# Euroopa Liidu L 62/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.062.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide9. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.062.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 62

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide9. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 228/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses C1 klassi rehvide märghaardumise katsemeetodiga (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 229/2011, 8. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/32/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka isoksabeen, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/33/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka 1-dekanool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/941/EÜ (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/34/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flurokloridoon, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/150/EL |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta | 31 |
| | | 2011/151/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa kolmandate riikide kodanike integreerimise fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1289 all) | 32 |
| | | 2011/152/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1290 all) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 228/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses C1 klassi rehvide märghaardumise katsemeetodiga (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 229/2011, 8. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/32/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka isoksabeen, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

19

*

Komisjoni direktiiv 2011/33/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka 1-dekanool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/941/EÜ (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni direktiiv 2011/34/EL, 8. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flurokloridoon, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

27

OTSUSED

2011/150/EL

*

Euroopa Parlamendi otsus, 3. veebruar 2011, Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

31

2011/151/EL

*

Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa kolmandate riikide kodanike integreerimise fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1289 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1289 all)

32

2011/152/EL

*

Komisjoni otsus, 3. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1290 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1290 all)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 228/2011,

7. märts 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses C1 klassi rehvide märghaardumise katsemeetodiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta, (1) eriti selle artikli 11 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1222/2009 I lisa B osa kohaselt määratakse C1 klassi rehvide märghaardumise indeks kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega. Tööstusharu esindajad on aga ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 lisa 5 alusel töötanud välja rehvide märghaardumise läbivaadatud katsemeetodi, mis võimaldab saada märkimisväärselt täpsemaid katsetulemusi. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1222/2009 I lisa B osa kohaselt määratakse C1 klassi rehvide märghaardumise indeks kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 ja selle edasiste muudatustega. Tööstusharu esindajad on aga ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 lisa 5 alusel töötanud välja rehvide märghaardumise läbivaadatud katsemeetodi, mis võimaldab saada märkimisväärselt täpsemaid katsetulemusi.

| (2) | Katsetulemuste täpsus on kõige olulisem tegur rehvide märghaardumise klasside kindlaksmääramisel. See võimaldab eri tarnijate rehve õiglaselt võrrelda. Täpsed katsed aitavad peale selle vältida olukorda, kus rehv liigitatakse rohkem kui ühte klassi, ja sellega vähendatakse ohtu, et turujärelevalve asutuste saadavad katsetulemused erinevad tarnijate esitatud katsetulemustest üksnes seepärast, et katsemeetod on ebamäärane. |
| --- | --- |

(2)

Katsetulemuste täpsus on kõige olulisem tegur rehvide märghaardumise klasside kindlaksmääramisel. See võimaldab eri tarnijate rehve õiglaselt võrrelda. Täpsed katsed aitavad peale selle vältida olukorda, kus rehv liigitatakse rohkem kui ühte klassi, ja sellega vähendatakse ohtu, et turujärelevalve asutuste saadavad katsetulemused erinevad tarnijate esitatud katsetulemustest üksnes seepärast, et katsemeetod on ebamäärane.

| (3) | Et muuta rehvide katsetamise tulemused täpsemaks, on seepärast vaja märghaardumise katsemeetodit ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Et muuta rehvide katsetamise tulemused täpsemaks, on seepärast vaja märghaardumise katsemeetodit ajakohastada.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1222/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1222/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1222/2009 artikli 13 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1222/2009 artikli 13 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1222/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1222/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa B osa esimene lause asendatakse järgmisega:
  „C1 klassi rehvide märghaardumise klass määratakse kindlaks märghaardumise indeksi (G) alusel vastavalt allpool esitatud tabelis täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas V lisaga.”; |
| --- | --- |

1)

I lisa B osa esimene lause asendatakse järgmisega:

„C1 klassi rehvide märghaardumise klass määratakse kindlaks märghaardumise indeksi (G) alusel vastavalt allpool esitatud tabelis täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas V lisaga.”;

| 2) | käesoleva määruse lisa tekst lisatakse V lisana. |
| --- | --- |

2)

käesoleva määruse lisa tekst lisatakse V lisana.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 342, 22.12.2009, lk 46.

1

---

LISA

V LISA

C1 klassi rehvide märghaardumise indeksi (G) mõõtmise katsemeetod

1.   KOHUSTUSLIKUD STANDARDID

Kohaldatakse järgmisi dokumente:

| 1) | ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (standardne katsemeetod pinnakatte pinnahõõrdumise mõõtmiseks Briti pendliga); |
| --- | --- |

1)

ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (standardne katsemeetod pinnakatte pinnahõõrdumise mõõtmiseks Briti pendliga);

| 2) | ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (standardkirjeldus külglibisemise testimiseks teekattel standardsete lamellrehvidega); |
| --- | --- |

2)

ASTM E 501-08, Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (standardkirjeldus külglibisemise testimiseks teekattel standardsete lamellrehvidega);

| 3) | ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (standardne katsemeetod teekatte makrostruktuuri sügavuse mahtmõõtmiseks); |
| --- | --- |

3)

ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (standardne katsemeetod teekatte makrostruktuuri sügavuse mahtmõõtmiseks);

| 4) | ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT14′′) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT14′′) standardkirjeldus); |
| --- | --- |

4)

ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT14′′) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT14′′) standardkirjeldus);

| 5) | ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT16′′) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT16′′) standardkirjeldus); |
| --- | --- |

5)

ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire (SRTT16′′) (katsetes kasutatava standardse võrdlus-radiaalrehvi (SRTT16′′) standardkirjeldus);

2.   MÕISTED

C1 klassi rehvide märghaardumise katsetamisel kasutatakse järgmisi mõisteid.

1)   „katsesõit”– koormatud rehviga sõidetakse üks kord üle teatava kattega katseraja;

2)   „katserehv(id)”– kandidaatrehv, võrdlusrehv või kontrollrehv või katsesõiduks kasutatav rehvikomplekt;

3)   „kandidaatrehv(id) (T)”– rehv või rehvikomplekt, mida katsetatakse selle märghaardumise indeksi arvutamiseks;

4)   „võrdlusrehv(id) (R)”– rehv või rehvikomplekt, mis vastab standardi ASTM F 2493-08 nõuetele ja millele osutatakse selles kui standardsele 16-tollisele võrdlusrehvile (Standard Reference Test Tyre 16 inches; SRTT16′′);

5)   „kontrollrehv(id) (C)”– vahepealne rehv või rehvikomplekt, mida kasutatakse siis, kui kandidaatrehvi või võrdlusrehvi ei saa sama sõiduki peal vahetult võrrelda;

6)   „rehvi pidurdusjõud”– pidurdusmomendi rakendamisel tekkiv pikijõud väljendatuna njuutonites;

7)   „rehvi pidurdusjõu koefitsient (BFC)”– pidurdusjõu ja vertikaalkoormuse suhe;

8)   „pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus”– rehvi pidurdusjõu koefitsiendi maksimaalne väärtus pidurdusmomendi järkjärgulisel suurendamisel enne ratta blokeeringut;

9)   „ratta blokeerumine”– ratta seisund, mille puhul pöörlemiskiirus ümber ratta pöörlemistelje on null ja pidurdusmomendi rakendamisel ratas ei pöörle;

10)   „vertikaalkoormus”– rehvile risti teepinnaga avalduv koormus väljendatuna njuutonites;

11)   „rehvi katsetamise sõiduk”– eriotstarbeline sõiduk, millel on mõõtevahendid katserehvile pidurdamise ajal avalduva vertikaal- ja pikijõu mõõtmiseks.

3.   ÜLDISED KATSETINGIMUSED

3.1.   Katseraja omadused

Katserajal peavad olema järgmised omadused:

| 1) | katserada peab olema tiheda asfaltkattega, mille ühtlane kalle ei tohi olla suurem kui 2 % ja kolmemeetrise latiga mõõtes võib kõrvalekalle olla maksimaalselt 6 mm; |
| --- | --- |

1)

katserada peab olema tiheda asfaltkattega, mille ühtlane kalle ei tohi olla suurem kui 2 % ja kolmemeetrise latiga mõõtes võib kõrvalekalle olla maksimaalselt 6 mm;

| 2) | katte vanus, koostis ja kulumine peab olema ühesugune. Sellel ei tohi olla lahtisi materjaliosakesi ega võõrladestisi; |
| --- | --- |

2)

katte vanus, koostis ja kulumine peab olema ühesugune. Sellel ei tohi olla lahtisi materjaliosakesi ega võõrladestisi;

| 3) | maksimaalne kildude suurus võib olla 10 mm (lubatud hälbe piirid 8 mm – 13 mm); |
| --- | --- |

3)

maksimaalne kildude suurus võib olla 10 mm (lubatud hälbe piirid 8 mm – 13 mm);

| 4) | liivalaigu meetodil mõõdetud tekstuuri sügavus peab olema 0,7 ± 0,3 mm. Seda mõõdetakse kooskõlas standardiga ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal); |
| --- | --- |

4)

liivalaigu meetodil mõõdetud tekstuuri sügavus peab olema 0,7 ± 0,3 mm. Seda mõõdetakse kooskõlas standardiga ASTM E 965-96 (uuesti kinnitatud 2006. aastal);

| 5) | niisutatud katseraja pinnahõõrdumist mõõdetakse punkti 3.2 alapunkti a või b kohase meetodi alusel. |
| --- | --- |

5)

niisutatud katseraja pinnahõõrdumist mõõdetakse punkti 3.2 alapunkti a või b kohase meetodi alusel.

3.2.   Pinna märghõõrdumise omaduste mõõtmise meetodid

a)   Briti pendlinumbri (BPN) katsemeetod

Briti pendlinumbri katsemeetod peab vastama standardi ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal) määratlusele.

Kummipadja koostis ja füüsikalised omadused on määratletud standardis ASTM E 501-08.

Keskmine Briti pendlinumber peab pärast järgmist temperatuurkorrektsiooni olema 42 ja 60 BPNi vahel.

BPNi tuleb korrigeerida vastavalt niisutatud katseraja pinna temperatuurile. Kui Briti pendli valmistaja ei ole andnud soovitusi temperatuurkorrektsiooniks, kasutatakse järgmist valemit:

BPN = BPN (mõõdetud väärtus) + temperatuurkorrektsioon

temperatuurkorrektsioon = – 0,0018 t2
  - 0,34 t – 6,1

kus „t” on katseraja niisutatud pinna temperatuur Celsiuse kraadides.

Liuguri padja kulumise mõju: padi eemaldatakse kulumise tõttu, kui liuguri kokkupuute serv on standardi ASTM E 303-93 (uuesti kinnitatud 2008. aastal) punkti 5.2.2 ja joonise 3 kohaselt kulunud 3,2 millimeetrini liuguri sihis või 1,6 millimeetirini sellega vertikaalselt.

Selleks et kontrollida raja pinna BPNi ühtlust märghaardumise mõõtmisel mõõtevahenditega varustatud sõiduautoga, ei tohiks katsetulemuste täpsuse huvides katseraja BPNi väärtused kogu peatumisteekonna jooksul varieeruda. Niisutatud katseraja pinnahõõrdumist mõõdetakse viis korda igas BPNi mõõtmispunktis 10-meetriste intervallidega ning BPNi keskmiste väärtuste variatsioonikordaja ei tohi olla suurem kui 10 %.

b)   ASTM E 1136 standardse võrdlusrehvi (SRTT14′′) kasutamise meetod

Erandina punkti 2 alapunktist 4 kasutatakse kõnealuse meetodi puhul võrdlusrehvi, mille omadused vastavad standardis ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal) osutatud rehvi SRTT14′′ omadustele (1).

Rehvi SRTT14′′ pidurdusjõu koefitsiendi keskmine tippväärtus (μ
  peak,ave) on 0,7 ± 0,1 kiirusel 65 km/h.

Rehvi SRTT14′′ pidurdusjõu koefitsiendi keskmist tippväärtust (μ
  peak,ave) korrigeeritakse niisutatud teepinna temperatuuriga järgmiselt:

| | pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (μ
  peak,ave) = pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (mõõdetud) + temperatuurkorrektsioon |
| --- | --- |

pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (μ
  peak,ave) = pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (mõõdetud) + temperatuurkorrektsioon

| | temperatuurkorrektsioon = 0,0035 × (t – 20) |
| --- | --- |

temperatuurkorrektsioon = 0,0035 × (t – 20)

kus „t” on katseraja niisutatud pinna temperatuur Celsiuse kraadides.

3.3.   Atmosfääritingimused

Tuul ei tohi pinna niisutamist segada (tuulekaitsete kasutamine on lubatud).

Niisutatud pinna temperatuur ja ümbritsev temperatuur peavad mõlemad olema vahemikus 2 °C ja 20 °C talverehvide puhul ning vahemikus 5 °C ja 35 °C tavarehvide puhul.

Niisutatud pinna temperatuur ei tohi katse jooksul muutuda rohkem kui 10 °C.

Ümbritsev temperatuur peab olema niisutatud pinna temperatuuri lähedane; ümbritsev temperatuur ja niisutatud pinna temperatuur ei tohi erineda rohkem kui 10 °C.

4.   MÄRGHAARDUMISE KATSEMEETODID

Kandidaatrehvi märghaardumise indeksi (G) arvutamiseks võrreldakse kandidaatrehvi märghaardumise näitajaid pidurdamisel võrdlusrehvi vastavate näitajatega, juhtides sõidukit mööda sirgjoont niisutatud kattega teel. Seda mõõdetakse ühe järgmise meetodi abil:

| — | meetod, mille puhul katsetatakse mõõtevahenditega varustatud sõiduautole paigaldatud rehvikomplekti; |
| --- | --- |

—

meetod, mille puhul katsetatakse mõõtevahenditega varustatud sõiduautole paigaldatud rehvikomplekti;

| — | meetod, mille puhul kasutatakse haagist vedavat sõidukit või rehvide katsetamise sõidukit, millele on paigaldatud katserehv(id). |
| --- | --- |

—

meetod, mille puhul kasutatakse haagist vedavat sõidukit või rehvide katsetamise sõidukit, millele on paigaldatud katserehv(id).

4.1.   Katsemeetod, mille puhul kasutatakse mõõtevahenditega varustatud sõiduautot

4.1.1.   Põhimõte

Selle katsemeetodiga mõõdetakse C1 klassi rehvide aeglustust pidurdamise ajal, kasutades mõõtevahenditega varustatud sõiduautot, millele on paigaldatud mitteblokeeriv pidurisüsteem (ABS); „mõõtevahenditega varustatud sõiduauto” on selle katsemeetodi puhul sõiduauto, millele on paigaldatud punktis 4.1.2.2 loetletud mõõtevahendid. Alustatakse kindlaksmääratud algkiiruselt ning pidureid vajutatakse kõigil neljal rattal üheaegselt piisavalt kõvasti, et aktiveerida ABS-süsteem. Keskmine aeglustus arvutatakse kahe eelnevalt kindlaksmääratud kiiruse vahel.

4.1.2.   Varustus

4.1.2.1.   Sõiduk

Sõiduautot on lubatud järgmiselt muuta:

| — | muudatused, mis võimaldavad paigaldada sõidukile eri rehvimõõtudega rehve; |
| --- | --- |

—

muudatused, mis võimaldavad paigaldada sõidukile eri rehvimõõtudega rehve;

| — | muudatused, mis võimaldavad paigaldatava piduriseadme automaatset aktiveerimist. |
| --- | --- |

—

muudatused, mis võimaldavad paigaldatava piduriseadme automaatset aktiveerimist.

Pidurisüsteemi muul moel muutmine ei ole lubatud.

4.1.2.2.   Mõõteseadmed

Sõidukile paigaldatakse andur, mis sobib märjal pinnal kiiruse mõõtmiseks ja selleks, et mõõta kahe kiiruse vahel läbitud vahemaad.

Sõiduki kiiruse mõõtmiseks kasutatakse viiendat ratast või mittekontaktset kiiruse mõõtmise süsteemi.

4.1.3.   Katseraja ettevalmistamine ja niisutamise tingimused

Katseraja pinda tuleb kasta vähemalt pool tundi enne katse läbiviimist, et pinna ja vee temperatuur ühtlustuksid. Katse ajal tuleks rada pidevalt väliselt niisutada. Kogu katsealal peab vee sügavus olema 1,0 ± 0,5 mm, mõõdetuna teekatte kõige sügavamast kohast.

Seejärel tuleks katserada ette valmistada, viies läbi vähemalt kümme katsesõitu kiirusel 90 km/h rehvidega, mida katseprogrammis ei kasutata.

4.1.4.   Rehvid ja veljed

4.1.4.1.   Rehvide ettevalmistamine ja sissesõitmine

Katserehvidelt eemaldatakse turvise ebatasasused, mis on tingitud õhuventiilide vormijälgedest või joontest vormi liitekohal.

Katserehvid paigaldatakse rehvitootja antud katseveljele.

Nõuetekohane aste saavutatakse sobiva määrdega. Tuleks vältida liigse määrde kasutamist, et rehv ei libiseks rattaveljel.

Velgedele paigaldatud rehve hoitakse vähemalt kaks tundi enne katsetamist katsekohas, et nende temperatuur ühtlustuks ümbritseva temperatuuriga. Neid tuleks päikese eest kaitsta, et vältida ülekuumenemist.

Rehvide sissesõitmiseks tehakse kaks pidurdussõitu.

4.1.4.2.   Rehvi koormus

Telje mõlema rehvi staatiline koormus peab olema 60–90 % katserehvi kandevõimest. Sama telje rehvide koormused ei tohiks erineda rohkem kui 10 %.

4.1.4.3.   Rehvirõhk

Rehvirõhk on esi- ja tagateljel 220 kPa (standardse kandevõimega ja suurendatud kandevõimega rehvide puhul). Rehvirõhku tuleks kontrollida vahetult enne ümbritsevas temperatuuris katsete tegemist ja vajaduse korral tuleks rõhku reguleerida.

4.1.5.   Katsetamiskord

4.1.5.1.   Katsesõit

Iga katsesõidu puhul järgitakse järgmist katsetamiskorda:

| 1) | sõiduautot juhitakse mööda sirgjoont kiirusega kuni 85 ± 2 km/h; |
| --- | --- |

1)

sõiduautot juhitakse mööda sirgjoont kiirusega kuni 85 ± 2 km/h;

| 2) | kui sõiduauto on saavutanud kiiruse 85 ± 2 km/h, aktiveeritakse pidurid alati katseraja samas kohas (pikisuunas võib kõrvalekalle olla 5 m ja külgsuunas 0,5 m), millele osutatakse kui „pidurdamise alguspunktile”; |
| --- | --- |

2)

kui sõiduauto on saavutanud kiiruse 85 ± 2 km/h, aktiveeritakse pidurid alati katseraja samas kohas (pikisuunas võib kõrvalekalle olla 5 m ja külgsuunas 0,5 m), millele osutatakse kui „pidurdamise alguspunktile”;

| 3) | pidurid aktiveeritakse kas automaatselt või manuaalselt:






  i) | pidurite automaatseks aktiveerimiseks kasutatakse detektorsüsteemi, mis koosneb kahest osast, millest üks on katseraja juures ja teine asub sõiduautos; |
| --- | --- | --- |

3)

pidurid aktiveeritakse kas automaatselt või manuaalselt:

i)

pidurite automaatseks aktiveerimiseks kasutatakse detektorsüsteemi, mis koosneb kahest osast, millest üks on katseraja juures ja teine asub sõiduautos;

| ii) | pidurite manuaalne aktiveerimine sõltub käigukastitüübist järgmiselt. Mõlemal juhul peab pedaalijõud olema vähemalt 600 N.
  Manuaalse käigukasti puhul peaks juht siduri vabastama ja piduri järsku all vajutama ning hoidma seda all nii kaua, kui on mõõtmiseks vajalik.
  Automaatkäigukasti puhul peaks juht lülitama sisse vabakäigu ja piduri järsku all vajutama ning hoidma seda all nii kaua, kui on mõõtmiseks vajalik; |
| --- | --- |

ii)

pidurite manuaalne aktiveerimine sõltub käigukastitüübist järgmiselt. Mõlemal juhul peab pedaalijõud olema vähemalt 600 N.

Manuaalse käigukasti puhul peaks juht siduri vabastama ja piduri järsku all vajutama ning hoidma seda all nii kaua, kui on mõõtmiseks vajalik.

Automaatkäigukasti puhul peaks juht lülitama sisse vabakäigu ja piduri järsku all vajutama ning hoidma seda all nii kaua, kui on mõõtmiseks vajalik;

| 4) | keskmine aeglustus arvutatakse kiiruste 80 km/h ja 20 km/h vahel. |
| --- | --- |

4)

keskmine aeglustus arvutatakse kiiruste 80 km/h ja 20 km/h vahel.

Kui eespool loetletud tehnilisest kirjeldusest (sh kiiruse, pidurdamise alguspunkti pikisuuna ja külgsuuna ning pidurdusaja lubatud hälbed) ei peeta katsesõidu ajal kinni, tühistatakse mõõtmistulemus ja tehakse uus katsesõit.

4.1.5.2.   Katsetsükkel

Kanditaatrehvide (T) komplekti märghaardumise indeksi mõõtmiseks tehakse järgmise katsekorra alusel mitu katsesõitu, kusjuures iga katsesõit tehakse samas suunas ning ühe katsetsükli jooksul võib mõõtmisi teostada kuni kolme erineva kandidaatrehvide komplektiga:

| 1) | kõigepealt paigaldatakse võrdlusrehvide komplekt mõõtevahenditega varustatud sõiduautole; |
| --- | --- |

1)

kõigepealt paigaldatakse võrdlusrehvide komplekt mõõtevahenditega varustatud sõiduautole;

| 2) | kui kooskõlas punktiga 4.1.5.1 on saadud vähemalt kolm kehtivat mõõtmistulemust, asendatakse võrdlusrehvide komplekt kandidaatrehvide komplektiga; |
| --- | --- |

2)

kui kooskõlas punktiga 4.1.5.1 on saadud vähemalt kolm kehtivat mõõtmistulemust, asendatakse võrdlusrehvide komplekt kandidaatrehvide komplektiga;

| 3) | kui kanditaatrehvide puhul on saadud kuus kehtivat mõõtmistulemust, võib mõõtmisi teostada veel kahe kandidaatrehvide komplektiga; |
| --- | --- |

3)

kui kanditaatrehvide puhul on saadud kuus kehtivat mõõtmistulemust, võib mõõtmisi teostada veel kahe kandidaatrehvide komplektiga;

| 4) | katsetsükli lõpetuseks tehakse kolm täiendavat kehtivat mõõtmist selle sama võrdlusrehvide komplektiga, mida katsetati katsetsükli alguses. |
| --- | --- |

4)

katsetsükli lõpetuseks tehakse kolm täiendavat kehtivat mõõtmist selle sama võrdlusrehvide komplektiga, mida katsetati katsetsükli alguses.

NÄITED

| — | Kolme kandidaatrehvide (T1–T3) komplekti ja ühte võrdlusrehvide (R) komplekti hõlmava katsetsükli puhul oleks katseskeem järgmine:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

—

Kolme kandidaatrehvide (T1–T3) komplekti ja ühte võrdlusrehvide (R) komplekti hõlmava katsetsükli puhul oleks katseskeem järgmine:

R-T1-T2-T3-R

| — | Viit kandidaatrehvide (T1–T5) komplekti ja ühte võrdlusrehvide (R) komplekti hõlmava katsetsükli puhul oleks katseskeem järgmine:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

—

Viit kandidaatrehvide (T1–T5) komplekti ja ühte võrdlusrehvide (R) komplekti hõlmava katsetsükli puhul oleks katseskeem järgmine:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.1.6.   Mõõtmistulemuste töötlemine

4.1.6.1.   Keskmise aeglustuse (AD) arvutamine

Keskmine aeglustus (AD) (m·s–2) arvutatakse iga kehtiva katsesõidu puhul:

Formula

kus:

| | Sf
  on lõppkiirus m·s– 1; Sf
  = 20 km/h = 5,556 m·s–1 |
| --- | --- |

Sf
  on lõppkiirus m·s– 1; Sf
  = 20 km/h = 5,556 m·s–1

| | Si
  on algkiirus m·s– 1; Si
  = 80 km/h = 22,222 m·s– 1 |
| --- | --- |

Si
  on algkiirus m·s– 1; Si
  = 80 km/h = 22,222 m·s– 1

| | d on vahemaa, mis läbitakse kiiruste Si
  and Sf
  vahel. |
| --- | --- |

d on vahemaa, mis läbitakse kiiruste Si
  and Sf
  vahel.

4.1.6.2.   Tulemuste kehtivus

AD-variatsioonikordaja arvutatakse järgmiselt:

(standardhälve / keskmine) × 100

Võrdlusrehvide (R) puhul: kui AD-variatsioonikordaja ületab võrdlusrehvide komplekti hõlmavast kolmest katsesõidust kahe järjestikuse sõidu puhul 3 %, tuleb kõik andmed tühistada ja katset tuleb korrata kõikide katserehvidega (kandidaatrehvide ja võrdlusrehvidega).

Kandidaatrehvide (T) puhul: AD-variatsioonikordajad arvutatakse iga kandidaatrehvide komplekti kohta. Kui üks variatsioonikordaja ületab 3 %, tuleb andmed tühistada ja kõnealust kandidaatrehvide kompleti uuesti katsetada.

4.1.6.3.   Korrigeeritud keskmise aeglustuse (Ra) arvutamine

Pidurdusjõu koefitsiendi arvutamiseks kasutatud võrdlusrehvide komplekti keskmist aeglustust (AD) korrigeeritakse vastavalt konkreetse katsetsükli iga kandidaatrehvide komplekti katsejärjestusele.

Selline võrdlusrehvi korrigeeritud AD-väärtus (Ra) m·s-2 arvutatakse vastavalt tabelile 1, kus R1
  on võrdlusrehvide (R) komplekti AD-väärtuste keskmine esimese katse puhul ja R2
  on võrdlusrehvide (R) sama komplekti AD-väärtuste keskmine teise katse puhul.

Tabel 1

| Ühe katsetsükli puhul kasutatavate kandidaatrehvide arv | Kandidaatrehvide komplekt | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1

  (R1
  -T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1
  - R2) |
| 2

  (R1
  -T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2 |
| 3

  (R1
  -T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R
  1 + R
  2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2 |

Ühe katsetsükli puhul kasutatavate kandidaatrehvide arv

Kandidaatrehvide komplekt

Ra

1

(R1
  -T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1
  - R2)

2

(R1
  -T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2

3

(R1
  -T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R
  1 + R
  2)

T3

Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2

4.1.6.4.   Pidurdusjõu koefitsiendi (BFC) arvutamine

Pidurdusjõu koefitsient (BFC) arvutatakse kahe velje pidurdamise kohta vastavalt tabelile 2, kus Ta (a = 1, 2 või 3) on iga katsetsüklis osaleva kandidaatrehvide (T) komplekti AD-väärtuste keskmine.

Tabel 2

| Katserehv | Pidurdusjõu koefitsient |
| --- | --- |
| Võrdlusrehv | BFC(T) = |Ta/g| |
| Kandidaatrehv | BFC(T) = |Ta/g| |
| g on raskuskiirendus; g = 9,81 m·s– 2 |

Katserehv

Pidurdusjõu koefitsient

Võrdlusrehv

BFC(T) = |Ta/g|

Kandidaatrehv

BFC(T) = |Ta/g|

g on raskuskiirendus; g = 9,81 m·s– 2

4.1.6.5.   Kandidaatrehvi märghaardumise indeksi arvutamine

Kandidaatrehvi märghaardumise indeks (G(T)) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| — | t on märja pinna temperatuur Celsiuse kraadides kandidaatrehvi (T) katsetamise ajal |
| --- | --- |

—

t on märja pinna temperatuur Celsiuse kraadides kandidaatrehvi (T) katsetamise ajal

| — | t0
  on märja pinna võrdlustemperatuur, t0 = 20 °C tavaliste rehvide puhul ja t0 = 10 °C talverehvide puhul |
| --- | --- |

—

t0
  on märja pinna võrdlustemperatuur, t0 = 20 °C tavaliste rehvide puhul ja t0 = 10 °C talverehvide puhul

| — | BFC(R0
  ) on pidurdusjõu koefitsient võrdlusrehvide ja -tingimuste puhul; BFC(R0
  ) = 0,68 |
| --- | --- |

—

BFC(R0
  ) on pidurdusjõu koefitsient võrdlusrehvide ja -tingimuste puhul; BFC(R0
  ) = 0,68

| — | a = – 0,4232 ja b = – 8,297 tavaliste rehvide puhul; a = 0,7721 ja b = 31,18 talverehvide puhul |
| --- | --- |

—

a = – 0,4232 ja b = – 8,297 tavaliste rehvide puhul; a = 0,7721 ja b = 31,18 talverehvide puhul

4.1.7.   Kandidaatrehvi ja võrdlusrehvi märghaardumise näitajate võrdlemine kontrollrehvi abil

4.1.7.1.   Üldist

Kui kandidaatrehvi mõõt erineb märgatavalt võrdlusrehvi mõõdust, ei pruugi olla võimalik võrrelda rehve sama mõõtevahenditega varustatud sõiduautoga. Selle katsemeetodi puhul kasutatakse vahepealset rehvi, edaspidi punkti 5 alapunktis 2 määratletud „kontrollrehv”.

4.1.7.2.   Lähenemisviisi põhimõte

Selle lähenemisviisi puhul kasutatakse katsetsüklis ühte kontrollrehvide komplekti ja kahte erinevat mõõtevahenditega varustatud sõiduautot, et võrrelda kandidaatrehvide komplekti ja võrdlusrehvide komplekti.

Ühele mõõtevahenditega varustatud sõiduautole paigaldatakse kõigepealt võrdlusrehvide komplekt ja seejärel kontrollrehvide komplekt. Teisele paigaldatakse kõigepealt kontrollrehvide komplekt ja seejärel kanditaatrehvide komplekt.

Kasutatakse punktides 4.1.2–4.1.4 loetletud tehnilisi kirjeldusi.

Esimese katsetsükli eesmärk on võrrelda kontrollrehvide ja võrdlusrehvide komplekti.

Teise katsetsükli eesmärk on võrrelda kandidaatrehvide ja kontrollrehvide komplekti. Teine katsetsükkel viiakse läbi samal katserajal ja samal päeval nagu esimene katsetsükkel. Niisutatud pinna temperatuur peab võrreldes esimese katsetsükliga jääma vahemikku ± 5 °C. Esimeses ja teises katsetsüklis kasutatakse sama kontrollrehvide komplekti.

Kandidaatrehvi märghaardumise indeks (G(T)) arvutatakse järgmiselt:

G(T) = G
  1 × G
  2

kus:

| — | G
  1 on kontrollrehvi (C) suhteline märghaardumise indeks võrdlusrehvi (R) vastava näitajaga võrreldes ja see arvutatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

—

G
  1 on kontrollrehvi (C) suhteline märghaardumise indeks võrdlusrehvi (R) vastava näitajaga võrreldes ja see arvutatakse järgmiselt:

Formula

| — | G
  2 on kandidaatrehvi (T) suhteline märghaardumise indeks kontrollrehvi (C) vastava näitajaga võrreldes ja see arvutatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

—

G
  2 on kandidaatrehvi (T) suhteline märghaardumise indeks kontrollrehvi (C) vastava näitajaga võrreldes ja see arvutatakse järgmiselt:

Formula

4.1.7.3.   Ladustamine ja säilitamine

On oluline, et kontrollrehvide komplekti kuuluvaid kõiki rehve on ladustatud samades tingimustes. Niipea kui kontrollrehvide komplekti on võrdlusrehviga võrdlemiseks katsetatud, tuleb nende suhtes kohaldada standardis ASTM E 1136-93 (uuesti kinnitatud 2003. aastal) määratletud konkreetseid säilitamistingimusi.

4.1.7.4.   Võrdlus- ja kontrollrehvide väljavahetamine

Kui katsetamine on põhjustanud rehvi ebakorrapärast kulumist või on seda kahjustanud või kui kulumine hakkab mõjutama katsetulemusi, lõpetatakse sellise rehvi kasutamine.

4.2.   Katsemeetod, mille puhul kasutatakse haagist vedavat sõidukit või rehvide katsetamise sõidukit

4.2.1.   Põhimõte

Mõõtmisi tehakse haagist vedavale sõidukile (edaspidi „veduk”) või rehvide katsetamise sõidukile paigaldatud katserehvidega. Katseasendis asuvat pidurit vajutatakse tugevalt seni, kuni tekib piisav pidurdusmoment, et tekitada maksimaalne pidurdusjõud enne ratta blokeerumist katsekiirusel 65 km/h.

4.2.2.   Varustus

4.2.2.1.   Veduk ja haagis või rehvide katsetamise sõiduk

| — | Veduk või rehvide katsetamise sõiduk peavad suutma hoida kindlaksmääratud kiirust 65 ± 2 km/h isegi maksimaalse pidurdusjõu rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Veduk või rehvide katsetamise sõiduk peavad suutma hoida kindlaksmääratud kiirust 65 ± 2 km/h isegi maksimaalse pidurdusjõu rakendamisel.

| — | Haagis või rehvide katsetamise sõidukis peab olema koht, kuhu saab rehvi mõõtmiseks paigaldada (edaspidi „katseasend”), ja see peab olema varustatud järgmiste tarvikutega:






  i) | seadmed pidurite aktiveerimiseks katseasendis; |
| --- | --- | --- |

—

Haagis või rehvide katsetamise sõidukis peab olema koht, kuhu saab rehvi mõõtmiseks paigaldada (edaspidi „katseasend”), ja see peab olema varustatud järgmiste tarvikutega:

i)

seadmed pidurite aktiveerimiseks katseasendis;

| ii) | veepaak teepinna niisutamise süsteemi jaoks vaja mineva vee hoidmiseks, v.a juhul, kui kaustatakse välist niisutamist; |
| --- | --- |

ii)

veepaak teepinna niisutamise süsteemi jaoks vaja mineva vee hoidmiseks, v.a juhul, kui kaustatakse välist niisutamist;

| iii) | salvestusseadmed, et salvestada katseasendisse paigaldatud anduritelt saadavaid signaale ja jälgida vee kasutamise määra, kui kasutatakse sisemist niisutamist. |
| --- | --- |

iii)

salvestusseadmed, et salvestada katseasendisse paigaldatud anduritelt saadavaid signaale ja jälgida vee kasutamise määra, kui kasutatakse sisemist niisutamist.

| — | Pikisuunangu ja külgkalde muutus katseasendis peab maksimaalse vertikaalkoormuse korral jääma vahemikku ± 0,5 °. Õõtshoovad ja laagrid peavad olema piisavalt jäigad, et vähendada lõtku ja tagada nõuete jälgimine maksimaalse pidurdusjõu rakendamisel. Vedrustussüsteem peab tagama piisava kandevõime ja see peab olema konstrueeritud nii, et vähendada resonantsi. |
| --- | --- |

—

Pikisuunangu ja külgkalde muutus katseasendis peab maksimaalse vertikaalkoormuse korral jääma vahemikku ± 0,5 °. Õõtshoovad ja laagrid peavad olema piisavalt jäigad, et vähendada lõtku ja tagada nõuete jälgimine maksimaalse pidurdusjõu rakendamisel. Vedrustussüsteem peab tagama piisava kandevõime ja see peab olema konstrueeritud nii, et vähendada resonantsi.

| — | Katseasendisse paigaldatakse tavapärane või spetsiaalne sõiduauto pidurisüsteem, mis võimaldab tekitada piisava pidurdusmomendi, et kindlaksmääratud tingimustel tekitada pidurduskatse rattal maksimaalne pikijõud. |
| --- | --- |

—

Katseasendisse paigaldatakse tavapärane või spetsiaalne sõiduauto pidurisüsteem, mis võimaldab tekitada piisava pidurdusmomendi, et kindlaksmääratud tingimustel tekitada pidurduskatse rattal maksimaalne pikijõud.

| — | Piduri rakendamise süsteem peaks võimaldama kontrollida piduri esmase rakendamise ja punktis 4.2.7.1 nimetatud pikijõu tippväärtuse vahelist aega. |
| --- | --- |

—

Piduri rakendamise süsteem peaks võimaldama kontrollida piduri esmase rakendamise ja punktis 4.2.7.1 nimetatud pikijõu tippväärtuse vahelist aega.

| — | Haagis või rehvide katsetamise sõiduk konstrueeritakse nii, et sellel saaks katsetada eri mõõtudega kandidaatrehve. |
| --- | --- |

—

Haagis või rehvide katsetamise sõiduk konstrueeritakse nii, et sellel saaks katsetada eri mõõtudega kandidaatrehve.

| — | Haagisel või rehvide katsetamise sõidukil on seadmed vertikaalkoormuse korrigeerimiseks, nagu on täpsustatud punktis 4.2.5.2. |
| --- | --- |

—

Haagisel või rehvide katsetamise sõidukil on seadmed vertikaalkoormuse korrigeerimiseks, nagu on täpsustatud punktis 4.2.5.2.

4.2.2.2.   Mõõteseadmed

| — | Katseratta asend haagisel või rehvide katsetamise sõidukil varustatakse ratta pöörlemiskiiruse mõõtmise süsteemiga ning katseratta anduritega pidurdusjõu ja vertikaalkoormuse mõõtmiseks katserattal. |
| --- | --- |

—

Katseratta asend haagisel või rehvide katsetamise sõidukil varustatakse ratta pöörlemiskiiruse mõõtmise süsteemiga ning katseratta anduritega pidurdusjõu ja vertikaalkoormuse mõõtmiseks katserattal.

| — | Sellise mõõtesüsteemi üldised nõuded: seadmete süsteem vastab järgmistele üldistele nõuetele, kui ümbritsev temperatuur on vahemikus 0 °C ja 45 °C:






  i) | süsteemi üldine täpsus, jõud: ± 1,5 % vertikaalkoormuse või pidurdusjõu täisskaalast; |
| --- | --- | --- |

—

Sellise mõõtesüsteemi üldised nõuded: seadmete süsteem vastab järgmistele üldistele nõuetele, kui ümbritsev temperatuur on vahemikus 0 °C ja 45 °C:

i)

süsteemi üldine täpsus, jõud: ± 1,5 % vertikaalkoormuse või pidurdusjõu täisskaalast;

| ii) | süsteemi üldine täpsus, kiirus: ± 1,5 % kiirusest või ± 1,0 km/h, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem. |
| --- | --- |

ii)

süsteemi üldine täpsus, kiirus: ± 1,5 % kiirusest või ± 1,0 km/h, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem.

| — | Sõiduki kiirus: sõiduki kiiruse mõõtmiseks kasutatakse viiendat ratast või mittekontaktset kiiruse mõõtmise süsteemi. |
| --- | --- |

—

Sõiduki kiirus: sõiduki kiiruse mõõtmiseks kasutatakse viiendat ratast või mittekontaktset kiiruse mõõtmise süsteemi.

| — | Pidurdusjõud: pidurdusjõu mõõtmise andurid mõõdavad rehvi ja tee kokkupuutekohas piduri rakendamisel tekkivat pikijõudu vahemikus 0 % kuni vähemalt 125 % rakendatud vertikaalkoormusest. Anduri konstruktsioon ja asukoht aitavad minimeerida inertsimõju ja vibratsioonist tingitud mehhaanilist resonantsi. |
| --- | --- |

—

Pidurdusjõud: pidurdusjõu mõõtmise andurid mõõdavad rehvi ja tee kokkupuutekohas piduri rakendamisel tekkivat pikijõudu vahemikus 0 % kuni vähemalt 125 % rakendatud vertikaalkoormusest. Anduri konstruktsioon ja asukoht aitavad minimeerida inertsimõju ja vibratsioonist tingitud mehhaanilist resonantsi.

| — | Vertikaalkoormus: vertikaalkoormuse mõõtmiseks kasutatav andur mõõdab vertikaalkoormust katseasendis piduri rakendamisel. Andurite tehniline kirjeldus on sama nagu eelnevalt kirjeldati. |
| --- | --- |

—

Vertikaalkoormus: vertikaalkoormuse mõõtmiseks kasutatav andur mõõdab vertikaalkoormust katseasendis piduri rakendamisel. Andurite tehniline kirjeldus on sama nagu eelnevalt kirjeldati.

| — | Signaalide normaliseerimise süsteemid ja salvestussüsteemid: kõik signaalide normaliseerimise süsteemid ja salvestamisvahendid peavad andma lineaarseid andmeid, mille võimendus ja lahutusvõime vastab varem kindlaksmääratud nõuetele. Lisaks kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  i) | minimaalne sageduskaja on 0 Hz – 50 Hz (100 Hz) täisskaala ± 1 % ulatuses lame; |
| --- | --- | --- |

—

Signaalide normaliseerimise süsteemid ja salvestussüsteemid: kõik signaalide normaliseerimise süsteemid ja salvestamisvahendid peavad andma lineaarseid andmeid, mille võimendus ja lahutusvõime vastab varem kindlaksmääratud nõuetele. Lisaks kohaldatakse järgmisi nõudeid:

i)

minimaalne sageduskaja on 0 Hz – 50 Hz (100 Hz) täisskaala ± 1 % ulatuses lame;

| ii) | signaali ja müra suhe on vähemalt 20/1; |
| --- | --- |

ii)

signaali ja müra suhe on vähemalt 20/1;

| iii) | võimendus on piisav, et võimaldada täisskaalalise sisendsignaali taseme puhul täisskaalas esitamist; |
| --- | --- |

iii)

võimendus on piisav, et võimaldada täisskaalalise sisendsignaali taseme puhul täisskaalas esitamist;

| iv) | signaaliallika sisendnäivtakistus on vähemalt kümme korda suurem kui väljundnäivtakistus; |
| --- | --- |

iv)

signaaliallika sisendnäivtakistus on vähemalt kümme korda suurem kui väljundnäivtakistus;

| v) | seadmed ei reageeri vibratsioonile, kiirendusele ega ümbritseva temperatuuri muutustele. |
| --- | --- |

v)

seadmed ei reageeri vibratsioonile, kiirendusele ega ümbritseva temperatuuri muutustele.

4.2.3.   Katseraja ettevalmistamine

Katserada tuleb ette valmistada, viies läbi vähemalt kümme katsesõitu kiirusel 65 ± 2 km/h rehvidega, mida katseprogrammis ei kasutata.

4.2.4.   Niisutamistingimused

Veduki ja haagise või rehvide katsetamise sõiduki võib varustada teekatte niisutamise süsteemiga; haagise puhul paigaldatakse veepaak vedukile. Katserehvide ette teekattele pritsitakse vett düüsiga, mis on kavandatud nii, et katserehviga kokkupuutuva veekihi paksus oleks katsekiirusel ühtlane ning pritsimine ja ülepihustamine oleks minimaalne.

Düüsi seadistused ja asend peavad tagama, et veejoad suunatakse katserehvile ja et need moodustavad teekatte suhtes nurga 20°–30°.

Vesi pritsitakse teekattele 0,25–0,45 m enne rehvi kontaktpinna tsentrit. Düüs paigaldatakse teekatte kohale 25 mm kõrgusele või minimaalsele kõrgusele, mis tagab, et katse ajal välditakse võimalikke takistusi, kuid seda ei paigaldata kõrgemale kui 100 mm teekattest.

Veekiht peab katserehvi turvisest olema vähemalt 25 mm laiem ja see suunatakse nii, et rehv jääb veekihi keskele. Vee etteande kiirus peab tagama veesügavuse 1,0 ± 0,5 mm ning see ei tohi muutuda kogu katse kestel rohkem kui ± 10 %. Veemaht niisutatud üksuse laiuse kohta peab olema proportsionaalne katsekiirusega. Veesügavuse 1,00 mm juures on vee etteande kiirus katseteks 65 km/h juures 18 l·s-1 katseraja niisutatud osa laiuse iga meetri kohta.

4.2.5.   Rehvid ja veljed

4.2.5.1.   Rehvide ettevalmistamine ja sissesõitmine

Katserehvidelt eemaldatakse turvise ebatasasused, mis on tingitud õhuventiilide vormijälgedest või joontest vormi liitekohal.

Katserehv paigaldatakse rehvitootja antud katseveljele.

Nõuetekohane aste saavutatakse sobiva määrdega. Tuleks vältida liigse määrde kasutamist, et rehv ei libiseks rattaveljel.

Velgedele paigaldatud rehve hoitakse vähemalt kaks tundi enne katsetamist katsekohas, et nende temperatuur ühtlustuks ümbritseva temperatuuriga. Neid tuleks päikese eest kaitsta, et vältida ülekuumenemist.

Rehvide sissesõitmiseks tehakse kaks pidurdussõitu, mille puhul peetakse kinni punktis 4.2.5.2 nimetatud koormusest, punktis 4.2.5.3 nimetatud rõhust ja punktis 4.2.7.1 nimetatud kiirusest.

4.2.5.2.   Rehvi koormus

Katserehvi koormus peab olema 75 ± 5 % katserehvi kandevõimest.

4.2.5.3.   Rehvirõhk

Katserehvi külm rõhk peab olema 180 kPa standardkoormusega rehvide puhul. Suurendatud kandevõimega rehvide külm rõhk peab olema 220 kPa.

Rehvirõhku tuleks kontrollida vahetult enne ümbritsevas temperatuuris katsete tegemist ja vajaduse korral tuleks rõhku reguleerida.

4.2.6.   Veduki ja haagise või rehvide katsetamise sõiduki ettevalmistamine

4.2.6.1.   Haagis

Üheteljeliste haagiste puhul korrigeeritakse mõõtetulemuste moonutamise vältimiseks haakeseadme kõrgust ja ristiasendit pärast seda, kui katserehv on koormatud konkreetse katsekoormusega. Haagise telje keskjoone pikikaugus haakeseadme keskjoonest peab olema vähemalt kümme korda suurem haakeseadme kõrgusest.

4.2.6.2.   Seadmed ja varustus

Kui kasutatakse viiendat ratast, paigaldatakse see vastavalt tootekirjeldusele vedukhaagise või rehvide katsetamise sõidukile asendis, mis on raja keskkohale võimalikult lähedal.

4.2.7.   Katsetamiskord

4.2.7.1.   Katsesõit

Iga katsesõidu puhul järgitakse järgmist katsetamiskorda:

| 1) | vedukit või rehvide katsetamise sõidukit juhitakse katserajal mööda sirgjoont katsekiirusel 65 ± 2 km/h; |
| --- | --- |

1)

vedukit või rehvide katsetamise sõidukit juhitakse katserajal mööda sirgjoont katsekiirusel 65 ± 2 km/h;

| 2) | käivitatakse salvestussüsteem; |
| --- | --- |

2)

käivitatakse salvestussüsteem;

| 3) | vesi pritsitakse teekattele katserehvi ette ligikaudu 0,5 sekundit enne piduri rakendamist (kui kasutatakse sisemist niisutussüsteemi); |
| --- | --- |

3)

vesi pritsitakse teekattele katserehvi ette ligikaudu 0,5 sekundit enne piduri rakendamist (kui kasutatakse sisemist niisutussüsteemi);

| 4) | haagise pidurid aktiveeritakse kaugusel, mis ei ole kaugemal kui 2 meetrit punktist, kus mõõdetakse puntki 3.1 alapunkti 4 kohaselt niisutatud katseraja pinnahõõrdumist ja alapunkti 5 kohaselt liiva sügavust. Piduri aktiveerimise kiirus on selline, et piduri esmase rakendamise ja pikijõu tippväärtuse vaheline aeg jääb vahemikku 0,2–0,5 sekundit; |
| --- | --- |

4)

haagise pidurid aktiveeritakse kaugusel, mis ei ole kaugemal kui 2 meetrit punktist, kus mõõdetakse puntki 3.1 alapunkti 4 kohaselt niisutatud katseraja pinnahõõrdumist ja alapunkti 5 kohaselt liiva sügavust. Piduri aktiveerimise kiirus on selline, et piduri esmase rakendamise ja pikijõu tippväärtuse vaheline aeg jääb vahemikku 0,2–0,5 sekundit;

| 5) | salvestussüsteem peatatakse. |
| --- | --- |

5)

salvestussüsteem peatatakse.

4.2.7.2.   Katsetsükkel

Kanditaatrehvi (T) märghaardumise indeksi mõõtmiseks tehakse järgmise katsekorra alusel mitu katsesõitu, kusjuures iga katsesõit tehakse katseraja samas kohas ja samas suunas. Ühe katsetsükli raames võib mõõtmisi teostada kuni kolme kandidaatrehviga, tingimusel et katsed viiakse läbi ühe päevaga:

| 1) | kõigepealt katsetatakse võrdlusrehvi; |
| --- | --- |

1)

kõigepealt katsetatakse võrdlusrehvi;

| 2) | kui kooskõlas punktiga 4.2.7.1 on saadud vähemalt kuus kehtivat mõõtmistulemust, asendatakse võrdlusrehv kandidaatrehviga; |
| --- | --- |

2)

kui kooskõlas punktiga 4.2.7.1 on saadud vähemalt kuus kehtivat mõõtmistulemust, asendatakse võrdlusrehv kandidaatrehviga;

| 3) | kui kanditaatrehvi puhul on saadud kuus kehtivat mõõtmistulemust, võib mõõtmisi teostada veel kahe kandidaatrehviga; |
| --- | --- |

3)

kui kanditaatrehvi puhul on saadud kuus kehtivat mõõtmistulemust, võib mõõtmisi teostada veel kahe kandidaatrehviga;

| 4) | katsetsükli lõpetuseks tehakse kuus täiendavat kehtivat mõõtmist selle sama võrdlusrehviga, mida katsetati katsetsükli alguses. |
| --- | --- |

4)

katsetsükli lõpetuseks tehakse kuus täiendavat kehtivat mõõtmist selle sama võrdlusrehviga, mida katsetati katsetsükli alguses.

NÄITED

| — | Kolme kandidaatrehvi (T1–T3) ja ühte võrdlusrehvi (R) hõlmava katsetsükli puhul on katseskeem järgmine:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

—

Kolme kandidaatrehvi (T1–T3) ja ühte võrdlusrehvi (R) hõlmava katsetsükli puhul on katseskeem järgmine:

R-T1-T2-T3-R

| — | Viit kandidaatrehvi (T1–T5) ja ühte võrdlusrehvi (R) hõlmava katsetsükli puhul on katseskeem järgmine:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

—

Viit kandidaatrehvi (T1–T5) ja ühte võrdlusrehvi (R) hõlmava katsetsükli puhul on katseskeem järgmine:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.2.8.   Mõõtmistulemuste töötlemine

4.2.8.1.   Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse arvutamine

Rehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus (μpeak) on μ(t) suurim väärtus enne ratta blokeerumist ja see arvutatakse iga katsesõidu kohta järgmiselt. Analoogsignaale tuleks müra eemaldamiseks filtreerida. Digitaalselt salvestatud signaale tuleb filtreerida liikuva keskmise meetodit kasutades:

Formula

kus:

| | μ(t) on rehvi dünaamilise pidurdusjõu koefitsient reaalajas; |
| --- | --- |

μ(t) on rehvi dünaamilise pidurdusjõu koefitsient reaalajas;

| | fh(t) on dünaamiline pidurdusjõud reaalajas (N); |
| --- | --- |

fh(t) on dünaamiline pidurdusjõud reaalajas (N);

| | fv(t) on dünaamiline vertikaalkoormus (N). |
| --- | --- |

fv(t) on dünaamiline vertikaalkoormus (N).

4.2.8.2.   Tulemuste kehtivus

μpeak
  -variatsioonikordaja arvutatakse järgmiselt:

(standardhälve/keskmine) × 100.

Võrdlusrehvi (R) puhul: kui võrdlusrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse (μpeak) variatsioonikordaja ületab 5 %, tuleb kõik andmed tühistada ja katset tuleb korrata kõikide katserehvidega (kandidaatrehvi(de) ja võrdlusrehviga).

Kandidaatrehvi(de) (T) puhul: pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse (μpeak) variatsioonikordaja arvutatakse iga kandidaatrehvi kohta. Kui üks variatsioonikordaja ületab 5 %, tuleb andmed tühistada ja kõnealust kandidaatrehvi tuleb uuesti katsetada.

4.2.8.3.   Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse korrigeeritud keskmise arvutamine

Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmise arvutamiseks kasutatud võrdlusrehvide pidurdusjõu koefitsienti korrigeeritakse vastavalt antud katsetsükli iga kandidaatrehvi katsejärjestusele.

Selline võrdlusrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse korrigeeritud keskmine (Ra) arvutatakse vastavalt tabelile 3, kus R1
  on võrdlusrehvi (R) pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmine esimese katse puhul ja R2
  on sama võrdlusrehvi (R) pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmine teise katse puhul.

Tabel 3

| Kandidaatrehvide arv katsetsükli kohta | Kandidaatrehv | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1

  (R1
  -T1-R2) | T1 | Ra = 1/2 (R1
  - R2) |
| 2

  (R1
  -T1-T2-R2) | T1 | Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2 |
| 3

  (R1
  -T1-T2-T3-R2) | T1 | Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1
  - R2) |
| T3 | Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2 |

Kandidaatrehvide arv katsetsükli kohta

Kandidaatrehv

Ra

1

(R1
  -T1-R2)

T1

Ra = 1/2 (R1
  - R2)

2

(R1
  -T1-T2-R2)

T1

Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2

3

(R1
  -T1-T2-T3-R2)

T1

Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1
  - R2)

T3

Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2

4.2.8.4.   Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmise (μpeak,ave
  ) arvutamine

Rehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmine (μpeak,ave
  ) arvutatakse tabeli 4 kohaselt, kus Ta (a = 1, 2 või 3) on ühe katsetsükli kandidaatrehvi pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtuse keskmine.

Tabel 4

| Katserehv | μpeak,ave |
| --- | --- |
| Võrdlusrehv | ,μpeak,ave(R) = Ra, nagu tabelis 3 |
| Kandidaatrehv | μpeak,ave
  (T) = Ta |

Katserehv

μpeak,ave

Võrdlusrehv

,μpeak,ave(R) = Ra, nagu tabelis 3

Kandidaatrehv

μpeak,ave
  (T) = Ta

4.2.8.5.   Kandidaatrehvi märghaardumise indeksi arvutamine

Kandidaatrehvi märghaardumise indeks (G(T)) arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| — | t on märja pinna temperatuur Celsiuse kraadides kandidaatrehvi (T) katsetamise ajal |
| --- | --- |

—

t on märja pinna temperatuur Celsiuse kraadides kandidaatrehvi (T) katsetamise ajal

| — | t0
  on märja pinna võrdlustemperatuur |
| --- | --- |

—

t0
  on märja pinna võrdlustemperatuur

| — | t0
  = 20 °C tavarehvide puhul t0
  = 10 °C talverehvide puhul |
| --- | --- |

—

t0
  = 20 °C tavarehvide puhul t0
  = 10 °C talverehvide puhul

| — | μpeak,ave(R0) = 0,85 on pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus võrdlusrehvi ja -tingimuste puhul |
| --- | --- |

—

μpeak,ave(R0) = 0,85 on pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus võrdlusrehvi ja -tingimuste puhul

| — | a = -0,4232 ja b = -8,297 tavaliste rehvide puhul; a = 0,7721 ja b = 31,18 talverehvide puhul. |
| --- | --- |

—

a = -0,4232 ja b = -8,297 tavaliste rehvide puhul; a = 0,7721 ja b = 31,18 talverehvide puhul.

Lisa A

Märghaardumise indeksi katsearuannete näited

NÄIDE 1.   Märghaardumise indeksi katsearuanne haagismeetodi puhul

| Katsearuanne nr: | | Katse kuupäev: |
| --- | --- | --- |
| Teekatte liik: | | Tekstuuri sügavus (mm): |
| μ peak (SRTT14′′ E 1136): | | BPN: |
| Kiirus (km/h): | | Vee sügavus (mm): |

Katsearuanne nr:

Katse kuupäev:

Teekatte liik:

Tekstuuri sügavus (mm):

μ peak (SRTT14′′ E 1136):

BPN:

Kiirus (km/h):

Vee sügavus (mm):

| Nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõt | | | | | | | | | | |
| Kasutuskirjeldus | | | | | | | | | | |
| Rehvi tähis | | | | | | | | | | |
| Velg | | | | | | | | | | |
| Muster | | | | | | | | | | |
| Koormus (N) | | | | | | | | | | |
| Rõhk (kPa) | | | | | | | | | | |
| μpeak | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| Keskmine | | | | | | | | | | |
| Standardhälve σ | | | | | | | | | | |
| (σ/average) ≤ 5 % | | | | | | | | | | |
| Ra, korrigeeritud | | | | | | | | | | |
| Märghaardumise indeks | | | | | | | | | | |
| Pinnakatte temperatuur (°C) | | | | | | | | | | |
| Ümbritsev temperatuur (°C) | | | | | | | | | | |
| Märkused | | | | | | | | | | |

Nr

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Mõõt

Kasutuskirjeldus

Rehvi tähis

Velg

Muster

Koormus (N)

Rõhk (kPa)

μpeak

1

2

3

4

5

6

7

8

Keskmine

Standardhälve σ

(σ/average) ≤ 5 %

Ra, korrigeeritud

Märghaardumise indeks

Pinnakatte temperatuur (°C)

Ümbritsev temperatuur (°C)

Märkused

NÄIDE 2.   Märghaardumise indeksi katsearuanne sõiduautomeetodi puhul

| Juht: | | Katse kuupäev: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| Rada: | | Sõiduauto: | | Algkiirus (km/h): |
| | Tekstuuri sügavus (mm): | | Mark: | | Lõppkiirus (km/h): |
| BPN: | | Mudel: | | |
| Vee sügavus (mm): | | Liik: | | |

Juht:

Katse kuupäev:

Rada:

Sõiduauto:

Algkiirus (km/h):

Tekstuuri sügavus (mm):

Mark:

Lõppkiirus (km/h):

BPN:

Mudel:

Vee sügavus (mm):

Liik:

| Nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaubamärk | Uniroyal | REHV B | REHV C | REHV D | Uniroyal |
| Muster | ASTM F 2493 SRTT16′′ | MUSTER B | MUSTER C | MUSTER D | ASTM F 2493 SRTT16′′ |
| Mõõt | P225/60R16 | MÕÕT B | MÕÕT C | MÕÕT D | P225/60R16 |
| Kasutuskirjeldus | 97S | LI/SS | LI/SS | LI/SS | 97S |
| Rehvi tähis | XXXXXXXXX | YYYYYYYYY | ZZZZZZZZZ | NNNNNNNNN | XXXXXXXXX |
| Velg | | | | | |
| Rõhk esiteljel (kPa) | | | | | |
| Rõhk tagateljel (kPa) | | | | | |
| Koormus esiteljel (N) | | | | | |
| Märja pinnakatte temperatuur (°C) | | | | | |
| Ümbritsev temperatuur (°C) | | | | | |
| | Pidurdusteekond
  (m) | Keskmine aeglustus
  (m/s2) | Pidurdusteekond
  (m) | Keskmine aeglustus
  (m/s2) | Pidurdusteekond
  (m) | Keskmine aeglustus
  (m/s2) | Pidurdusteekond
  (m) | Keskmine aeglustus
  (m/s2) | Pidurdusteekond
  (m) | Keskmine aeglustus
  (m/s2) |
| Mõõtmine | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| | 9 | | | | | | | | | | |
| | 10 | | | | | | | | | | |
| Keskmine AD (m/s2) | | | | | |
| Standardhälve (m/s2) | | | | | |
| Tulemuste kehtivus
  Variatsioonikoefitsient (%) < 3 % | | | | | |
| Võrdlusrehvi korrigeeritud keskmine AD:


  R
  a (m/s2) | | | | | |
| Võrdlusrehvi (SRTT16′′) BFC(R) | | | | | |
| Kandidaatrehvi (T) BFC | | | | | |
| Märghaardumise indeks (%) | | | | | |

Nr

1

2

3

4

5

Kaubamärk

Uniroyal

REHV B

REHV C

REHV D

Uniroyal

Muster

ASTM F 2493 SRTT16′′

MUSTER B

MUSTER C

MUSTER D

ASTM F 2493 SRTT16′′

Mõõt

P225/60R16

MÕÕT B

MÕÕT C

MÕÕT D

P225/60R16

Kasutuskirjeldus

97S

LI/SS

LI/SS

LI/SS

97S

Rehvi tähis

XXXXXXXXX

YYYYYYYYY

ZZZZZZZZZ

NNNNNNNNN

XXXXXXXXX

Velg

Rõhk esiteljel (kPa)

Rõhk tagateljel (kPa)

Koormus esiteljel (N)

Märja pinnakatte temperatuur (°C)

Ümbritsev temperatuur (°C)

Pidurdusteekond

(m)

Keskmine aeglustus

(m/s2)

Pidurdusteekond

(m)

Keskmine aeglustus

(m/s2)

Pidurdusteekond

(m)

Keskmine aeglustus

(m/s2)

Pidurdusteekond

(m)

Keskmine aeglustus

(m/s2)

Pidurdusteekond

(m)

Keskmine aeglustus

(m/s2)

Mõõtmine

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Keskmine AD (m/s2)

Standardhälve (m/s2)

Tulemuste kehtivus

Variatsioonikoefitsient (%) < 3 %

Võrdlusrehvi korrigeeritud keskmine AD:

R
  a (m/s2)

Võrdlusrehvi (SRTT16′′) BFC(R)

Kandidaatrehvi (T) BFC

Märghaardumise indeks (%)

---

(1)  ASTM E 1136 SRTT mõõt on P195/75R14.

1

---

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 229/2011,

8. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 50,9 |
| TN | 115,9 |
| TR | 92,0 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | TR | 151,8 |
| ZZ | 151,8 |
| 0709 90 70 | MA | 42,4 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,0 |
| MA | 50,4 |
| TN | 45,7 |
| TR | 69,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 50 10 | EG | 42,1 |
| MA | 42,1 |
| TR | 48,8 |
| ZZ | 44,3 |
| 0808 10 80 | CA | 99,2 |
| CL | 97,1 |
| CN | 84,1 |
| MK | 54,8 |
| US | 144,9 |
| ZZ | 96,0 |
| 0808 20 50 | AR | 90,7 |
| CL | 105,3 |
| CN | 57,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 98,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,2

MA

50,9

TN

115,9

TR

92,0

ZZ

95,3

0707 00 05

TR

151,8

ZZ

151,8

0709 90 70

MA

42,4

TR

136,1

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,0

MA

50,4

TN

45,7

TR

69,4

ZZ

57,6

0805 50 10

EG

42,1

MA

42,1

TR

48,8

ZZ

44,3

0808 10 80

CA

99,2

CL

97,1

CN

84,1

MK

54,8

US

144,9

ZZ

96,0

0808 20 50

AR

90,7

CL

105,3

CN

57,6

US

79,9

ZA

98,5

ZZ

86,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/19

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/32/EL,

8. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka isoksabeen, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus isoksabeen. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus isoksabeen.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu isoksabeeni lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu isoksabeeni lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Rootsile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Rootsile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Rootsi hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 20. novembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused isoksabeeni kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena isoksabeeni kohta. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 20. novembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused isoksabeeni kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena isoksabeeni kohta.

| (6) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et isoksabeeni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda isoksabeen I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et isoksabeeni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda isoksabeen I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet järgmise kohta: kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse kinnitus, lisandite olulisus, jääk külvikorrakultuurides ja veeorganismidele avalduvad võimalikud ohud. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet järgmise kohta: kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse kinnitus, lisandite olulisus, jääk külvikorrakultuurides ja veeorganismidele avalduvad võimalikud ohud.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega isoksabeeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega isoksabeeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et isoksabeeni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Isoksabeeni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et isoksabeeni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Isoksabeeni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja isoksabeeni käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena isoksabeeni sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas isoksabeeni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab isoksabeeni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa isoksabeeni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | vajaduse korral muudavad isoksabeeni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad isoksabeeni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab isoksabeeni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab isoksabeeni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance isoxaben. The EFSA Journal 2010; 8(9):1714. [lk 83]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1714. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

The EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „341 | Isoksabeen
  CASi nr: 82558-50-7
  CIPACi nr: 701 | N-[3-(1-etüül-1-metüülpropüül)-1,2-oksasool-5-üül]-2,6-dimetoksübensamiid | ≥ 910 g/kg
  Tolueen: ≥ 3 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees isoksabeeni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele avalduvatele ohtudele ning metaboliitide leostumisele põhjavette.
  Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.
  Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste kinnitavate andmete esitamist:






  a) | kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldus; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„341

Isoksabeen

CASi nr: 82558-50-7

CIPACi nr: 701

N-[3-(1-etüül-1-metüülpropüül)-1,2-oksasool-5-üül]-2,6-dimetoksübensamiid

≥ 910 g/kg

Tolueen: ≥ 3 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees isoksabeeni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele avalduvatele ohtudele ning metaboliitide leostumisele põhjavette.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste kinnitavate andmete esitamist:

a)

kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldus;

| b) | lisandite olulisus; |
| --- | --- |

b)

lisandite olulisus;

| c) | jäägid külvikorrakultuurides; |
| --- | --- |

c)

jäägid külvikorrakultuurides;

| d) | võimalikud ohud veeorganismidele. |
| --- | --- |

d)

võimalikud ohud veeorganismidele.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides a ja b ettenähtud teabe kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja punktides c ja d ettenähtud teabe 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/23

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/33/EL,

8. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka 1-dekanool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/941/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus 1-dekanool. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus 1-dekanool.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/941/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu 1-dekanooli lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/941/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu 1-dekanooli lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 2229/2004 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/941/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 2229/2004 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/941/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Ühendkuningriik hindas teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 10. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused 1-dekanooli kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena 1-dekanooli kohta. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik hindas teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 10. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused 1-dekanooli kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena 1-dekanooli kohta.

| (6) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et 1-dekanooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda 1-dekanool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et 1-dekanooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda 1-dekanool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks teabe, mis kinnitab veeorganismidele avalduvaid ohte ning toimeaine põhjavette, pinnavette ja setetesse sattumise hinnangute teostamist. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks teabe, mis kinnitab veeorganismidele avalduvaid ohte ning toimeaine põhjavette, pinnavette ja setetesse sattumise hinnangute teostamist.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega 1-dekanooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega 1-dekanooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/941/EÜ on sätestatud, et 1-dekanooli ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite luba tühistatakse 31. detsembriks 2011. 1-dekanooli käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/941/EÜ on sätestatud, et 1-dekanooli ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite luba tühistatakse 31. detsembriks 2011. 1-dekanooli käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/941/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/941/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/941/EÜ lisast jäetakse välja 1-dekanooli käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral 30. novembriks 2011 toimeainena 1-dekanooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas 1-dekanooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab 1-dekanooli ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetellu, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas 1-dekanooli käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | vajaduse korral muudavad 1-dekanooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad 1-dekanooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab 1-dekanooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab 1-dekanooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

2

(3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

3

(4)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 91.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 1-decanol. The EFSA Journal 2010; 8(9):1715. [lk 42]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1715. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

The EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „340 | 1-dekanool
  CASi nr: 112-30-1
  CIPACi nr: 831 | Dekaan-1-ool | ≥ 960g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuari 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 1-dekanooli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | tarbijatele toidu- või söödakultuurides esinevate jääkide tõttu avalduvatele ohtudele; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„340

1-dekanool

CASi nr: 112-30-1

CIPACi nr: 831

Dekaan-1-ool

≥ 960g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuari 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 1-dekanooli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

tarbijatele toidu- või söödakultuurides esinevate jääkide tõttu avalduvatele ohtudele;

| — | käitajatele avalduvatele ohtudele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |
| --- | --- |

—

käitajatele avalduvatele ohtudele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| — | veeorganismidele avalduvatele ohtudele; |
| --- | --- |

—

veeorganismidele avalduvatele ohtudele;

| — | sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele ja mesilastele avalduvatele ohtudele, kui nad võivad toimeainega kokku puutuda kultuuris esinevate õitsvate umbrohtudega regulaatori kasutamise ajal. |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele ja mesilastele avalduvatele ohtudele, kui nad võivad toimeainega kokku puutuda kultuuris esinevate õitsvate umbrohtudega regulaatori kasutamise ajal.

Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad, et taotleja esitaks teabe, mis kinnitab veeorganismidele avalduvaid ohte ning põhjavette, pinnavette ja setetesse sattumise hinnangute teostamist.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/27

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/34/EL,

8. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flurokloridoon, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus flurokloridoon. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus flurokloridoon.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu flurokloridooni lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu flurokloridooni lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Hispaaniale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Hispaaniale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Hispaania hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 3. novembril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused flurokloridooni kohta 14. oktoobril 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 4. veebruaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena flurokloridooni kohta. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 3. novembril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused flurokloridooni kohta 14. oktoobril 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 4. veebruaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena flurokloridooni kohta.

| (6) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et flurokloridooni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda flurokloridooni I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et flurokloridooni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda flurokloridooni I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitab järgmist: lisandite (v.a tolueen) olulisus, ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele, põhjavette sattuva metaboliidi R42819 (7) olulisus ja flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitab järgmist: lisandite (v.a tolueen) olulisus, ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele, põhjavette sattuva metaboliidi R42819 (7) olulisus ja flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega flurokloridooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega flurokloridooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et flurokloridooni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Flurokloridooni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et flurokloridooni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Flurokloridooni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja flurokloridooni käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena flurokloridooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas flurokloridooni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab flurokloridooni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa flurokloridooni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | vajaduse korral muudavad flurokloridooni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad flurokloridooni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab flurokloridooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab flurokloridooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flurochloridone. The EFSA Journal 2010; 8(12):1869. [lk 66.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

The EFSA Journal

(7)  R42819: (4RS)-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon.

7

(8)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

8

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „342 | Flurokloridoon
  CASi nr: 61213-25-0

  CIPACi nr: 430 | (3RS,4RS;3RS,4SR)-3-kloro-4-klorometüül-1-


  (α,α,α-trifluoro-m-tolüül)-2-pürrolidoon | ≥ 940 g/kg
  Olulised lisandid:
  tolueen: kuni 8 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. veebruaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees flurokloridooni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  1) | sihtrühma mittekuuluvatele taimedele ja veeorganismidele avalduvatele ohtudele; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„342

Flurokloridoon

CASi nr: 61213-25-0

CIPACi nr: 430

(3RS,4RS;3RS,4SR)-3-kloro-4-klorometüül-1-

(α,α,α-trifluoro-m-tolüül)-2-pürrolidoon

≥ 940 g/kg

Olulised lisandid:

tolueen: kuni 8 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. veebruaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees flurokloridooni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

1)

sihtrühma mittekuuluvatele taimedele ja veeorganismidele avalduvatele ohtudele;

| 2) | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades. |
| --- | --- |

2)

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.

Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile teabe, mis kinnitab järgmist:

| 1) | lisandite (v.a tolueen) olulisus; |
| --- | --- |

1)

lisandite (v.a tolueen) olulisus;

| 2) | ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

2)

ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele;

| 3) | põhjavette sattuva metaboliidi R42819 olulisus; |
| --- | --- |

3)

põhjavette sattuva metaboliidi R42819 olulisus;

| 4) | flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

4)

flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides 1 ja 2 ettenähtud teabe 1. detsembriks 2011 ja punktis 3 ettenähtud teabe 31. maiks 2013 ning punktis 4 ettenähtud teabe kahe aasta jooksul alates sellest, kui on vastu võetud OECD juhised sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi uurivate katsete kohta.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/31

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS,

3. veebruar 2011,

Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta

(2011/150/EL)

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamise aruannet vastavalt 5. juulil 2010. aastal esitatud Euroopa Politseikolledži 2009. aasta lõppbilansis antud teabele;

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega (1);

võttes arvesse nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust (5827/2010 – C7-0061/2010);

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta otsust, (2) millega lükati edasi 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsus, ning Euroopa Politseikolledži direktori vastuseid;

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta otsust, (3) milles keelduti andmast Euroopa Politseikolledži direktorile 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiitu;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 276 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) eelkõige selle artiklit 185;

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsust 2005/681/JSK, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL), (5) eriti selle artiklit 16;

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) artiklis 185, eriti selle artiklit 94;

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa, eriti selle lisa artikli 5 lõike 2 punkti b esimest lõiku,

| 1. | suleb Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontod; |
| --- | --- |

1.

suleb Euroopa Politseikolledži 2008. aasta raamatupidamiskontod;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Politseikolledži direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Politseikolledži direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).

President

Jerzy BUZEK

Peasekretär

Klaus WELLE

---

(1)  ELT C 304, 15.12.2009, lk 124.

1

(2)  ELT L 252, 25.9.2010, lk 232.

2

(3)  ELT L 320, 7.12.2010, lk 11.

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

6

---

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/32

---

KOMISJONI OTSUS,

3. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa kolmandate riikide kodanike integreerimise fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1289 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2011/151/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsust nr 2007/435/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013, (1) eriti selle artiklit 21 ja artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi tegevuse käivitamise raames saadud kogemuste alusel on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/457/EÜ (2) esitatud läbipaistvust, võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist hõlmavaid kohustusi, mida tuleb täita projektide rakendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi tegevuse käivitamise raames saadud kogemuste alusel on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/457/EÜ (2) esitatud läbipaistvust, võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist hõlmavaid kohustusi, mida tuleb täita projektide rakendamisel.

| (2) | Liikmesriigid peavad aastaprogrammi rakendamise kohta esitama aruande. Seetõttu on vajalik selgitada, millist teavet liikmesriigid esitama peavad. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid peavad aastaprogrammi rakendamise kohta esitama aruande. Seetõttu on vajalik selgitada, millist teavet liikmesriigid esitama peavad.

| (3) | Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks ja parema õiguskindluse tagamiseks tuleks lihtsustada ja selgitada Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid teatavaid eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks ja parema õiguskindluse tagamiseks tuleks lihtsustada ja selgitada Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid teatavaid eeskirju.

| (4) | Enamik käesoleva otsusega kehtestatavatest muudatustest tuleks rakendada viivitamata. Kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, tuleks Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid läbivaadatud eeskirju hakata kohaldama alates 2011. aasta programmist. Liikmesriikidele tuleks siiski jätta õigus kohaldada neid eeskirju teatavatel tingimustel varem. |
| --- | --- |

(4)

Enamik käesoleva otsusega kehtestatavatest muudatustest tuleks rakendada viivitamata. Kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, tuleks Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid läbivaadatud eeskirju hakata kohaldama alates 2011. aasta programmist. Liikmesriikidele tuleks siiski jätta õigus kohaldada neid eeskirju teatavatel tingimustel varem.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis.

| (8) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (3) loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (3) loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega.

| (9) | Seetõttu tuleks otsust 2008/457/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks otsust 2008/457/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/457/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Iga pakkumiskutse sisu oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Iga pakkumiskutse sisu oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.”

| 2) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Rakenduslepingud
  Projektide rakendamiseks lepinguid sõlmides järgivad riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest organist või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused kohaldatavaid liidu ja siseriiklikke avalikke hankeid käsitlevaid õigusakte ja põhimõtteid.
  Esimeses lõikes nimetamata üksused sõlmivad lepinguid projektide rakendamiseks pärast asjakohast avalikustamist, et tagada vastavus läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõttele. Lepinguid, mille väärtus ei ületa 100 000 eurot, võib sõlmida siis, kui asjaomane üksus on küsinud vähemalt kolm pakkumust. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, menetluslikke kohustusi ei kohaldata, ilma et see piiraks liikmesriikide normide kohaldamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Rakenduslepingud

Projektide rakendamiseks lepinguid sõlmides järgivad riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest organist või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused kohaldatavaid liidu ja siseriiklikke avalikke hankeid käsitlevaid õigusakte ja põhimõtteid.

Esimeses lõikes nimetamata üksused sõlmivad lepinguid projektide rakendamiseks pärast asjakohast avalikustamist, et tagada vastavus läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõttele. Lepinguid, mille väärtus ei ületa 100 000 eurot, võib sõlmida siis, kui asjaomane üksus on küsinud vähemalt kolm pakkumust. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, menetluslikke kohustusi ei kohaldata, ilma et see piiraks liikmesriikide normide kohaldamist.”

| 3) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastutav asutus teavitab komisjoni ametliku kirjaga haldus- ja kontrollisüsteemides tehtud mis tahes olulistest muudatustest ning saadab komisjonile haldus- ja kontrollsüsteemide parandatud kirjelduse hiljemalt pärast sellise muudatuse jõustumist.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastutav asutus teavitab komisjoni ametliku kirjaga haldus- ja kontrollisüsteemides tehtud mis tahes olulistest muudatustest ning saadab komisjonile haldus- ja kontrollsüsteemide parandatud kirjelduse hiljemalt pärast sellise muudatuse jõustumist.”

| 4) | Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.”

| 5) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikele 1 lisatakse järgmised laused:
  „Auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 28 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Parandatud auditeerimisstrateegia koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud parandused.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikele 1 lisatakse järgmised laused:

„Auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 28 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Parandatud auditeerimisstrateegia koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud parandused.”

| b) | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Auditeerimisasutus esitab iga-aastase auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul on komisjoni aastamakse vähem kui 1 miljon eurot. Auditeerimiskava koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 28 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Auditeerimisasutus esitab iga-aastase auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul on komisjoni aastamakse vähem kui 1 miljon eurot. Auditeerimiskava koostatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 28 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.”

| 6) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid
  1.   Põhiõigusakti artikli 37 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus VIII lisas esitatud kujul.
  2.   Põhiõigusakti artikli 38 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus IX lisas esitatud kujul.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid

1.   Põhiõigusakti artikli 37 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus VIII lisas esitatud kujul.

2.   Põhiõigusakti artikli 38 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus IX lisas esitatud kujul.”

| 7) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 37
  Elektrooniline andmevahetus
  Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Elektrooniline andmevahetus

Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.”

| 8) | Lisad muudetakse vastavalt käesolevale otsusele lisatud lisale. |
| --- | --- |

8)

Lisad muudetakse vastavalt käesolevale otsusele lisatud lisale.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikeid 1–7 ja lisa punkte 1–5 kohaldatakse käesoleva otsuse vastuvõtmise hetkest.

2.   Lisa punkti 6 kohaldatakse hiljemalt alates 2011. aasta programmide rakendamisest.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada lisa punkti 6 käimasolevate või tulevaste projektide suhtes alates 2009. ja 2010. aasta programmidest täielikus kooskõlas läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Sellisel juhul kohaldavad liikmesriigid asjaomase projekti suhtes uusi eeskirju täies ulatuses ning muudavad vajaduse korral toetuslepingut. Ainult tehnilise abi kulude suhtes võivad liikmesriigid otsustada kohaldada lisa punkti 6 alates 2008. aasta programmist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 168, 28.6.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 69.

2

(3)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

3

---

LISA

Otsuse 2008/457/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  1.1. | punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1.

III lisa muudetakse järgmiselt:

1.1.

punkt 2 jäetakse välja;

| 1.2. | punkt 4.2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.2.

punkt 4.2 jäetakse välja.

| 2. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  2.1. | A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2 | Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

2.1.

A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2

Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”;

| 2.2. | A osa punkti 2 tabeli 1 viimases veerus jäetakse välja sõna „abikõlblik”. |
| --- | --- |

2.2.

A osa punkti 2 tabeli 1 viimases veerus jäetakse välja sõna „abikõlblik”.

| 3. | V lisa A osa muudetakse järgmiselt:






  3.1. | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2. | Eduaruande täiendus projektide valiku (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) organiseerimise ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V lisa A osa muudetakse järgmiselt:

3.1.

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.

Eduaruande täiendus projektide valiku (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) organiseerimise ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane.”;

| 3.2. | lisatakse punkt 1.8:






  „1.8. | Kinnitus selle kohta, et haldus- ja kontrollisüsteemi ei ole komisjonile pärast ... teatatud viimast läbivaatamist olulisi muudatusi tehtud.”; |
| --- | --- | --- |

3.2.

lisatakse punkt 1.8:

„1.8.

Kinnitus selle kohta, et haldus- ja kontrollisüsteemi ei ole komisjonile pärast ... teatatud viimast läbivaatamist olulisi muudatusi tehtud.”;

| 3.3. | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   RAHALISTE VAHENDITE RAKENDAMINE

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 1


  Üksikasjalik finantsaruanne | Liikmesriik: [...] |
| --- | --- | --- |

3.3.

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   RAHALISTE VAHENDITE RAKENDAMINE

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 1

Üksikasjalik finantsaruanne

Liikmesriik: [...]

| | Asjaomane aastaprogramm: [...] |
| --- | --- |

Asjaomane aastaprogramm: [...]

| | Olukord seisuga: [päev/kuu/aasta] |
| --- | --- |

Olukord seisuga: [päev/kuu/aasta]

| (kõik summad eurodes) | Liikmesriigi poolt kavandatud (vastavalt komisjoni heakskiidetud aastaprogrammi rahastamisotsusele) | Liikmesriigi tasandil eraldatud | Vastutava asutuse heakskiidetud tegelikud summad
  (abisaajate kantud kulud ja ELi lõplik toetus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Meetmed | Projektid | Prioriteet | Konkreetne prioriteet (1) | Kavandatud kulud kokku
  (a) | EÜ toetus
  (b) | % EÜ toetusest
  (c = b/a) | Abikõlblikud kulud kokku
  (d) | EÜ toetus
  (e) | % EÜ toetusest
  (f = e/d) | Abikõlblikud kulud kokku
  (g) | EÜ toetus
  (h) | % EÜ toetusest
  (i = h/g) | Kolmandate poolte toetus
  (j) | Projekti käigus saadud sissetulekud
  (k) | Vastutava asutuse tehtav makse / tagasinõue
  (l) |
| Meede 1: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede 1 kokku | | | | | | | | | | | | |
| Meede ...: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede ... kokku: [...] | | | | | | | | | | | | |
| Meede N: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede N kokku | | | | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | | | | | | | | | | | | |
| Muud toimingud (1) | | | | | | | | | | | | |
| KOKKU | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | | |

(kõik summad eurodes)

Liikmesriigi poolt kavandatud (vastavalt komisjoni heakskiidetud aastaprogrammi rahastamisotsusele)

Liikmesriigi tasandil eraldatud

Vastutava asutuse heakskiidetud tegelikud summad

(abisaajate kantud kulud ja ELi lõplik toetus)

Meetmed

Projektid

Prioriteet

Konkreetne prioriteet (1)

Kavandatud kulud kokku

(a)

EÜ toetus

(b)

% EÜ toetusest

(c = b/a)

Abikõlblikud kulud kokku

(d)

EÜ toetus

(e)

% EÜ toetusest

(f = e/d)

Abikõlblikud kulud kokku

(g)

EÜ toetus

(h)

% EÜ toetusest

(i = h/g)

Kolmandate poolte toetus

(j)

Projekti käigus saadud sissetulekud

(k)

Vastutava asutuse tehtav makse / tagasinõue

(l)

Meede 1: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede 1 kokku

Meede ...: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede ... kokku: [...]

Meede N: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede N kokku

Tehniline abi

Muud toimingud (1)

KOKKU

0

0

0 %

0

0

0 %

0

0

0 %

0

| 3.4. | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   LISAD
  Projekti abikõlblikud kulud ja tulud kooskõlas mittetulunduslikkuse põhimõtte ja projekti kokkuvõtliku kirjeldusega

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 6 A


  Projekti abikõlblikud kulud ja tuluallikad. Kooskõla mittetulunduslikkuse põhimõttega vastavalt XI. lisa punktile I.3.3

  Olukord seisuga: päev/kuu/aasta | Abikõlblikud kulud | Tuluallikad |
| --- | --- | --- | --- |
| | Otsesed kulud | Kaudsed kulud | Abikõlblikud kogukulud | ELi toetus | Kolmandate poolte toetus | Projekti käigus saadud sissetulekud | Kogutulud
  (vastavalt XI lisa punktile I.3.3) |
| | (a) | (b) | (c = a + b) | (e) | (f) | (g) | (h = e + f + g) |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 1 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 2 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE N KOKKU | | | | | | | |
| TEHNILINE ABI | | | | | | | |
| AASTAPROGRAMMIS KOKKU | | | | | | | |

3.4.

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   LISAD

Projekti abikõlblikud kulud ja tulud kooskõlas mittetulunduslikkuse põhimõtte ja projekti kokkuvõtliku kirjeldusega

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 6 A

Projekti abikõlblikud kulud ja tuluallikad. Kooskõla mittetulunduslikkuse põhimõttega vastavalt XI. lisa punktile I.3.3

Olukord seisuga: päev/kuu/aasta

Abikõlblikud kulud

Tuluallikad

Otsesed kulud

Kaudsed kulud

Abikõlblikud kogukulud

ELi toetus

Kolmandate poolte toetus

Projekti käigus saadud sissetulekud

Kogutulud

(vastavalt XI lisa punktile I.3.3)

(a)

(b)

(c = a + b)

(e)

(f)

(g)

(h = e + f + g)

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 1 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 2 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE N KOKKU

TEHNILINE ABI

AASTAPROGRAMMIS KOKKU

Image

| 4. | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  4.1. | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

4.

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

4.1.

pealkiri asendatakse järgmisega:

| 4.2. | joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”; |
| --- | --- |

4.2.

joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”;

| 4.3. | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega,”. |
| --- | --- | --- |

4.3.

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega,”.

| 5. | IX lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

5.

IX lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 6. | XI lisa asendatakse järgmisega:

  „XI LISA

  EUROOPA INTEGRATSIOONIFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

  I.   Üldised Põhimõtted

  I.1.   Peamised põhimõtted







  1. | Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud, selleks et olla abikõlblikud:






  a) | vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1, 2 ja 3; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

XI lisa asendatakse järgmisega:

„XI LISA

EUROOPA INTEGRATSIOONIFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

I.   Üldised Põhimõtted

I.1.   Peamised põhimõtted

1.

Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud, selleks et olla abikõlblikud:

a)

vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1, 2 ja 3;

| b) | kuuluma põhiõigusakti artiklis 4 toodud abikõlblike meetmete hulka; |
| --- | --- |

b)

kuuluma põhiõigusakti artiklis 4 toodud abikõlblike meetmete hulka;

| c) | olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevusteks; |
| --- | --- |

c)

olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevusteks;

| d) | olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

d)

olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele;

| e) | olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvahelise Föderatsiooni asutatud spetsialiseeritud asutused. Käesoleva otsuse artikli 39 lõikes 2 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes; |
| --- | --- |

e)

olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvahelise Föderatsiooni asutatud spetsialiseeritud asutused. Käesoleva otsuse artikli 39 lõikes 2 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes;

| f) | olema seotud põhiõigusakti raames osutatud sihtrühmadega; |
| --- | --- |

f)

olema seotud põhiõigusakti raames osutatud sihtrühmadega;

| g) | olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele. |
| --- | --- |

g)

olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele.

| 2. | Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 13 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames. |
| --- | --- |

2.

Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 13 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames.

| 3. | Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor. |
| --- | --- |

3.

Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor.

I.2.   Projekti eelarve

Projekti eelarve peab olema esitatud järgmiselt:

| Kulud | Tulud |
| --- | --- |
| + | Otsesed kulud |

Kulud

Tulud

+

Otsesed kulud

| + | Kaudsed kulud (toetuslepingus kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest) |
| --- | --- |

+

Kaudsed kulud (toetuslepingus kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest)

| + | EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast) |
| --- | --- |

+

EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast)

| + | Lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused |
| --- | --- |

+

Lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused

| + | Kolmandate poolte panused |
| --- | --- |

+

Kolmandate poolte panused

| + | Projekti käigus saadud sissetulekud |
| --- | --- |

+

Projekti käigus saadud sissetulekud

| = | Abikõlblikud kulud kokku |
| --- | --- |

=

| = | Tulud kokku |
| --- | --- |

=

Eelarve peab olema tasakaalus. Abikõlblikud kogukulud peavad olema võrdsed kogutuludega.

I.3.   Tulud ja mittetulunduslikkuse põhimõte

| 1. | Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad. |
| --- | --- |

1.

Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad.

| 2. | Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid. |
| --- | --- |

2.

Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid.

| 3. | Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”. |
| --- | --- |

3.

Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”.

I.4.   Abikõlblikkusperiood

| 1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 2. | Lõikes 1 esitatud abikõlblikkusperioodi osas tehakse erand:






  a) | 2007. aasta programmist toetatavate projektidele, vastavalt põhiõigusakti artikli 33 lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 esitatud abikõlblikkusperioodi osas tehakse erand:

a)

2007. aasta programmist toetatavate projektidele, vastavalt põhiõigusakti artikli 33 lõikele 3;

| b) | liikmesriikidele antavale tehnilisele abile (vt punkt IV.3). |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele antavale tehnilisele abile (vt punkt IV.3).

I.5.   Kulude dokumenteerimine

| 1. | Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha)-tehingutena, välja arvatud amortisatsioon. |
| --- | --- |

1.

Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha)-tehingutena, välja arvatud amortisatsioon.

| 2. | Reeglina peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärset tõendusväärtust omavate dokumentidega. |
| --- | --- |

2.

Reeglina peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärset tõendusväärtust omavate dokumentidega.

| 3. | Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema:






  a) | kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse; |
| --- | --- | --- |

3.

Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema:

a)

kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse;

| b) | määratud kindlaks vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale ja |
| --- | --- |

b)

määratud kindlaks vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale ja

| c) | deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele. |
| --- | --- |

c)

deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele.

| 4. | Vajaduse korral on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid. |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid.

| 5. | Lõigetes 2–4 nimetatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 2–4 nimetatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele.

I.6.   Territoriaalne kehtivus

| 1. | Põhiõigusakti artiklis 4 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad






  a) | olema kantud punkti I lõike 1 esimese lõigu punktis e määratletud lõplike abisaajate poolt ja |
| --- | --- | --- |

1.

Põhiõigusakti artiklis 4 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad

a)

olema kantud punkti I lõike 1 esimese lõigu punktis e määratletud lõplike abisaajate poolt ja

| b) | olema kantud liikmesriikide territooriumil, välja arvatud põhiõigusakti artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud reisieelsete ettevalmistustega seotud meetmetega kaasnevad kulud, mis võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või päritoluriigis. |
| --- | --- |

b)

olema kantud liikmesriikide territooriumil, välja arvatud põhiõigusakti artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud reisieelsete ettevalmistustega seotud meetmetega kaasnevad kulud, mis võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või päritoluriigis.

| 2. | Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ning Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. |
| --- | --- |

2.

Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ning Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.

II.   Abikõlblike kulude liigid (projekti tasand)

II.1.   Otsesed abikõlblikud kulud

Projekti otsesed abikõlblikud kulud on kulud, mida I osas esitatud abikõlblikkuse üldiseid põhimõtteid kohaselt arvesse võttes määratletakse kui projekti rakendamisega otseselt seotud kulusid. Otsesed kulud tuuakse ära projekti üldises eelarvekavas.

Järgmised otsesed kulud on abikõlblikud:

II.1.1.   Tööjõukulud

| 1. | Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad reaalset palka, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid kohustuslikke kulusid, on abikõlblikud tingimusel, et need ei ületa abisaaja tavapärasest töötasupoliitikast tulenevaid tasumäärasid. |
| --- | --- |

1.

Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad reaalset palka, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid kohustuslikke kulusid, on abikõlblikud tingimusel, et need ei ületa abisaaja tavapärasest töötasupoliitikast tulenevaid tasumäärasid.

| 2. | Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad tööjõukuludega kaasneda eraldised, mis hõlmavad tasustamisega seotud kohustusi või töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad tööjõukuludega kaasneda eraldised, mis hõlmavad tasustamisega seotud kohustusi või töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi.

| 3. | Vastavad avalik-õiguslike asutuste palgakulud loetakse abikõlblikeks ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud sellise tegevusega kaasnenud kuludega, mida vastav avalik-õiguslik asutus poleks ilma asjaomase meetmeta ette võtnud; sellised töötajad lähetatakse või suunatakse projekti rakendamisele lõpliku abisaaja kirjaliku otsusega. |
| --- | --- |

3.

Vastavad avalik-õiguslike asutuste palgakulud loetakse abikõlblikeks ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud sellise tegevusega kaasnenud kuludega, mida vastav avalik-õiguslik asutus poleks ilma asjaomase meetmeta ette võtnud; sellised töötajad lähetatakse või suunatakse projekti rakendamisele lõpliku abisaaja kirjaliku otsusega.

| 4. | Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad ja töötajate arvu. |
| --- | --- |

4.

Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad ja töötajate arvu.

II.1.2.   Sõidu- ja lähetuskulud

| 1. | Sõidu- ja lähetuskulud on abikõlblikud otseste kuludena töötajatele või isikutele, kes osalevad projekti meetmetes ning kelle reisimine on vajalik projekti rakendamise seisukohast. Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. |
| --- | --- |

1.

Sõidu- ja lähetuskulud on abikõlblikud otseste kuludena töötajatele või isikutele, kes osalevad projekti meetmetes ning kelle reisimine on vajalik projekti rakendamise seisukohast. Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel.

| 2. | Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib üldjuhul kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele eeskirjadele. |
| --- | --- |

2.

Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib üldjuhul kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele eeskirjadele.

| 3. | Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid. |
| --- | --- |

3.

Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid.

II.1.3.   Seadmed

II.1.3.1.   Üldised reeglid

| 1. | Seadmete soetamise kulud on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele. |
| --- | --- |

1.

Seadmete soetamise kulud on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

| 2. | Valides liisimise, rentimise ja ostmise vahel, peab alati lähtuma kõige odavamast võimalusest. Kui aga liisimine või rentimine ei ole võimalik projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu, on ostmine aktsepteeritav. |
| --- | --- |

2.

Valides liisimise, rentimise ja ostmise vahel, peab alati lähtuma kõige odavamast võimalusest. Kui aga liisimine või rentimine ei ole võimalik projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu, on ostmine aktsepteeritav.

II.1.3.2.   Rentimine ja liisimine

Rentimise ja liisimisega seotud kulud on kaasfinantseerimise eesmärgil abikõlblikud olenevalt liikmesriigis kehtestatud eeskirjadest, siseriiklikest õigusaktidest ja tavadest ning projektiga seotud rentimise või liisingu kestusest.

II.1.3.3.   Ostmine

| 1. | Kui seadmeid ostetakse projekti kestel, tuleb eelarves märkida kogumaksumus või ainult seadmete amortisatsiooni see osa, mis vastab nende kasutamisele projekti heaks ning nende tegelikule kasutamisele projektis. Viimane arvutatakse kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

1.

Kui seadmeid ostetakse projekti kestel, tuleb eelarves märkida kogumaksumus või ainult seadmete amortisatsiooni see osa, mis vastab nende kasutamisele projekti heaks ning nende tegelikule kasutamisele projektis. Viimane arvutatakse kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

| 2. | Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest. |
| --- | --- |

2.

Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest.

| 3. | Üksikute alla 20 000 euro maksvate esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud. Üksikute, 20 000 eurot või rohkem maksvate esemete puhul on abikõlblik ainult amortisatsioon. |
| --- | --- |

3.

Üksikute alla 20 000 euro maksvate esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud. Üksikute, 20 000 eurot või rohkem maksvate esemete puhul on abikõlblik ainult amortisatsioon.

II.1.4.   Kinnisvara

II.1.4.1.   Üldised reeglid

Kinnisvaral peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

II.1.4.2.   Rentimine

Kinnisvara rentimine on kaasrahastamiseks abikõlblik, kui rentimise ja asjakohase projekti eesmärgid on selgelt seotud, allpool toodud tingimuste kohaselt ja ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

| a) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest; |
| --- | --- |

a)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest;

| b) | kinnisvara kasutatakse üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule. |
| --- | --- |

b)

kinnisvara kasutatakse üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule.

II.1.5.   Tarbekaubad, varustus ja teenused

Kulud tarbekaupadele, varustusele ja teenustele on abikõlblikud tingimusel, et need on tuvastatavad ja projekti rakendamiseks otseselt vajalikud.

II.1.6.   Alltöövõtt

| 1. | Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma ise projekti hallata. Projekti alltöövõtu korras täidetavate ülesannete maksumus märgitakse toetuslepingus selgelt ära. |
| --- | --- |

1.

Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma ise projekti hallata. Projekti alltöövõtu korras täidetavate ülesannete maksumus märgitakse toetuslepingus selgelt ära.

| 2. | Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks abikõlblikud:






  a) | alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega; |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks abikõlblikud:

a)

alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega;

| b) | alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust; |
| --- | --- |

b)

alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust;

| c) | vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratletakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega. |
| --- | --- |

c)

vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratletakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega.

| 3. | Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta. |
| --- | --- |

3.

Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta.

II.1.7.   Liidu kaasrahastamisega seotud nõuetest otseselt tulenevad kulud

Kulud, mis on vajalikud liidu kaasrahastamisega seotud nõuete täitmiseks, nt teavitamine, läbipaistvus, projekti hindamine, välisauditid, panga garantiid, tõlkekulud jne, on abikõlblikud otseste kuludena.

II.1.8.   Eksperditasud

Õigusabi tasud, notaritasud ning tehniliste- ja finantsekspertide kulud on abikõlblikud.

II.1.9.   Fondi rakendusalasse kuuluvate kolmandate riikide kodanikega seotud erikulud

| 1. | Lõpliku abisaaja tehtud ostud fondi rakendusalasse kuuluvate kolmandate riikide kodanike abistamiseks vastavalt põhiõigusaktis määratletule ning nende isikute kantud kulude hüvitamine lõpliku abisaaja poolt on abikõlblikud järgmistel konkreetsetel tingimustel:






  a) | lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 41 nõutud perioodi jooksul vajaliku teabe ja tõendusmaterjali selle kohta, et abi saanud kolmandate riikide kodanikud kuuluvad vastavalt põhiõigusaktis määratletule fondi rakendusalasse; |
| --- | --- | --- |

1.

Lõpliku abisaaja tehtud ostud fondi rakendusalasse kuuluvate kolmandate riikide kodanike abistamiseks vastavalt põhiõigusaktis määratletule ning nende isikute kantud kulude hüvitamine lõpliku abisaaja poolt on abikõlblikud järgmistel konkreetsetel tingimustel:

a)

lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 41 nõutud perioodi jooksul vajaliku teabe ja tõendusmaterjali selle kohta, et abi saanud kolmandate riikide kodanikud kuuluvad vastavalt põhiõigusaktis määratletule fondi rakendusalasse;

| b) | lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 41 nimetatud perioodi jooksul tõendusmaterjali (nt arved ja kviitungid) kolmandate riikide kodanikele osutatud abi kohta. |
| --- | --- |

b)

lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 41 nimetatud perioodi jooksul tõendusmaterjali (nt arved ja kviitungid) kolmandate riikide kodanikele osutatud abi kohta.

| 2. | Fondi rakendusalasse kuuluvate isikute kohalolu eeldavate meetmete puhul (näiteks koolitused) võib täiendava abina eraldada väikesemahulisi rahalisi stiimuleid, eeldusel et nende summa jääb alla 25 000 euro projekti kohta ja neid eraldatakse konkreetsele isikule konkreetse ürituse, koolituse või muu jaoks. Lõplik abisaaja peab loetelu isikutest ning maksete kuupäevast ja ajast ning tagab piisava kontrolli, et vältida topeltrahastamist ja vahendite väärkasutamist. |
| --- | --- |

2.

Fondi rakendusalasse kuuluvate isikute kohalolu eeldavate meetmete puhul (näiteks koolitused) võib täiendava abina eraldada väikesemahulisi rahalisi stiimuleid, eeldusel et nende summa jääb alla 25 000 euro projekti kohta ja neid eraldatakse konkreetsele isikule konkreetse ürituse, koolituse või muu jaoks. Lõplik abisaaja peab loetelu isikutest ning maksete kuupäevast ja ajast ning tagab piisava kontrolli, et vältida topeltrahastamist ja vahendite väärkasutamist.

II.2.   Kaudsed abikõlblikud kulud

| 1. | Meetme abikõlblikud kaudsed kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud erikuludena, arvestades punktis I.1.1 kindlaksmääratud abikõlblikkustingimusi. |
| --- | --- |

1.

Meetme abikõlblikud kaudsed kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud erikuludena, arvestades punktis I.1.1 kindlaksmääratud abikõlblikkustingimusi.

| 2. | Erandina punkti I.1.1 lõikest e ja punktist I.5 võivad projekti elluviimise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 7 % otseste abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

2.

Erandina punkti I.1.1 lõikest e ja punktist I.5 võivad projekti elluviimise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 7 % otseste abikõlblike kulude kogusummast.

| 3. | Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti. |
| --- | --- |

3.

Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti.

III.   Mitteabikõlblikud kulud

Abikõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi; |
| --- | --- |

a)

käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi;

| b) | kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahatrahvid, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused; |
| --- | --- |

b)

kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahatrahvid, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused;

| c) | üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused; mõistlikud võõrustamiskulud ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud; |
| --- | --- |

c)

üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused; mõistlikud võõrustamiskulud ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud;

| d) | lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud; |
| --- | --- |

d)

lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud;

| e) | maa ostmine ja kinnisvara ostmine, ehitamine või renoveerimine; |
| --- | --- |

e)

maa ostmine ja kinnisvara ostmine, ehitamine või renoveerimine;

| f) | mitterahalised sissemaksed. |
| --- | --- |

f)

mitterahalised sissemaksed.

IV.   Liikmesriikide algatusel antav tehniline abi

| 1. | Kõik fondi rakendamiseks vajalikud vastutava asutuse, volitatud asutuse, auditeerimisasutuse, sertifitseerimisasutuse või mõne muu lõikes 2 loetletud ülesande täitmisel abistanud asutuse tehtud kulud on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 15 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

1.

Kõik fondi rakendamiseks vajalikud vastutava asutuse, volitatud asutuse, auditeerimisasutuse, sertifitseerimisasutuse või mõne muu lõikes 2 loetletud ülesande täitmisel abistanud asutuse tehtud kulud on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 15 sätestatud piirides.

| 2. | See hõlmab järgmisi meetmeid:






  a) | meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

2.

See hõlmab järgmisi meetmeid:

a)

meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud;

| b) | projektide meetmete auditeerimiste ja kohapealsete kontrollidega seotud kulud; |
| --- | --- |

b)

projektide meetmete auditeerimiste ja kohapealsete kontrollidega seotud kulud;

| c) | projektide või meetmete hindamisega seotud kulud; |
| --- | --- |

c)

projektide või meetmete hindamisega seotud kulud;

| d) | meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud;

| e) | fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud; |
| --- | --- |

e)

fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud;

| f) | kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele; nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

f)

kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele; nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega;

| g) | fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamisega seotud kulud. |
| --- | --- |

g)

fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamisega seotud kulud.

| 3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani. |
| --- | --- |

3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.

| 4. | Kõik hanked tuleb teha vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Kõik hanked tuleb teha vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele.

| 5. | Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme elluviimiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et:






  a) | ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse, ja |
| --- | --- | --- |

5.

Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme elluviimiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et:

a)

ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse, ja

| b) | ei toimu kulude topeltrahastamist.” |
| --- | --- |

b)

ei toimu kulude topeltrahastamist.”

---

(1)  Vajaduse korral.”;

1

(2)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.

2

---

| 9.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/46

---

KOMISJONI OTSUS,

3. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1290 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2011/152/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ, (1) eriti selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Pagulasfondi tegevuse käivitamise raames saadud kogemuste alusel on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/22/EÜ (2) esitatud läbipaistvust, võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist hõlmavaid kohustusi, mida tuleb täita projektide rakendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Pagulasfondi tegevuse käivitamise raames saadud kogemuste alusel on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/22/EÜ (2) esitatud läbipaistvust, võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist hõlmavaid kohustusi, mida tuleb täita projektide rakendamisel.

| (2) | Liikmesriigid peavad aastaprogrammi rakendamise kohta esitama aruande. Seetõttu on vajalik selgitada, millist teavet liikmesriigid esitama peavad. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid peavad aastaprogrammi rakendamise kohta esitama aruande. Seetõttu on vajalik selgitada, millist teavet liikmesriigid esitama peavad.

| (3) | Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks ja parema õiguskindluse tagamiseks tuleks lihtsustada ja selgitada Euroopa Pagulasfondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks ja parema õiguskindluse tagamiseks tuleks lihtsustada ja selgitada Euroopa Pagulasfondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid eeskirju.

| (4) | Enamik käesoleva otsusega kehtestatavatest muudatustest tuleks rakendada viivitamata. Kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, tuleks Euroopa Pagulasfondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid läbivaadatud eeskirju hakata kohaldama alates 2011. aasta programmist. Liikmesriikidele tuleks siiski jätta õigus kohaldada neid eeskirju teatavatel tingimustel varem. |
| --- | --- |

(4)

Enamik käesoleva otsusega kehtestatavatest muudatustest tuleks rakendada viivitamata. Kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, tuleks Euroopa Pagulasfondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkust käsitlevaid läbivaadatud eeskirju hakata kohaldama alates 2011. aasta programmist. Liikmesriikidele tuleks siiski jätta õigus kohaldada neid eeskirju teatavatel tingimustel varem.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigi suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaa suhtes siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv ja seda ei kohaldata Taanis.

| (8) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 574/2007/EÜ (3) (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega nr 574/2007/EÜ (3) (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega.

| (9) | Seetõttu tuleks otsust 2008/22/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks otsust 2008/22/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/22/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Iga pakkumiskutse sisu oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.”; |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Iga pakkumiskutse sisu oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.”;

| 2) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Rakenduslepingud
  Projektide rakendamiseks lepinguid sõlmides järgivad riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest organist või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused kohaldatavaid liidu ja siseriiklikke avalikke hankeid käsitlevaid õigusakte ja põhimõtteid.
  Esimeses lõikes nimetamata asutused sõlmivad lepinguid projektide rakendamiseks pärast kohast avalikustamist, et tagada vastavus läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõttele. Lepinguid, mille väärtus ei ületa 100 000 eurot, võib sõlmida siis, kui asutus on küsinud vähemalt kolm pakkumust. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, menetluslikke kohustusi ei kohaldata, ilma et see piiraks liikmesriikide normide kohaldamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Rakenduslepingud

Projektide rakendamiseks lepinguid sõlmides järgivad riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest organist või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused kohaldatavaid liidu ja siseriiklikke avalikke hankeid käsitlevaid õigusakte ja põhimõtteid.

Esimeses lõikes nimetamata asutused sõlmivad lepinguid projektide rakendamiseks pärast kohast avalikustamist, et tagada vastavus läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõttele. Lepinguid, mille väärtus ei ületa 100 000 eurot, võib sõlmida siis, kui asutus on küsinud vähemalt kolm pakkumust. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, menetluslikke kohustusi ei kohaldata, ilma et see piiraks liikmesriikide normide kohaldamist.”

| 3) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastutav asutus teavitab komisjoni ametliku kirjaga haldus- ja kontrollisüsteemides tehtud mis tahes olulistest muudatustest ning saadab komisjonile haldus- ja kontrollisüsteemide parandatud kirjelduse hiljemalt pärast sellise muudatuse jõustumist.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastutav asutus teavitab komisjoni ametliku kirjaga haldus- ja kontrollisüsteemides tehtud mis tahes olulistest muudatustest ning saadab komisjonile haldus- ja kontrollisüsteemide parandatud kirjelduse hiljemalt pärast sellise muudatuse jõustumist.”

| 4) | Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.”

| 5) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised laused:
  „auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 30 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Parandatud auditeerimisstrateegia koostatakse vastavalt 6. lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud parandused.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised laused:

„auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 30 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Parandatud auditeerimisstrateegia koostatakse vastavalt 6. lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud parandused.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Auditeerimisasutus esitab iga-aastase auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul on komisjoni aastamakse vähem kui 1 miljon eurot. Auditeerimiskava koostatakse vastavalt 6. lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 30 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Auditeerimisasutus esitab iga-aastase auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul on komisjoni aastamakse vähem kui 1 miljon eurot. Auditeerimiskava koostatakse vastavalt 6. lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 30 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.”

| 6) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid
  1.   Põhiõigusakti artikli 39 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus 8. lisas esitatud kujul.
  2.   Põhiõigusakti artikli 40 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus 9. lisas esitatud kujul.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid

1.   Põhiõigusakti artikli 39 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus 8. lisas esitatud kujul.

2.   Põhiõigusakti artikli 40 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele vastava sertifitseerimise koostab sertifitseerimisasutus ja selle esitab komisjonile vastutav asutus 9. lisas esitatud kujul.”

| 7) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 37
  Elektrooniline andmevahetus
  Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Elektrooniline andmevahetus

Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.”

| 8) | Lisad muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

8)

Lisad muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikeid 1–7 ja lisa punkte 1–5 kohaldatakse käesoleva otsuse vastuvõtmise hetkest.

2.   Lisa punkti 6 kohaldatakse hiljemalt alates 2011. aasta programmide rakendamisest.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada lisa punkti 6 käimasolevate või tulevaste projektide suhtes alates 2009. ja 2010. aasta programmidest täielikus kooskõlas läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Sellisel juhul kohaldavad liikmesriigid asjaomase projekti suhtes uusi eeskirju täies ulatuses ning muudavad vajaduse korral toetuslepingut. Ainult tehnilise abi kulude suhtes võivad liikmesriigid otsustada kohaldada lisa punkti 6 alates 2008. aasta programmist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 3. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 7, 10.1.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

3

---

LISA

Otsuse 2008/22/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt:

| 1. | 3. lisa muudetakse järgmiselt:






  1.1. | punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1.

3. lisa muudetakse järgmiselt:

1.1.

punkt 2 jäetakse välja;

| 1.2. | punkt 4.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1.2.

punkt 4.2 jäetakse välja;

| 2. | 4. lisa muudetakse järgmiselt:






  2.1. | A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2. | Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

4. lisa muudetakse järgmiselt:

2.1.

A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.

Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”;

| 2.2. | A osa punkti 2 tabeli 1 viimases veerus jäetakse välja sõna „abikõlblik”; |
| --- | --- |

2.2.

A osa punkti 2 tabeli 1 viimases veerus jäetakse välja sõna „abikõlblik”;

| 2.3. | A osale lisatakse punkt 1.4a:






  „1.4a. | Muud tegevused”; |
| --- | --- | --- |

2.3.

A osale lisatakse punkt 1.4a:

„1.4a.

Muud tegevused”;

| 3. | 5. lisa A osa muudetakse järgmiselt:






  3.1. | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2. | Eduaruande täiendus projektide valiku (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) organiseerimise ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

5. lisa A osa muudetakse järgmiselt:

3.1.

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.

Eduaruande täiendus projektide valiku (vastutava asutuse / volitatud asutuse või seotud asutuste tasandil) organiseerimise ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane.”;

| 3.2. | lisatakse punkt 1.4a:






  „1.4a. | Muud toimingud”; |
| --- | --- | --- |

3.2.

lisatakse punkt 1.4a:

„1.4a.

Muud toimingud”;

| 3.3. | lisatakse punkt 1.8:






  „1.8. | Kinnitus selle kohta, et haldus- ja kontrollisüsteemi ei ole komisjonile pärast ... teatatud viimast läbivaatamist olulisi muudatusi tehtud”; |
| --- | --- | --- |

3.3.

lisatakse punkt 1.8:

„1.8.

Kinnitus selle kohta, et haldus- ja kontrollisüsteemi ei ole komisjonile pärast ... teatatud viimast läbivaatamist olulisi muudatusi tehtud”;

| 3.4. | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   RAHALISTE VAHENDITE RAKENDAMINE

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 1


  Üksikasjalik finantsaruanne | Liikmesriik: [...] |
| --- | --- | --- |

3.4.

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   RAHALISTE VAHENDITE RAKENDAMINE

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 1

Üksikasjalik finantsaruanne

Liikmesriik: [...]

| | Asjaomane aastaprogramm: [...] |
| --- | --- |

Asjaomane aastaprogramm: [...]

| | Olukord seisuga: [päev/kuu/aasta] |
| --- | --- |

Olukord seisuga: [päev/kuu/aasta]

| (kõik summad eurodes) | Liikmesriigi kavandatud (vastavalt komisjoni heakskiidetud aastaprogrammi rahastamisotsusele) | Liikmesriigi tasandil eraldatud | Vastutava asutuse heakskiidetud tegelikud summad
  (abisaajate kantud kulud ja ELi lõplik toetus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Meetmed | Projektid | Prioriteet | Konkreetne prioriteet (1) | Kavandatud kulud kokku
  a | EÜ toetus
  b | % EÜ toetusest
  c = b/a | Abikõlblikud kulud kokku
  d | EÜ toetus
  e | % EÜ toetusest
  f = e/d | Abikõlblikud kulud kokku
  g | EÜ toetus
  h | % EÜ toetusest
  i = h/g | Kolmandate poolte toetus
  j | Projekti käigus saadud sissetulekud
  k | Vastutava asutuse tehtav
  makse/tagasinõue |
| Meede 1: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede 1 kokku | | | | | | | | | | | | |
| Meede ...: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede ... kokku: [...] | | | | | | | | | | | | |
| Meede N: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede N kokku | | | | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | | | | | | | | | | | | |
| Muud toimingud (1) | | | | | | | | | | | | |
| KOKKU | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | | |

(kõik summad eurodes)

Liikmesriigi kavandatud (vastavalt komisjoni heakskiidetud aastaprogrammi rahastamisotsusele)

Liikmesriigi tasandil eraldatud

Vastutava asutuse heakskiidetud tegelikud summad

(abisaajate kantud kulud ja ELi lõplik toetus)

Meetmed

Projektid

Prioriteet

Konkreetne prioriteet (1)

Kavandatud kulud kokku

a

EÜ toetus

b

% EÜ toetusest

c = b/a

Abikõlblikud kulud kokku

d

EÜ toetus

e

% EÜ toetusest

f = e/d

Abikõlblikud kulud kokku

g

EÜ toetus

h

% EÜ toetusest

i = h/g

Kolmandate poolte toetus

j

Projekti käigus saadud sissetulekud

k

Vastutava asutuse tehtav

makse/tagasinõue

Meede 1: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede 1 kokku

Meede ...: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede ... kokku: [...]

Meede N: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Meede N kokku

Tehniline abi

Muud toimingud (1)

KOKKU

0

0

0 %

0

0

0 %

0

0

0 %

0

| 3.5. | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   LISAD
  Projekti abikõlblikud kulud ja tulud kooskõlas mittetulunduslikkuse põhimõtte ja projekti kokkuvõtliku kirjeldusega

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 6 A


  Projekti abikõlblikud kulud ja tuluallikad. Kooskõla mittetulunduslikkuse põhimõttega vastavalt 11. lisa punktile I.3.3

  Olukord seisuga: päev/kuu/aasta | Abikõlblikud kulud | Tuluallikad |
| --- | --- | --- | --- |
| | Otsesed kulud | Kaudsed kulud | Abikõlblikud kogukulud | ELi toetus | Kolmandate poolte toetus | Projekti käigus saadud sissetulekud | Kogutulud
  (vastavalt 11. lisa punktile I.3.3) |
| | a | b | c = a + b | e | f | g | h = e + f + g |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 1 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 2 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE N KOKKU | | | | | | | |
| TEHNILINE ABI | | | | | | | |
| AASTAPROGRAMMIS KOKKU | | | | | | | |

3.5.

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   LISAD

Projekti abikõlblikud kulud ja tulud kooskõlas mittetulunduslikkuse põhimõtte ja projekti kokkuvõtliku kirjeldusega

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 6 A

Projekti abikõlblikud kulud ja tuluallikad. Kooskõla mittetulunduslikkuse põhimõttega vastavalt 11. lisa punktile I.3.3

Olukord seisuga: päev/kuu/aasta

Abikõlblikud kulud

Tuluallikad

Otsesed kulud

Kaudsed kulud

Abikõlblikud kogukulud

ELi toetus

Kolmandate poolte toetus

Projekti käigus saadud sissetulekud

Kogutulud

(vastavalt 11. lisa punktile I.3.3)

a

b

c = a + b

e

f

g

h = e + f + g

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 1 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 2 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE N KOKKU

TEHNILINE ABI

AASTAPROGRAMMIS KOKKU

Image

| 4. | 8. lisa muudetakse järgmiselt:






  4.1. | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

4.

8. lisa muudetakse järgmiselt:

4.1.

pealkiri asendatakse järgmisega:

| 4.2. | joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”; |
| --- | --- |

4.2.

joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”;

| 4.3. | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega,” |
| --- | --- | --- |

4.3.

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega,”

| 5. | 9. lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

5.

9. lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 6. | 11. lisa asendatakse järgmisega:

  „11. LISA

  EUROOPA PAGULASFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

  I.   Üldised põhimõtted

  I.1.   Peamised põhimõtted







  1. | Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud, selleks et olla abikõlblikud:






  a) | vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1 ja 2; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

11. lisa asendatakse järgmisega:

„11. LISA

EUROOPA PAGULASFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

I.   Üldised põhimõtted

I.1.   Peamised põhimõtted

1.

Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud, selleks et olla abikõlblikud:

a)

vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1 ja 2;

| b) | kuuluma põhiõigusakti artiklis 3 kirjeldatud abikõlblike meetmete hulka või – erakorraliste meetmete puhul – olema seotud põhiõigusakti artiklis 5 toodud abikõlblike meetmetega; |
| --- | --- |

b)

kuuluma põhiõigusakti artiklis 3 kirjeldatud abikõlblike meetmete hulka või – erakorraliste meetmete puhul – olema seotud põhiõigusakti artiklis 5 toodud abikõlblike meetmetega;

| c) | olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevuste teostamiseks või olema hõlmatud põhiõigusakti artiklis 5 määratletud erakorraliste meetmetega, kui need moodustavad asjakohase aastaprogrammi muudatuse; |
| --- | --- |

c)

olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevuste teostamiseks või olema hõlmatud põhiõigusakti artiklis 5 määratletud erakorraliste meetmetega, kui need moodustavad asjakohase aastaprogrammi muudatuse;

| d) | olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

d)

olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele;

| e) | olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ning Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. Käesoleva otsuse artikli 39 lõikes 2 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes; |
| --- | --- |

e)

olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ning Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. Käesoleva otsuse artikli 39 lõikes 2 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes;

| f) | olema seotud põhiõigusakti artiklis 6 määratletud sihtrühmadega; |
| --- | --- |

f)

olema seotud põhiõigusakti artiklis 6 määratletud sihtrühmadega;

| g) | olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele. |
| --- | --- |

g)

olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele.

| 2. | Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 14 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames. |
| --- | --- |

2.

Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 14 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames.

| 3. | Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor. |
| --- | --- |

3.

Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor.

I.2.   Projekti eelarve

Projekti eelarve peab olema esitatud järgmiselt:

| Kulud | Tulud |
| --- | --- |
| + | Otsesed kulud |

Kulud

Tulud

+

Otsesed kulud

| + | Kaudsed kulud (toetuslepingus kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest) |
| --- | --- |

+

Kaudsed kulud (toetuslepingus kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest)

| + | EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast) |
| --- | --- |

+

EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast)

| + | Lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused |
| --- | --- |

+

Lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused

| + | Kolmandate poolte panused |
| --- | --- |

+

Kolmandate poolte panused

| + | Projekti käigus saadud sissetulekud |
| --- | --- |

+

Projekti käigus saadud sissetulekud

| = | Abikõlblikud kulud kokku |
| --- | --- |

=

| = | Tulud kokku |
| --- | --- |

=

Eelarve peab olema tasakaalus. Abikõlblikud kogukulud peavad olema võrdsed kogutuludega.

I.3.   Tulud ja mittetulunduslikkuse põhimõte

| 1. | Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad. |
| --- | --- |

1.

Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad.

| 2. | Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid. |
| --- | --- |

2.

Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid.

| 3. | Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”. |
| --- | --- |

3.

Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”.

I.4.   Abikõlblikkusperiood

| 1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) +2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) +2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 2. | Lõikes 1 nimetatud abikõlblikkusperioodi osas tehakse erand erakorraliste meetmete suhtes (vt põhiõigusakti artikli 21 lõige 3) ning liikmesriikide tehnilise abi suhtes (vt punkt IV.3). |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 nimetatud abikõlblikkusperioodi osas tehakse erand erakorraliste meetmete suhtes (vt põhiõigusakti artikli 21 lõige 3) ning liikmesriikide tehnilise abi suhtes (vt punkt IV.3).

I.5.   Kulude dokumenteerimine

| 1. | Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha) tehingutena, välja arvatud amortisatsioon. |
| --- | --- |

1.

Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha) tehingutena, välja arvatud amortisatsioon.

| 2. | Reeglina peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärset tõendusväärtust omavate dokumentidega. |
| --- | --- |

2.

Reeglina peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärset tõendusväärtust omavate dokumentidega.

| 3. | Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema:






  a) | kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse; |
| --- | --- | --- |

3.

Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema:

a)

kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse;

| b) | määratud kindlaks vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale ja |
| --- | --- |

b)

määratud kindlaks vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale ja

| c) | deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele. |
| --- | --- |

c)

deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele.

| 4. | Vajaduse korral on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid. |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid.

| 5. | Lõigetes 2–4 nimetatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 2–4 nimetatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele.

I.6.   Territoriaalne kehtivus

| 1. | Põhiõigusakti artiklites 3 ja 5 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad:






  a) | olema kantud punkti I.1.1 lõikes e määratletud lõplike abisaajate poolt ja |
| --- | --- | --- |

1.

Põhiõigusakti artiklites 3 ja 5 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad:

a)

olema kantud punkti I.1.1 lõikes e määratletud lõplike abisaajate poolt ja

| b) | olema kantud liikmesriikide territooriumil, välja arvatud põhiõigusakti artikli 3 lõikes 5 nimetatud ümberasustamisega seotud meetmetega kaasnevad kulud, mis võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või asukohariigis. |
| --- | --- |

b)

olema kantud liikmesriikide territooriumil, välja arvatud põhiõigusakti artikli 3 lõikes 5 nimetatud ümberasustamisega seotud meetmetega kaasnevad kulud, mis võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või asukohariigis.

| 2. | Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvahelise Föderatsiooni asutatud spetsialiseeritud asutused. |
| --- | --- |

2.

Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvahelise Föderatsiooni asutatud spetsialiseeritud asutused.

II.   Abikõlblike kulude liigid (projekti tasand)

II.1.   Otsesed abikõlblikud kulud

Projekti otsesed abikõlblikud kulud on kulud, mida I osas esitatud abikõlblikkuse üldiseid põhimõtteid arvesse võttes määratletakse kui projekti rakendamisega otseselt seotud kulusid. Otsesed kulud tuuakse ära projekti üldises eelarvekavas.

Järgmised otsesed kulud on abikõlblikud:

II.1.1.   Tööjõukulud

| 1. | Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad reaalset palka, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid kohustuslikke kulusid, on abikõlblikud tingimusel, et need ei ületa abisaaja tavapärasest töötasupoliitikast tulenevaid tasumäärasid. |
| --- | --- |

1.

Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad reaalset palka, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid kohustuslikke kulusid, on abikõlblikud tingimusel, et need ei ületa abisaaja tavapärasest töötasupoliitikast tulenevaid tasumäärasid.

| 2. | Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad tööjõukuludega kaasneda eraldised, mis hõlmavad tasustamisega seotud kohustusi või töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad tööjõukuludega kaasneda eraldised, mis hõlmavad tasustamisega seotud kohustusi või töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi.

| 3. | Vastavad avalik-õiguslike asutuste palgakulud loetakse abikõlblikeks ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud sellise tegevusega kaasnenud kuludega, mida vastav avalik-õiguslik asutus poleks ilma asjaomase meetmeta ette võtnud; sellised töötajad lähetatakse või suunatakse projekti rakendamisele lõpliku abisaaja kirjaliku otsusega. |
| --- | --- |

3.

Vastavad avalik-õiguslike asutuste palgakulud loetakse abikõlblikeks ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud sellise tegevusega kaasnenud kuludega, mida vastav avalik-õiguslik asutus poleks ilma asjaomase meetmeta ette võtnud; sellised töötajad lähetatakse või suunatakse projekti rakendamisele lõpliku abisaaja kirjaliku otsusega.

| 4. | Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad, töötajate arvu ja nimed. |
| --- | --- |

4.

Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad, töötajate arvu ja nimed.

II.1.2.   Sõidu- ja lähetuskulud

| 1. | Sõidu- ja lähetuskulud on abikõlblikud otseste kuludena töötajatele või isikutele, kes osalevad projekti meetmetes ning kelle reisimine on vajalik projekti rakendamise seisukohast. |
| --- | --- |

1.

Sõidu- ja lähetuskulud on abikõlblikud otseste kuludena töötajatele või isikutele, kes osalevad projekti meetmetes ning kelle reisimine on vajalik projekti rakendamise seisukohast.

| 2. | Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib üldjuhul kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele eeskirjadele. |
| --- | --- |

2.

Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib üldjuhul kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele eeskirjadele.

| 3. | Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid. |
| --- | --- |

3.

Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid.

II.1.3.   Seadmed

II.1.3.1.   Üldised reeglid

| 1. | Seadmete soetamise kulud on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele. |
| --- | --- |

1.

Seadmete soetamise kulud on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

| 2. | Valides liisimise, rentimise ja ostmise vahel, peab alati lähtuma kõige odavamast võimalusest. Kui aga liisimine või rentimine ei ole võimalik projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu, on ostmine aktsepteeritav. |
| --- | --- |

2.

Valides liisimise, rentimise ja ostmise vahel, peab alati lähtuma kõige odavamast võimalusest. Kui aga liisimine või rentimine ei ole võimalik projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu, on ostmine aktsepteeritav.

II.1.3.2.   Rentimine ja liisimine

Rentimise ja liisimisega seotud kulud on kaasfinantseerimise eesmärgil abikõlblikud olenevalt liikmesriigis kehtestatud eeskirjadest, siseriiklikest õigusaktidest ja tavast ning projektiga seotud rentimise või liisingu kestusest.

II.1.3.3.   Ostmine

| 1. | Kui seadmeid ostetakse projekti kestel, tuleb eelarves märkida kogumaksumus või ainult seadmete amortisatsiooni see osa, mis vastab nende kasutamisele projekti heaks ning nende tegelikule kasutamisele projektis. Viimane arvutatakse kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

1.

Kui seadmeid ostetakse projekti kestel, tuleb eelarves märkida kogumaksumus või ainult seadmete amortisatsiooni see osa, mis vastab nende kasutamisele projekti heaks ning nende tegelikule kasutamisele projektis. Viimane arvutatakse kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

| 2. | Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest. |
| --- | --- |

2.

Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest.

| 3. | Üksikute alla 20 000 euro maksvate esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud. Üksikute üle 20 000 euro maksvate esemete puhul on abikõlblik ainult amortisatsioon. |
| --- | --- |

3.

Üksikute alla 20 000 euro maksvate esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud. Üksikute üle 20 000 euro maksvate esemete puhul on abikõlblik ainult amortisatsioon.

II.1.4.   Kinnisvara

II.1.4.1.   Üldised reeglid

Kinnisvara ostu, ehitamise, renoveerimise või rentimise korral peavad sellel olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning see peab vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

II.1.4.2.   Ostmine, ehitamine ja renoveerimine

| 1. | Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine, või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:






  a) | sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt võetakse tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine, või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

a)

sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt võetakse tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada;

| b) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust; |
| --- | --- |

b)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust;

| c) | kinnisvara tuleb kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

kinnisvara tuleb kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks;

| d) | üksnes see osa ehitiste amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus ja nende tegeliku kasutamise määr projekti heaks on abikõlblik. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

d)

üksnes see osa ehitiste amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus ja nende tegeliku kasutamise määr projekti heaks on abikõlblik. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele.

| 2. | Kui lõike 1 tingimusest c ei järeldu muud, on ehitiste taastamis-, ajakohastamis- või renoveerimistööde kogumaksumus abikõlblik kuni 100 000 euro ulatuses. Nimetatud künnise ületamise korral kohaldatakse lõike 1 tingimusi c ja d. |
| --- | --- |

2.

Kui lõike 1 tingimusest c ei järeldu muud, on ehitiste taastamis-, ajakohastamis- või renoveerimistööde kogumaksumus abikõlblik kuni 100 000 euro ulatuses. Nimetatud künnise ületamise korral kohaldatakse lõike 1 tingimusi c ja d.

II.1.4.3.   Rentimine

Kinnisvara rentimine on kaasrahastamiseks abikõlblik, kui rentimise ja asjakohase projekti eesmärgid on selgelt seotud, allpool toodud tingimuste kohaselt ja ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

| a) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest; |
| --- | --- |

a)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest;

| b) | kinnisvara hakatakse kasutama üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule. |
| --- | --- |

b)

kinnisvara hakatakse kasutama üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule.

II.1.5.   Tarbekaubad, varustus ja teenused

Kulud tarbekaupadele, varustusele ja teenustele on abikõlblikud tingimusel, et need on tuvastatavad ja projekti rakendamiseks otseselt vajalikud.

II.1.6.   Alltöövõtt

| 1. | Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma ise projekti hallata. Projekti alltöövõtu korras täidetavate ülesannete maksumus tuleb toetuslepingus selgelt ära märkida. |
| --- | --- |

1.

Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma ise projekti hallata. Projekti alltöövõtu korras täidetavate ülesannete maksumus tuleb toetuslepingus selgelt ära märkida.

| 2. | Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks abikõlblikud:






  a) | alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega; |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks abikõlblikud:

a)

alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega;

| b) | alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust; |
| --- | --- |

b)

alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust;

| c) | vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratletakse kui protsent projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega. |
| --- | --- |

c)

vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratletakse kui protsent projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega.

| 3. | Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta. |
| --- | --- |

3.

Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta.

II.1.7.   Liidu kaasrahastamisega seotud nõuetest otseselt tulenevad kulud

Kulud, mis on vajalikud liidu kaasrahastamisega seotud nõuete täitmiseks, nt teavitamine, läbipaistvus, projekti hindamine, välisauditid, panga garantiid, tõlkekulud jne, on abikõlblikud otseste kuludena.

II.1.8.   Eksperditasud

Õigusabi tasud, notaritasud ning tehniliste- ja finantsekspertide kulud on abikõlblikud.

II.1.9.   Sihtrühmadega seotud konkreetsed kulud

| 1. | Lõpliku abisaaja tehtud ostud sihtrühmade abistamiseks ning sihtrühmade kantud kulude hüvitamine lõpliku abisaaja poolt on abikõlblikud järgmistel konkreetsetel tingimustel:






  a) | lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 43 nimetatud perioodi jooksul vajaliku teabe ja tõendusmaterjali selle kohta, et abi saanud isikud vastavad põhiõigusakti artiklis 6 sätestatud sihtrühma määratlusele; |
| --- | --- | --- |

1.

Lõpliku abisaaja tehtud ostud sihtrühmade abistamiseks ning sihtrühmade kantud kulude hüvitamine lõpliku abisaaja poolt on abikõlblikud järgmistel konkreetsetel tingimustel:

a)

lõplik abisaaja säilitab põhiõigusakti artiklis 43 nimetatud perioodi jooksul vajaliku teabe ja tõendusmaterjali selle kohta, et abi saanud isikud vastavad põhiõigusakti artiklis 6 sätestatud sihtrühma määratlusele;

| b) | lõplik abisaaja peab põhiõigusakti artiklis 43 nimetatud perioodi jooksul säilitama tõendusmaterjali (nt arved ja kviitungid) isikutele osutatud abi kohta. |
| --- | --- |

b)

lõplik abisaaja peab põhiõigusakti artiklis 43 nimetatud perioodi jooksul säilitama tõendusmaterjali (nt arved ja kviitungid) isikutele osutatud abi kohta.

| 2. | Sihtrühma kuuluvate isikute kohalolu eeldavate meetmete puhul (näiteks koolitused) võib täiendava abina eraldada väikesemahulisi rahalisi stiimuleid, eeldusel et nende summa jääb alla 25 000 euro projekti kohta ja neid eraldatakse konkreetsele isikule konkreetse ürituse, koolituse või muu jaoks. Lõplik abisaaja peab loetelu isikutest ning maksete kuupäevast ja ajast ning tagab piisava kontrolli, et vältida topeltrahastamist ja vahendite väärkasutamist. |
| --- | --- |

2.

Sihtrühma kuuluvate isikute kohalolu eeldavate meetmete puhul (näiteks koolitused) võib täiendava abina eraldada väikesemahulisi rahalisi stiimuleid, eeldusel et nende summa jääb alla 25 000 euro projekti kohta ja neid eraldatakse konkreetsele isikule konkreetse ürituse, koolituse või muu jaoks. Lõplik abisaaja peab loetelu isikutest ning maksete kuupäevast ja ajast ning tagab piisava kontrolli, et vältida topeltrahastamist ja vahendite väärkasutamist.

II.1.10.   Erakorralised meetmed

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib lubada erakorralistest meetmetest tulenevate kuludega seotud erandeid käesolevas otsuses sätestatud abikõlblikkuse reeglitest, tingimusel et need kiidetakse heaks erakorralisi meetmeid lubavas komisjoni otsuses. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib lubada erakorralistest meetmetest tulenevate kuludega seotud erandeid käesolevas otsuses sätestatud abikõlblikkuse reeglitest, tingimusel et need kiidetakse heaks erakorralisi meetmeid lubavas komisjoni otsuses.

| 2. | Vastavalt põhiõigusakti artikli 21 lõikele 3 kestab abikõlblikkuse periood maksimaalselt kuus kuud, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda selle perioodi jooksul. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt põhiõigusakti artikli 21 lõikele 3 kestab abikõlblikkuse periood maksimaalselt kuus kuud, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda selle perioodi jooksul.

II.2.   Kaudsed abikõlblikud kulud

| 1. | Meetme abikõlblikud kaudsed kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud kuludena, arvestades punktis I.1.1 kindlaksmääratud abikõlblikkustingimusi. |
| --- | --- |

1.

Meetme abikõlblikud kaudsed kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud kuludena, arvestades punktis I.1.1 kindlaksmääratud abikõlblikkustingimusi.

| 2. | Erandina punkti I.1.1 lõikest e ja punktist I.5, võivad projekti elluviimise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 7 % otseste abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

2.

Erandina punkti I.1.1 lõikest e ja punktist I.5, võivad projekti elluviimise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 7 % otseste abikõlblike kulude kogusummast.

| 3. | Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti. |
| --- | --- |

3.

Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti.

III.   Mitteabikõlblikud kulud

Abikõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi; |
| --- | --- |

a)

käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi;

| b) | kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahatrahvid, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused; |
| --- | --- |

b)

kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahatrahvid, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused;

| c) | üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused; mõistlikud võõrustamiskulud ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud; |
| --- | --- |

c)

üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused; mõistlikud võõrustamiskulud ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud;

| d) | lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud; |
| --- | --- |

d)

lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud;

| e) | maa ostmine; |
| --- | --- |

e)

maa ostmine;

| f) | mitterahalised sissemaksed. |
| --- | --- |

f)

mitterahalised sissemaksed.

IV.   Liikmesriikide algatusel antav tehniline abi

| 1. | Kõik fondi rakendamiseks vajalikud vastutava asutuse, volitatud asutuse, auditeerimisasutuse, sertifitseerimisasutuse või mõne muu lõikes 2 loetletud ülesande täitmisel abistanud asutuse tehtud kulud on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 16 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

1.

Kõik fondi rakendamiseks vajalikud vastutava asutuse, volitatud asutuse, auditeerimisasutuse, sertifitseerimisasutuse või mõne muu lõikes 2 loetletud ülesande täitmisel abistanud asutuse tehtud kulud on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 16 sätestatud piirides.

| 2. | See hõlmab järgmisi meetmeid:






  a) | meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

2.

See hõlmab järgmisi meetmeid:

a)

meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud;

| b) | projektide meetmete auditeerimise ja kohapealse kontrolliga seotud kulud; |
| --- | --- |

b)

projektide meetmete auditeerimise ja kohapealse kontrolliga seotud kulud;

| c) | projektide või meetmete hindamisega seotud kulud; |
| --- | --- |

c)

projektide või meetmete hindamisega seotud kulud;

| d) | meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud;

| e) | fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud; |
| --- | --- |

e)

fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud;

| f) | kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele; nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

f)

kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele; nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega;

| g) | fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamisega seotud kulud. |
| --- | --- |

g)

fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamisega seotud kulud.

| 3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtpäevani. |
| --- | --- |

3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtpäevani.

| 4. | Kõik hanked tuleb läbi viia vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Kõik hanked tuleb läbi viia vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele.

| 5. | Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme elluviimiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et:






  a) | ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse ja |
| --- | --- | --- |

5.

Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme elluviimiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et:

a)

ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse ja

| b) | ei toimu kulude topeltrahastamist.” |
| --- | --- |

b)

ei toimu kulude topeltrahastamist.”

---

(1)  Vajaduse korral.”

1

(2)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.

2

---