# Den Europæiske Unions L 37/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.037.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 37 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang11. februar 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.037.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 37

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang11. februar 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om datoen for undertegnelsen af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Seychellerne | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 118/2011 af 10. februar 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand | 2 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 119/2011 af 10. februar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 16 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/91/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om godkendelse af et laboratorium i Republikken Korea til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning
  (meddelt under nummer K(2011) 656)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om indførelse af et spørgeskema i forbindelse med den første rapport om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid
  (meddelt under nummer K(2011) 657)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om ændring af beslutning 2009/821/EF for så vidt angår listerne over grænsekontrolsteder og veterinærenheder i Traces
  (meddelt under nummer K(2011) 701)

   (
  1
  ) | 25 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om datoen for undertegnelsen af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Seychellerne

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 118/2011 af 10. februar 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand

2

Kommissionens forordning (EU) nr. 119/2011 af 10. februar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

16

AFGØRELSER

2011/91/EU

*

Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om godkendelse af et laboratorium i Republikken Korea til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning
  (meddelt under nummer K(2011) 656)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 656)

1

18

2011/92/EU

*

Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om indførelse af et spørgeskema i forbindelse med den første rapport om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid
  (meddelt under nummer K(2011) 657)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 657)

1

19

2011/93/EU

*

Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om ændring af beslutning 2009/821/EF for så vidt angår listerne over grænsekontrolsteder og veterinærenheder i Traces
  (meddelt under nummer K(2011) 701)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 701)

1

25

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 710/2009 af 5. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang (EUT L 204 af 6.8.2009) | 30 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 710/2009 af 5. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang (EUT L 204 af 6.8.2009)

(EUT L 204 af 6.8.2009)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/1

---

Meddelelse om datoen for undertegnelsen af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Seychellerne

Den Europæiske Union og Republikken Seychellernes regering undertegnede protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen, den 18. januar 2011 i Bruxelles.

Protokollen anvendes følgelig midlertidigt fra den 18. januar 2011, jf. protokollens artikel 13.

---

FORORDNINGER

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/2

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 118/2011

af 10. februar 2011

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse ringmekanismer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse ringmekanismer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere, at proceduren var indledt. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere, at proceduren var indledt. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (4) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der anmodede herom inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, nemlig klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere. Alle parter, der anmodede herom inden for den fastsatte frist og godtgjorde, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der anmodede herom inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, nemlig klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere. Alle parter, der anmodede herom inden for den fastsatte frist og godtgjorde, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser og andre bemærkninger fra en eksporterende producent i Thailand, den klagende EU-producent, fem ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere (herunder en, der også producerer i Unionen) og en bruger. |
| --- | --- |

(5)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser og andre bemærkninger fra en eksporterende producent i Thailand, den klagende EU-producent, fem ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere (herunder en, der også producerer i Unionen) og en bruger.

| (6) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producent






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Østrig |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producent

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Østrig

| b) | Eksporterende producent i Thailand






  — | Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Thailand

—

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand

| c) | Virksomheder forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent i Thailand






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong |
| --- | --- | --- |

c)

Virksomheder forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent i Thailand

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong

| d) | Importører i Unionen






  — | Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italien |
| --- | --- | --- |

d)

Importører i Unionen

—

Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italien

| — | Rendol enterprises, Reilingen, Tyskland |
| --- | --- |

—

Rendol enterprises, Reilingen, Tyskland

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien (også producent i Unionen) |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien (også producent i Unionen)

| — | Winter Company Spain S.A., Spanien. |
| --- | --- |

—

Winter Company Spain S.A., Spanien.

1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (7) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»skadesundersøgelsesperioden«). |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»skadesundersøgelsesperioden«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (8) | Den pågældende vare er ringmekanismer bestående af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål og kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen med oprindelse i Thailand (»den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00. Bueformede ringmekanismer, der tariferes under samme KN-kode, er ikke omfattet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(8)

Den pågældende vare er ringmekanismer bestående af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål og kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen med oprindelse i Thailand (»den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00. Bueformede ringmekanismer, der tariferes under samme KN-kode, er ikke omfattet af denne undersøgelse.

| (9) | Ringmekanismer anvendes til at arkivere forskellige dokumenter eller papirer. De anvendes bl.a. af producenter af ringbind, tekniske manualer, foto- og frimærkealbum, kataloger og brochurer. |
| --- | --- |

(9)

Ringmekanismer anvendes til at arkivere forskellige dokumenter eller papirer. De anvendes bl.a. af producenter af ringbind, tekniske manualer, foto- og frimærkealbum, kataloger og brochurer.

| (10) | Der blev solgt et stort antal af forskellige modeller af ringmekanismer i Unionen i UP. Modellerne varierede i størrelse, form og antal ringe, størrelsen på grundpladen og ringenes åbningssystem (enten ved at trække eller med en triggermekanisme). Da alle modeller har samme fysiske og tekniske egenskaber, og de kan erstatte hinanden inden for visse intervaller, fastslog Kommissionen, at alle ringmekanismer udgør en og samme vare med henblik på denne procedure. |
| --- | --- |

(10)

Der blev solgt et stort antal af forskellige modeller af ringmekanismer i Unionen i UP. Modellerne varierede i størrelse, form og antal ringe, størrelsen på grundpladen og ringenes åbningssystem (enten ved at trække eller med en triggermekanisme). Da alle modeller har samme fysiske og tekniske egenskaber, og de kan erstatte hinanden inden for visse intervaller, fastslog Kommissionen, at alle ringmekanismer udgør en og samme vare med henblik på denne procedure.

2.2.   Samme vare

| (11) | Den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(11)

Den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   STIKPRØVEUDTAGNING

3.1.   Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører

| (12) | På grund af det tilsyneladende store antal ikke-forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1 ovenfor) i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010. |
| --- | --- |

(12)

På grund af det tilsyneladende store antal ikke-forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1 ovenfor) i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010.

| (13) | Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(13)

Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.

4.   DUMPING

| (14) | En virksomhed i Thailand besvarede spørgeskemaet for eksporterende producenter. En virksomhed, der er involveret i salg af den pågældende vare, beliggende i Hongkong og forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent, besvarede også spørgeskemaet. På grundlag af Eurostats oplysninger om import tegnede den eksporterende producent (sammen med den forretningsmæssigt forbundne virksomhed) sig for den samlede eksport fra Thailand til Unionen. |
| --- | --- |

(14)

En virksomhed i Thailand besvarede spørgeskemaet for eksporterende producenter. En virksomhed, der er involveret i salg af den pågældende vare, beliggende i Hongkong og forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent, besvarede også spørgeskemaet. På grundlag af Eurostats oplysninger om import tegnede den eksporterende producent (sammen med den forretningsmæssigt forbundne virksomhed) sig for den samlede eksport fra Thailand til Unionen.

4.1.   Normal værdi

| (15) | Undersøgelsen viste, at den eksporterende producent indsendte ufuldstændige og ukorrekte oplysninger vedrørende væsentlige elementer af virksomhedens produktionsomkostninger såsom det åbenbare forbrug af nikkel og af andre råmaterialer. Der var desuden uoverensstemmelser mellem oplysningerne vedrørende produktionsomkostninger og produktionskapacitet, som ikke kunne afstemmes. Endelig viste undersøgelsen, at en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Folkerepublikken Kina, i strid med den eksporterende producents oprindelige oplysninger, var involveret i salg og administration af den pågældende vare. De angivne omkostninger omfattede ikke de relevante omkostninger fra denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed og blev derfor betragtet som ufuldstændige. |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen viste, at den eksporterende producent indsendte ufuldstændige og ukorrekte oplysninger vedrørende væsentlige elementer af virksomhedens produktionsomkostninger såsom det åbenbare forbrug af nikkel og af andre råmaterialer. Der var desuden uoverensstemmelser mellem oplysningerne vedrørende produktionsomkostninger og produktionskapacitet, som ikke kunne afstemmes. Endelig viste undersøgelsen, at en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Folkerepublikken Kina, i strid med den eksporterende producents oprindelige oplysninger, var involveret i salg og administration af den pågældende vare. De angivne omkostninger omfattede ikke de relevante omkostninger fra denne forretningsmæssigt forbundne virksomhed og blev derfor betragtet som ufuldstændige.

| (16) | Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at de indsendte oplysninger vedrørende omkostningerne ikke var tilstrækkeligt nøjagtige til at danne grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. Konklusionerne blev derfor delvis baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, som fastsat i grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(16)

Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at de indsendte oplysninger vedrørende omkostningerne ikke var tilstrækkeligt nøjagtige til at danne grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. Konklusionerne blev derfor delvis baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, som fastsat i grundforordningens artikel 18.

| (17) | Virksomheden fik meddelelse herom og fik lejlighed til at fremlægge yderligere forklaringer i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomhedens forklaringer var dog utilfredsstillende, idet den ikke kastede lys over de konstaterede uoverensstemmelser. Virksomheden kunne desuden ikke tilbagevise den dokumentation, som viste, at den havde forelagt ufuldstændige, ukorrekte og vildledende oplysninger. Derudover indsendte virksomheden ikke vigtige oplysninger om ovennævnte forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Folkerepublikken Kina, som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(17)

Virksomheden fik meddelelse herom og fik lejlighed til at fremlægge yderligere forklaringer i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomhedens forklaringer var dog utilfredsstillende, idet den ikke kastede lys over de konstaterede uoverensstemmelser. Virksomheden kunne desuden ikke tilbagevise den dokumentation, som viste, at den havde forelagt ufuldstændige, ukorrekte og vildledende oplysninger. Derudover indsendte virksomheden ikke vigtige oplysninger om ovennævnte forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Folkerepublikken Kina, som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare.

| (18) | Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at den normale værdi for den eksporterende producent foreløbigt skulle fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(18)

Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at den normale værdi for den eksporterende producent foreløbigt skulle fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.

| (19) | Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, blev den normale værdi foreløbigt fastlagt på grundlag af de oplysninger vedrørende produktionsomkostningerne i Thailand, som fremgik af klagen. Disse oplysninger blev, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5, krydstjekket med verificerede oplysninger, som blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, herunder oplysninger vedrørende personale- og energiomkostninger i Thailand. Oplysningerne i klagen blev, hvor det var relevant, korrigeret med de verificerede oplysninger, som blev indhentet under undersøgelsen. |
| --- | --- |

(19)

Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, blev den normale værdi foreløbigt fastlagt på grundlag af de oplysninger vedrørende produktionsomkostningerne i Thailand, som fremgik af klagen. Disse oplysninger blev, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5, krydstjekket med verificerede oplysninger, som blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, herunder oplysninger vedrørende personale- og energiomkostninger i Thailand. Oplysningerne i klagen blev, hvor det var relevant, korrigeret med de verificerede oplysninger, som blev indhentet under undersøgelsen.

| (20) | Et rimeligt beløb for SA&G og fortjeneste, hhv. 16 % og 8 %, blev lagt til produktionsomkostningerne, jf. ovenfor, på grundlag af oplysningerne i klagen. |
| --- | --- |

(20)

Et rimeligt beløb for SA&G og fortjeneste, hhv. 16 % og 8 %, blev lagt til produktionsomkostningerne, jf. ovenfor, på grundlag af oplysningerne i klagen.

4.2.   Eksportpris

| (21) | Den eksporterende producent solgte varer til eksport til Unionen gennem sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, som er etableret uden for Unionen. |
| --- | --- |

(21)

Den eksporterende producent solgte varer til eksport til Unionen gennem sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, som er etableret uden for Unionen.

| (22) | Eksportpriserne blev fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af den forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed til Unionen, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(22)

Eksportpriserne blev fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af den forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed til Unionen, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.

4.3.   Sammenligning

| (23) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(23)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (24) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev justeret for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger og kreditomkostninger, hvor det var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(24)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev justeret for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger og kreditomkostninger, hvor det var relevant og berettiget.

4.4.   Dumpingmargen

| (25) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor.

| (26) | På grundlag af ovenstående metodologi udgør de foreløbige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Eksporterende producent | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand | 17,2 % |

(26)

På grundlag af ovenstående metodologi udgør de foreløbige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Eksporterende producent

Dumpingmargen

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand

17,2 %

| (27) | Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for den samlede eksport af den pågældende vare fra Thailand til Unionen, blev det konkluderet, at restdumpingmargenen skulle fastsættes til den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent, altså 17,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for den samlede eksport af den pågældende vare fra Thailand til Unionen, blev det konkluderet, at restdumpingmargenen skulle fastsættes til den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent, altså 17,2 %.

5.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

| (28) | I undersøgelsesperioden blev ringmekanismer fremstillet i Unionen af følgende producenter:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Østrig |
| --- | --- | --- |

(28)

I undersøgelsesperioden blev ringmekanismer fremstillet i Unionen af følgende producenter:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Østrig

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien.

| (29) | Den første producent er ansøgeren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen fastslog, at ansøgeren tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af ringmekanismer i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(29)

Den første producent er ansøgeren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen fastslog, at ansøgeren tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af ringmekanismer i undersøgelsesperioden.

| (30) | Den anden (mindre) producent er også importør af ringmekanismer fra Thailand og var imod undersøgelsen. På grundlag af virksomhedens oplysninger blev det konkluderet, at virksomhedens købsmængde af varer fra Thailand i den periode, der blev taget i betragtning ved skadesanalysen, i gennemsnit svarede til virksomhedens egen produktionsmængde. |
| --- | --- |

(30)

Den anden (mindre) producent er også importør af ringmekanismer fra Thailand og var imod undersøgelsen. På grundlag af virksomhedens oplysninger blev det konkluderet, at virksomhedens købsmængde af varer fra Thailand i den periode, der blev taget i betragtning ved skadesanalysen, i gennemsnit svarede til virksomhedens egen produktionsmængde.

| (31) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at den anden producent, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), skal udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen, og at kun den ansøgende producent derfor udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Den er i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(31)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at den anden producent, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), skal udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen, og at kun den ansøgende producent derfor udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Den er i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«.

| (32) | Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen tidligere var sammensat af to forskellige producenter (Koloman Handler — Østrig og Robert Krause — Tyskland), som gik konkurs og blev overtaget af en østrigsk koncern. Disse virksomheder gennemgik en omfattende omstrukturering, og den nuværende struktur »Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH« blev oprettet i 2003. Hovedkontorerne befinder sig i Østrig, mens produktionen finder sted i Ungarn. |
| --- | --- |

(32)

Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen tidligere var sammensat af to forskellige producenter (Koloman Handler — Østrig og Robert Krause — Tyskland), som gik konkurs og blev overtaget af en østrigsk koncern. Disse virksomheder gennemgik en omfattende omstrukturering, og den nuværende struktur »Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH« blev oprettet i 2003. Hovedkontorerne befinder sig i Østrig, mens produktionen finder sted i Ungarn.

6.   SKADE

6.1.   EU-forbrug

| (33) | Forbruget blev fastslået på følgende grundlag:






  — | det verificerede samlede salg på EU-markedet, som blev angivet af EU-erhvervsgrenen og den anden EU-producent |
| --- | --- | --- |

(33)

Forbruget blev fastslået på følgende grundlag:

—

det verificerede samlede salg på EU-markedet, som blev angivet af EU-erhvervsgrenen og den anden EU-producent

| — | den verificerede samlede eksportmængde til Unionen fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Thailand i de perioder, der fremgik af spørgeskemaet (2008, 2009 og UP), og Eurostats oplysninger for de øvrige år |
| --- | --- |

—

den verificerede samlede eksportmængde til Unionen fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Thailand i de perioder, der fremgik af spørgeskemaet (2008, 2009 og UP), og Eurostats oplysninger for de øvrige år

| — | Eurostats oplysninger om import fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

—

Eurostats oplysninger om import fra andre tredjelande.

| (34) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget af ringmekanismer sig således: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (1 000 stk.) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og Eurostat. |

(34)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget af ringmekanismer sig således:

2006

2007

2008

2009

UP

Forbrug (1 000 stk.)

100

100

111

93

95

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og Eurostat.

| (35) | Forbruget faldt med 5 % i den samlede skadesundersøgelsesperiode (3). Det skal dog bemærkes, at forbruget efter en stigning på ca. 10 % mellem 2006 og 2008 faldt med 15 % i den efterfølgende periode. |
| --- | --- |

(35)

Forbruget faldt med 5 % i den samlede skadesundersøgelsesperiode (3). Det skal dog bemærkes, at forbruget efter en stigning på ca. 10 % mellem 2006 og 2008 faldt med 15 % i den efterfølgende periode.

6.2.   Import fra Thailand

a)   Importens mængde og markedsandel

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Markedsandel | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse og Eurostat. |

2006

2007

2008

2009

UP

Importmængde

100

65

153

116

119

Markedsandel

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse og Eurostat.

| (36) | Importen fra Thailand for perioden 2008-UP er baseret på spørgeskemabesvarelsen fra den samarbejdsvillige eksporterende producent — den eneste kendte thailandske eksportør — og på Eurostats data for de øvrige år. På dette grundlag blev det fastslået, at den samlede importmængde af ringmekanismer fra Thailand steg med næsten 20 % mellem 2006 og UP. Importmængderne viste dog udsving i denne periode, og den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008, hvor importen mere end fordobledes. |
| --- | --- |

(36)

Importen fra Thailand for perioden 2008-UP er baseret på spørgeskemabesvarelsen fra den samarbejdsvillige eksporterende producent — den eneste kendte thailandske eksportør — og på Eurostats data for de øvrige år. På dette grundlag blev det fastslået, at den samlede importmængde af ringmekanismer fra Thailand steg med næsten 20 % mellem 2006 og UP. Importmængderne viste dog udsving i denne periode, og den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008, hvor importen mere end fordobledes.

| (37) | Den thailandske markedsandel fulgte en generelt stigende tendens og steg med 3 point mellem 2006 og UP. Markedsandel nåede ligesom salgsmængden sit højeste i 2008, nemlig 16,5 %. |
| --- | --- |

(37)

Den thailandske markedsandel fulgte en generelt stigende tendens og steg med 3 point mellem 2006 og UP. Markedsandel nåede ligesom salgsmængden sit højeste i 2008, nemlig 16,5 %.

b)   Prisudviklingen for importen af den pågældende vare/underbud

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006

2007

2008

2009

UP

Importpris

100

103

123

113

113

| (38) | Importpriserne steg i starten med mere end 20 % mellem 2006 og 2008 og faldt derefter. |
| --- | --- |

(38)

Importpriserne steg i starten med mere end 20 % mellem 2006 og 2008 og faldt derefter.

| (39) | Til trods for en generel stigning på 13 % i skadesundersøgelsesperioden underbød de thailandske priser i væsentlig grad EU-producenternes priser i UP. Prissammenligningen for tilsvarende modeller, evt. justeret, viste ganske rigtigt, at importpriserne i gennemsnit lå over 30 % under EU-erhvervsgrenens salgspriser i UP. En sammenligning af det gennemsnitlige prisniveau i de øvrige år viser et lignende underbud for 2006-2009. |
| --- | --- |

(39)

Til trods for en generel stigning på 13 % i skadesundersøgelsesperioden underbød de thailandske priser i væsentlig grad EU-producenternes priser i UP. Prissammenligningen for tilsvarende modeller, evt. justeret, viste ganske rigtigt, at importpriserne i gennemsnit lå over 30 % under EU-erhvervsgrenens salgspriser i UP. En sammenligning af det gennemsnitlige prisniveau i de øvrige år viser et lignende underbud for 2006-2009.

| (40) | Det absolutte niveau for de thailandske importpriser lå også systematisk under prisen for varer fra andre lande og — i vidt omfang — under den anden EU-producents priser. |
| --- | --- |

(40)

Det absolutte niveau for de thailandske importpriser lå også systematisk under prisen for varer fra andre lande og — i vidt omfang — under den anden EU-producents priser.

6.3.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
   (4)

a)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Produktionskapacitet | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Kapacitetsudnyttelse | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006

2007

2008

2009

UP

Produktion

100

130

131

80

83

Produktionskapacitet

100

110

115

80

75

Kapacitetsudnyttelse

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | I den samlede periode faldt både produktionen og produktionskapaciteten med hhv. næsten 20 % og 25 %. Den stigende kapacitetsudnyttelse skal kun ses som resultatet af en nedgang i produktionskapaciteten på 25 % i samme periode. Dette skyldes hovedsagelig afskedigelser (se afsnittet om beskæftigelse nedenfor). |
| --- | --- |

(41)

I den samlede periode faldt både produktionen og produktionskapaciteten med hhv. næsten 20 % og 25 %. Den stigende kapacitetsudnyttelse skal kun ses som resultatet af en nedgang i produktionskapaciteten på 25 % i samme periode. Dette skyldes hovedsagelig afskedigelser (se afsnittet om beskæftigelse nedenfor).

| (42) | Det skal dog bemærkes, at produktionsmængden og -kapaciteten indledningsvis forbedredes indtil 2008, hvorefter begge faldt markant. |
| --- | --- |

(42)

Det skal dog bemærkes, at produktionsmængden og -kapaciteten indledningsvis forbedredes indtil 2008, hvorefter begge faldt markant.

b)   Lagre

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006

2007

2008

2009

UP

Slutlagre

100

137

153

124

126

| (43) | I skadesundersøgelsesperioden steg EU-erhvervsgrenens lagre generelt med 26 %. En betydelig andel af produktionen af ringmekanismer består af standardvarer, og EU-erhvervsgrenen skal opretholde et vist lagerniveau for hurtigt at kunne efterkomme kundernes efterspørgsel. Enhver stigning i slutlagrene ud over det gennemsnitlige niveau betyder vanskeligheder med at sælge varerne. |
| --- | --- |

(43)

I skadesundersøgelsesperioden steg EU-erhvervsgrenens lagre generelt med 26 %. En betydelig andel af produktionen af ringmekanismer består af standardvarer, og EU-erhvervsgrenen skal opretholde et vist lagerniveau for hurtigt at kunne efterkomme kundernes efterspørgsel. Enhver stigning i slutlagrene ud over det gennemsnitlige niveau betyder vanskeligheder med at sælge varerne.

c)   Salgsmængde, markedsandel og vækst

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i EU | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Markedsandele | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006

2007

2008

2009

UP

Salgsmængde i EU

100

105

113

79

77

Markedsandele

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 23 % i den analyserede periode, hvilket svarer til et fald i markedsandelen fra 29,6 % til 24,0 %, altså et fald på mere end 5 procentpoint. Salgsmængden og markedsandelen forværredes fra 2008. |
| --- | --- |

(44)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 23 % i den analyserede periode, hvilket svarer til et fald i markedsandelen fra 29,6 % til 24,0 %, altså et fald på mere end 5 procentpoint. Salgsmængden og markedsandelen forværredes fra 2008.

| (45) | Udviklingen ovenfor viser en situation med manglende vækst i EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og UP. |
| --- | --- |

(45)

Udviklingen ovenfor viser en situation med manglende vækst i EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og UP.

d)   Salgspriser

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspriser | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006

2007

2008

2009

UP

Salgspriser

100

99

99

110

107

| (46) | EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris var relativt stabil indtil 2008. Derefter steg den med 10 % i 2009 for siden at falde med 3 procentpoint i UP. Denne prisstigning skyldes en kombination af to faktorer, nemlig en ændring i varesortimentet som følge af faldende salgsmængder af de mere standardiserede — og billigere — varer og EU-erhvervsgrenens forsøg på at kompensere for tab i 2008. Sidstnævnte var dog uden succes, idet EU-erhvervsgrenen fortsat opererede med tab i den efterfølgende periode (se nedenfor). |
| --- | --- |

(46)

EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris var relativt stabil indtil 2008. Derefter steg den med 10 % i 2009 for siden at falde med 3 procentpoint i UP. Denne prisstigning skyldes en kombination af to faktorer, nemlig en ændring i varesortimentet som følge af faldende salgsmængder af de mere standardiserede — og billigere — varer og EU-erhvervsgrenens forsøg på at kompensere for tab i 2008. Sidstnævnte var dog uden succes, idet EU-erhvervsgrenen fortsat opererede med tab i den efterfølgende periode (se nedenfor).

e)   Rentabilitet, investeringsafkast og likviditet

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet/tab i % af omsætningen | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Likviditet | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Afkast af nettoaktiverne | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006

2007

2008

2009

UP

Rentabilitet/tab i % af omsætningen

100

9

135

167

146

Likviditet

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Afkast af nettoaktiverne

100

87

104

146

176

| (47) | EU-erhvervsgrenen opererede med tab i den samlede skadesundersøgelsesperiode, og ovenstående tendenser viser en generel forværring af tabene. Situationen forbedredes en anelse i 2007 (tæt på breakeven-niveau), men forværredes dog igen fra 2008. Faldet i likviditeten kunne i nogen grad begrænses, men var dog negativt fra 2007. Afkastet af nettoaktiverne var også negativt i perioden som helhed og faldt konstant mellem 2006 og UP. |
| --- | --- |

(47)

EU-erhvervsgrenen opererede med tab i den samlede skadesundersøgelsesperiode, og ovenstående tendenser viser en generel forværring af tabene. Situationen forbedredes en anelse i 2007 (tæt på breakeven-niveau), men forværredes dog igen fra 2008. Faldet i likviditeten kunne i nogen grad begrænses, men var dog negativt fra 2007. Afkastet af nettoaktiverne var også negativt i perioden som helhed og faldt konstant mellem 2006 og UP.

f)   Investeringer og evne til at rejse kapital

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006

2007

2008

2009

UP

Investeringer

100

45

50

17

26

| (48) | Investeringerne viste en markant faldende tendens, nemlig – 75 % i alt i skadesundersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(48)

Investeringerne viste en markant faldende tendens, nemlig – 75 % i alt i skadesundersøgelsesperioden.

| (49) | Som nævnt ovenfor kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens evne til at tilvejebringe kapital fra uafhængige kilder var alvorligt påvirket i kraft af dens svage finansielle situation. |
| --- | --- |

(49)

Som nævnt ovenfor kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens evne til at tilvejebringe kapital fra uafhængige kilder var alvorligt påvirket i kraft af dens svage finansielle situation.

g)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Produktivitet | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Lønninger | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006

2007

2008

2009

UP

Beskæftigelse

100

111

118

99

87

Produktivitet

100

117

111

81

95

Lønninger

100

106

113

92

71

| (50) | I den samlede periode faldt beskæftigelsen (fuldtidsækvivalenter) med 13 %, og det største fald fandt sted efter 2008, hvor beskæftigelsen var på sit laveste. Lønningerne fulgte den samme tendens. |
| --- | --- |

(50)

I den samlede periode faldt beskæftigelsen (fuldtidsækvivalenter) med 13 %, og det største fald fandt sted efter 2008, hvor beskæftigelsen var på sit laveste. Lønningerne fulgte den samme tendens.

| (51) | Produktiviteten, målt i tusind stk. produceret pr. ansat i perioden, fulgte generelt den samme tendens som beskæftigelsen, men faldet var dog begrænset i UP. |
| --- | --- |

(51)

Produktiviteten, målt i tusind stk. produceret pr. ansat i perioden, fulgte generelt den samme tendens som beskæftigelsen, men faldet var dog begrænset i UP.

h)   Den faktiske dumpingmargens størrelse

| (52) | Undersøgelsen har vist på baggrund af de foreliggende omstændigheder, at der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden på 17,2 %, hvilket er betydeligt. |
| --- | --- |

(52)

Undersøgelsen har vist på baggrund af de foreliggende omstændigheder, at der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden på 17,2 %, hvilket er betydeligt.

i)   Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

| (53) | EU-erhvervsgrenen har lidt under virkningerne af tidligere dumpingimport i adskillige år. Erhvervsgrenen var dog i stand til at udnytte de relativt effektive foranstaltninger indtil 2008, hvorefter situationen igen forværredes. Dette uddybes nærmere i afsnittet nedenfor om Unionens interesser. |
| --- | --- |

(53)

EU-erhvervsgrenen har lidt under virkningerne af tidligere dumpingimport i adskillige år. Erhvervsgrenen var dog i stand til at udnytte de relativt effektive foranstaltninger indtil 2008, hvorefter situationen igen forværredes. Dette uddybes nærmere i afsnittet nedenfor om Unionens interesser.

6.4.   Konklusion

| (54) | EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes tydeligt mellem 2006 og UP. Dette kendetegnedes især ved et markant fald i produktionen og salgsmængden (hhv. – 17 % og – 13 %), hvilket endvidere resulterede i et fald i markedsandelen fra 29,6 % til 24 %. EU-erhvervsgrenens finansielle situation blev også påvirket. Virksomhedens tab forværredes, og både likviditeten og afkastet af nettoaktiverne fulgte samme negative tendens. EU-erhvervsgrenens forsøg på at begrænse sine tab ved at øge sine priser i 2009 var uden succes, og situationen forværredes endda. |
| --- | --- |

(54)

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes tydeligt mellem 2006 og UP. Dette kendetegnedes især ved et markant fald i produktionen og salgsmængden (hhv. – 17 % og – 13 %), hvilket endvidere resulterede i et fald i markedsandelen fra 29,6 % til 24 %. EU-erhvervsgrenens finansielle situation blev også påvirket. Virksomhedens tab forværredes, og både likviditeten og afkastet af nettoaktiverne fulgte samme negative tendens. EU-erhvervsgrenens forsøg på at begrænse sine tab ved at øge sine priser i 2009 var uden succes, og situationen forværredes endda.

| (55) | Investeringerne blev følgelig reduceret til et minimum, og virksomheden måtte afskedige en lang række medarbejdere for at tackle situationen. |
| --- | --- |

(55)

Investeringerne blev følgelig reduceret til et minimum, og virksomheden måtte afskedige en lang række medarbejdere for at tackle situationen.

| (56) | Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenens situation i den samlede skadesundersøgelsesperiode forbedredes en anelse mellem 2006 og 2008. I denne periode viste produktion, salgsmængde og beskæftigelse en stigende tendens. Disse indikatorer er dog faldet markant siden 2009. Rentabilitetsindikatorerne var derimod negative i hele perioden, selv om rentabiliteten var tæt på breakeven i 2007. |
| --- | --- |

(56)

Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenens situation i den samlede skadesundersøgelsesperiode forbedredes en anelse mellem 2006 og 2008. I denne periode viste produktion, salgsmængde og beskæftigelse en stigende tendens. Disse indikatorer er dog faldet markant siden 2009. Rentabilitetsindikatorerne var derimod negative i hele perioden, selv om rentabiliteten var tæt på breakeven i 2007.

| (57) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(57)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

7.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

7.1.   Indledning

| (58) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten. |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.

7.2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (59) | Det skal bemærkes, at EU-markedet er kendetegnet ved et relativt lille antal forsyningskilder (to i Unionen, en i Indien, en i Thailand og nogle enkelte i Kina) og ved at markedet derfor har en forholdsvis stor prisgennemsigtighed som følge af pristilbud. Desuden vedrører en markant del af efterspørgslen i Unionen standardtyper af ringmekanismer, for hvilke prisen er langt den mest afgørende faktor ved køb af varen. |
| --- | --- |

(59)

Det skal bemærkes, at EU-markedet er kendetegnet ved et relativt lille antal forsyningskilder (to i Unionen, en i Indien, en i Thailand og nogle enkelte i Kina) og ved at markedet derfor har en forholdsvis stor prisgennemsigtighed som følge af pristilbud. Desuden vedrører en markant del af efterspørgslen i Unionen standardtyper af ringmekanismer, for hvilke prisen er langt den mest afgørende faktor ved køb af varen.

| (60) | I den sammenhæng viste undersøgelsen, at mængden af importerede ringmekanismer fra Thailand steg med næsten 20 % i skadesundersøgelsesperioden og udgjorde en markedsandel på 15 % i UP. EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt i samme periode. Det blev desuden konstateret, at ringmekanismer fra Thailand i UP underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 30 %, hvilket er betydeligt for denne type varer. |
| --- | --- |

(60)

I den sammenhæng viste undersøgelsen, at mængden af importerede ringmekanismer fra Thailand steg med næsten 20 % i skadesundersøgelsesperioden og udgjorde en markedsandel på 15 % i UP. EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt i samme periode. Det blev desuden konstateret, at ringmekanismer fra Thailand i UP underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 30 %, hvilket er betydeligt for denne type varer.

| (61) | Kombinationen af store importmængder og lave priser førte til et betydeligt pristryk på EU-markedet. Uden dumping ville de thailandske priser — i hvert fald i UP — have været næsten 20 % højere end det faktiske niveau, og dette kunne have medført en generelt højere markedspris på EU-markedet. |
| --- | --- |

(61)

Kombinationen af store importmængder og lave priser førte til et betydeligt pristryk på EU-markedet. Uden dumping ville de thailandske priser — i hvert fald i UP — have været næsten 20 % højere end det faktiske niveau, og dette kunne have medført en generelt højere markedspris på EU-markedet.

| (62) | På grund af mængden og priserne på disse importerede varer konkluderes det således, at dumpingimporten underminerede EU-erhvervsgrenens forsøg på at opnå fortjeneste, eller i det mindste at begrænse sit tab, ved at øge salgsmængderne og/eller -priserne til et mere passende niveau i perioden 2009-UP. Det vedvarende pres fra lavprisdumpingimporten fra Thailand på EU-markedet medførte således et tab i salgsmængde og markedsandel, pressede priser og deraf følgende tab i fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(62)

På grund af mængden og priserne på disse importerede varer konkluderes det således, at dumpingimporten underminerede EU-erhvervsgrenens forsøg på at opnå fortjeneste, eller i det mindste at begrænse sit tab, ved at øge salgsmængderne og/eller -priserne til et mere passende niveau i perioden 2009-UP. Det vedvarende pres fra lavprisdumpingimporten fra Thailand på EU-markedet medførte således et tab i salgsmængde og markedsandel, pressede priser og deraf følgende tab i fortjeneste for EU-erhvervsgrenen.

| (63) | Det skal erindres, at det i en nylig udløbsundersøgelse (5) blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en meget udsat situation i 2008 og stadig var yderst sårbar over for yderligere dumpingimport. |
| --- | --- |

(63)

Det skal erindres, at det i en nylig udløbsundersøgelse (5) blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en meget udsat situation i 2008 og stadig var yderst sårbar over for yderligere dumpingimport.

| (64) | I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at dumpingimporten fra Thailand havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(64)

I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at dumpingimporten fra Thailand havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

7.3.   Andre faktorers virkninger

7.3.1.   Faldende efterspørgsel på EU-markedet

| (65) | Efterspørgslen på EU-markedet steg med 10 % i 2008, men faldt derefter markant det efterfølgende år med næsten 15 %. Dette skal ses i sammenhæng med finanskrisen og mange virksomheders beslutninger om at nedbringe generalomkostningerne, herunder omkostninger til kontorartikler. Ringbindssektoren har som helhed lidt under denne situation. Importen fra Indien og Thailand faldt i absolutte mængder ligesom EU-erhvervsgrenens salg. |
| --- | --- |

(65)

Efterspørgslen på EU-markedet steg med 10 % i 2008, men faldt derefter markant det efterfølgende år med næsten 15 %. Dette skal ses i sammenhæng med finanskrisen og mange virksomheders beslutninger om at nedbringe generalomkostningerne, herunder omkostninger til kontorartikler. Ringbindssektoren har som helhed lidt under denne situation. Importen fra Indien og Thailand faldt i absolutte mængder ligesom EU-erhvervsgrenens salg.

| (66) | Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenen i relative tal har lidt mere end andre aktører, idet erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 30,2 % til 25,2 % mellem 2008 og 2009. Da de faste omkostninger i ringbindsindustrien er meget høje, havde et tab i salgsmængder en negative indvirkning på ansøgerens finansielle situation. Faldet i forbruget skal dog ses i sammenhæng med udviklingen i dumpingimporten fra Thailand. Markedsandelen for importen fra Thailand var markant og udgjorde næsten tre gange den mængde, der svarede til faldet i forbruget. |
| --- | --- |

(66)

Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenen i relative tal har lidt mere end andre aktører, idet erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 30,2 % til 25,2 % mellem 2008 og 2009. Da de faste omkostninger i ringbindsindustrien er meget høje, havde et tab i salgsmængder en negative indvirkning på ansøgerens finansielle situation. Faldet i forbruget skal dog ses i sammenhæng med udviklingen i dumpingimporten fra Thailand. Markedsandelen for importen fra Thailand var markant og udgjorde næsten tre gange den mængde, der svarede til faldet i forbruget.

| (67) | Ud fra denne synsvinkel kan det konkluderes, at faldet i forbruget, som var forårsaget af den økonomiske krise, kan have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Hvis der var en virkning, var denne virkning med sikkerhed blevet forstærket af importen af de varer, der er genstand for undersøgelsen. |
| --- | --- |

(67)

Ud fra denne synsvinkel kan det konkluderes, at faldet i forbruget, som var forårsaget af den økonomiske krise, kan have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Hvis der var en virkning, var denne virkning med sikkerhed blevet forstærket af importen af de varer, der er genstand for undersøgelsen.

7.3.2.   Import fra andre tredjelande

| (68) | Ringmekanismer produceres og eksporteres ligeledes fra Indien og Kina. Importen fra disse lande udviklede sig som følger: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien |
| Importmængde | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Markedsandel | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Gennemsnitspris | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| Kina |
| Importmængde | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Markedsandel | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Gennemsnitspris | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Kilde: Eurostat. |

(68)

Ringmekanismer produceres og eksporteres ligeledes fra Indien og Kina. Importen fra disse lande udviklede sig som følger:

2006

2007

2008

2009

UP

Indien

Importmængde

100

93

102

88

91

Markedsandel

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Gennemsnitspris

100

99

118

116

113

Kina

Importmængde

100

91

153

150

151

Markedsandel

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Gennemsnitspris

100

98

90

85

86

Kilde: Eurostat.

| (69) | Der er kun en eksporterende producent af ringmekanismer i Indien, og virksomhedens importmængde faldt med næsten 10 % i skadesundersøgelsesperioden. Indien tegner sig ikke desto mindre for en væsentlig del af EU-markedet, idet Indien i gennemsnit havde 45 % af markedsandelene i skadesundersøgelsesperioden. Desuden steg priserne på importen fra Indien i alt med 13 % til et niveau lige over de thailandske priser. Indien er på grund af sin position på EU-markedet og i lyset af Indiens konkurrencedygtige importpris en væsentlig konkurrent for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af ovennævnte tendens, altså faldende mængder til stigende priser, er der dog ingen indikation for, at Indien skulle have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i UP. Endelig skal det bemærkes, at en vis andel af den indiske import, dvs. ca. en tredjedel, blev købt direkte og solgt på EU-markedet af en distributør, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(69)

Der er kun en eksporterende producent af ringmekanismer i Indien, og virksomhedens importmængde faldt med næsten 10 % i skadesundersøgelsesperioden. Indien tegner sig ikke desto mindre for en væsentlig del af EU-markedet, idet Indien i gennemsnit havde 45 % af markedsandelene i skadesundersøgelsesperioden. Desuden steg priserne på importen fra Indien i alt med 13 % til et niveau lige over de thailandske priser. Indien er på grund af sin position på EU-markedet og i lyset af Indiens konkurrencedygtige importpris en væsentlig konkurrent for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af ovennævnte tendens, altså faldende mængder til stigende priser, er der dog ingen indikation for, at Indien skulle have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i UP. Endelig skal det bemærkes, at en vis andel af den indiske import, dvs. ca. en tredjedel, blev købt direkte og solgt på EU-markedet af en distributør, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen.

| (70) | Importen fra Kina har været pålagt antidumpingtold varierende fra 51,2 % til 78,8 % siden 2004. Mængden af den kinesiske import steg med ca. 50 % mellem 2006 og UP, dvs. en stigning i markedsandelen på 2 procentpoint fra 3,5 % til 5,5 %. Selv om de kinesiske importpriser fulgte en faldende tendens i hele skadesundersøgelsesperioden, lå det generelle niveau dog langt over de thailandske priser. Dette er endda tilfældet uden at tage anvendelsen af antidumpingtold i betragtning. Det konkluderes således, at denne import ikke bidrog til forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i UP. |
| --- | --- |

(70)

Importen fra Kina har været pålagt antidumpingtold varierende fra 51,2 % til 78,8 % siden 2004. Mængden af den kinesiske import steg med ca. 50 % mellem 2006 og UP, dvs. en stigning i markedsandelen på 2 procentpoint fra 3,5 % til 5,5 %. Selv om de kinesiske importpriser fulgte en faldende tendens i hele skadesundersøgelsesperioden, lå det generelle niveau dog langt over de thailandske priser. Dette er endda tilfældet uden at tage anvendelsen af antidumpingtold i betragtning. Det konkluderes således, at denne import ikke bidrog til forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i UP.

| (71) | På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen, og under alle omstændigheder kun i marginalt omfang. |
| --- | --- |

(71)

På grundlag af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen, og under alle omstændigheder kun i marginalt omfang.

7.3.3.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (72) | Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de kendte faktorer ud over dumpingimporten, der samtidig kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(72)

Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de kendte faktorer ud over dumpingimporten, der samtidig kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade.

| (73) | EU-erhvervsgrenens eksport repræsenterede ca. 5 % af det samlede salg af ringmekanismer i skadesundersøgelsesperioden og var forholdsvis stabil. Det konkluderes derfor foreløbigt, at eksporten ikke kan have påført EU-erhvervsgrenen nogen skade. |
| --- | --- |

(73)

EU-erhvervsgrenens eksport repræsenterede ca. 5 % af det samlede salg af ringmekanismer i skadesundersøgelsesperioden og var forholdsvis stabil. Det konkluderes derfor foreløbigt, at eksporten ikke kan have påført EU-erhvervsgrenen nogen skade.

7.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (74) | Af ovenstående analyse fremgår det, at importen fra Thailand forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i UP som følge af importmængden og prisniveauet. Importen steg nemlig i absolutte tal, og det blev konstateret, at der fandt dumping sted, og prisniveauet var væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet for lignende varetyper. På et så prisfølsomt marked, hvor antallet af leverandører er relativt begrænset og markedet er meget gennemsigtigt, havde en underbudsmargen på over 30 % afgjort en væsentlig indvirkning på markedspriserne. |
| --- | --- |

(74)

Af ovenstående analyse fremgår det, at importen fra Thailand forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i UP som følge af importmængden og prisniveauet. Importen steg nemlig i absolutte tal, og det blev konstateret, at der fandt dumping sted, og prisniveauet var væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet for lignende varetyper. På et så prisfølsomt marked, hvor antallet af leverandører er relativt begrænset og markedet er meget gennemsigtigt, havde en underbudsmargen på over 30 % afgjort en væsentlig indvirkning på markedspriserne.

| (75) | Gennemgangen af andre kendte faktorer, der kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, viste, at den faldende efterspørgsel kunne have haft betydning. Til trods for den negative virkning af den faldende efterspørgsel på EU-markedet blev det foreløbigt konkluderet, at denne faktor ikke var af et omfang, der kunne bryde den årsagssammenhæng, der var etableret mellem dumpingimporten fra Thailand og den væsentlige skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen. Den faldende efterspørgsel skal nemlig ses i sammenhæng med virkningen af dumpingimporten, som faktisk forværrede finanskrisens negative indvirkning. |
| --- | --- |

(75)

Gennemgangen af andre kendte faktorer, der kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, viste, at den faldende efterspørgsel kunne have haft betydning. Til trods for den negative virkning af den faldende efterspørgsel på EU-markedet blev det foreløbigt konkluderet, at denne faktor ikke var af et omfang, der kunne bryde den årsagssammenhæng, der var etableret mellem dumpingimporten fra Thailand og den væsentlige skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen. Den faldende efterspørgsel skal nemlig ses i sammenhæng med virkningen af dumpingimporten, som faktisk forværrede finanskrisens negative indvirkning.

| (76) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(76)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

8.   UNIONENS INTERESSER

8.1.   Indledende bemærkning

| (77) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(77)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.

| (78) | For at vurdere den sandsynlige virkning af foranstaltningerne fik alle interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 2. Den ansøgende EU-producent og fire ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet. Den anden EU-producent, som også er importør, fremlagde en række oplysninger, og en bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(78)

For at vurdere den sandsynlige virkning af foranstaltningerne fik alle interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 2. Den ansøgende EU-producent og fire ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet. Den anden EU-producent, som også er importør, fremlagde en række oplysninger, og en bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse.

8.2.   Beskrivelse af EU-markedet

| (79) | For at få et bedre overblik over de forskellige interesser, der står på spil, er det vigtigt først at beskrive markedets vigtigste kendetegn. |
| --- | --- |

(79)

For at få et bedre overblik over de forskellige interesser, der står på spil, er det vigtigt først at beskrive markedets vigtigste kendetegn.

| (80) | Der blev første gang indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Kina i 1997 (6). Den oprindelige told blev hævet tre år senere som følge af en interimsundersøgelse. Disse foranstaltninger blev for nylig udvidet for anden gang som følge af en udløbsundersøgelse, hvori det blev fastslået, at dumping og skadevoldende import ellers ville blive genoptaget (7). |
| --- | --- |

(80)

Der blev første gang indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Kina i 1997 (6). Den oprindelige told blev hævet tre år senere som følge af en interimsundersøgelse. Disse foranstaltninger blev for nylig udvidet for anden gang som følge af en udløbsundersøgelse, hvori det blev fastslået, at dumping og skadevoldende import ellers ville blive genoptaget (7).

| (81) | Adskillige undersøgelser har fastslået, at foranstaltningerne over for Kina blev omgået, og de blev derfor udvidet til at omfatte Vietnam og Den Demokratiske Folkerepublik Laos i hhv. 2004 og 2006, og anvendelsesområdet for foranstaltningerne blev ligeledes udvidet til visse let ændrede ringmekanismer (8). Endelig skal det bemærkes, at importen af ringmekanismer fra Thailand var genstand for to forskellige omgåelsesundersøgelser i 2004 og 2008 og for en ny antidumpingundersøgelse i 2008. Disse undersøgelser førte ikke til indførelsen af foranstaltninger, men den nuværende undersøgelse har dog klart fastslået, at den thailandske eksportør anførte urigtige oplysninger i spørgeskemabesvarelsen. |
| --- | --- |

(81)

Adskillige undersøgelser har fastslået, at foranstaltningerne over for Kina blev omgået, og de blev derfor udvidet til at omfatte Vietnam og Den Demokratiske Folkerepublik Laos i hhv. 2004 og 2006, og anvendelsesområdet for foranstaltningerne blev ligeledes udvidet til visse let ændrede ringmekanismer (8). Endelig skal det bemærkes, at importen af ringmekanismer fra Thailand var genstand for to forskellige omgåelsesundersøgelser i 2004 og 2008 og for en ny antidumpingundersøgelse i 2008. Disse undersøgelser førte ikke til indførelsen af foranstaltninger, men den nuværende undersøgelse har dog klart fastslået, at den thailandske eksportør anførte urigtige oplysninger i spørgeskemabesvarelsen.

| (82) | Det skal bemærkes, at ringmekanismer importeres til Unionen af enten distributører, handelsagenter eller direkte af brugerne, dvs. virksomheder, der producerer ringbind. |
| --- | --- |

(82)

Det skal bemærkes, at ringmekanismer importeres til Unionen af enten distributører, handelsagenter eller direkte af brugerne, dvs. virksomheder, der producerer ringbind.

| (83) | Endelig skal det erindres, at antallet af producenter af ringmekanismer, der forsyner EU-markedet, er forholdsvis begrænset. Ud over de to producenter i Unionen findes der nemlig kun en kendt producent i Thailand, en i Indien og nogle enkelte i Kina, og sidstnævnte er genstand for antidumpingforanstaltninger, jf. ovenfor. Både den eksporterende producent i Thailand og i Indien ejes af Hongkong-baserede virksomheder, hhv. Wah Hing Stationary, en forhandler af ringmekanismer med et produktionsanlæg i Kina, og World Wide Stationary, som har en leveringsaftale med Bensons, en distributør ejet af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(83)

Endelig skal det erindres, at antallet af producenter af ringmekanismer, der forsyner EU-markedet, er forholdsvis begrænset. Ud over de to producenter i Unionen findes der nemlig kun en kendt producent i Thailand, en i Indien og nogle enkelte i Kina, og sidstnævnte er genstand for antidumpingforanstaltninger, jf. ovenfor. Både den eksporterende producent i Thailand og i Indien ejes af Hongkong-baserede virksomheder, hhv. Wah Hing Stationary, en forhandler af ringmekanismer med et produktionsanlæg i Kina, og World Wide Stationary, som har en leveringsaftale med Bensons, en distributør ejet af EU-erhvervsgrenen.

8.3.   EU-erhvervsgrenen

| (84) | Det skal nævnes, at EU-erhvervsgrenen allerede for nogle år siden havde alvorlige økonomiske vanskeligheder, som bl.a. skyldtes import på urimelige vilkår, og måtte omstrukturere for at sikre virksomhedens videre eksistens, jf. ovenfor. |
| --- | --- |

(84)

Det skal nævnes, at EU-erhvervsgrenen allerede for nogle år siden havde alvorlige økonomiske vanskeligheder, som bl.a. skyldtes import på urimelige vilkår, og måtte omstrukturere for at sikre virksomhedens videre eksistens, jf. ovenfor.

| (85) | EU-erhvervsgrenen bestod nemlig af to producenter, da den første antidumpingklage blev indgivet i 1995: Koloman Handler GmbH, en østrigsk virksomhed, og Robert Krause GmbH & Co., en tysk virksomhed. Disse to virksomheder havde allerede været til stede på det europæiske marked for ringmekanismer i lang tid, men deres økonomiske situation blev så dårlig, at de begge var nødt til at indgive konkursbegæring. Robert Krause GmbH indgav konkursbegæring i 1998, og dennes efterfølger var nødt til at gøre det samme i 2002; Koloman Handler blev insolvent i 2001. Begge virksomheder blev overtaget af en anden virksomhed, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, som til gengæld blev opkøbt af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, der er ansøgeren i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(85)

EU-erhvervsgrenen bestod nemlig af to producenter, da den første antidumpingklage blev indgivet i 1995: Koloman Handler GmbH, en østrigsk virksomhed, og Robert Krause GmbH & Co., en tysk virksomhed. Disse to virksomheder havde allerede været til stede på det europæiske marked for ringmekanismer i lang tid, men deres økonomiske situation blev så dårlig, at de begge var nødt til at indgive konkursbegæring. Robert Krause GmbH indgav konkursbegæring i 1998, og dennes efterfølger var nødt til at gøre det samme i 2002; Koloman Handler blev insolvent i 2001. Begge virksomheder blev overtaget af en anden virksomhed, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, som til gengæld blev opkøbt af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, der er ansøgeren i denne undersøgelse.

| (86) | Derefter er aktiviteten blevet omstruktureret for bedre at kunne konkurrere på verdensplan, og især på ansøgerens kernemarked, dvs. EU-markedet. Denne omstrukturering omfattede erhvervelsen af Bensons, der er en veletableret forhandler af ringmekanismer med virksomheder beliggende i Nederlandene, Singapore, Det Forenede Kongerige og USA. |
| --- | --- |

(86)

Derefter er aktiviteten blevet omstruktureret for bedre at kunne konkurrere på verdensplan, og især på ansøgerens kernemarked, dvs. EU-markedet. Denne omstrukturering omfattede erhvervelsen af Bensons, der er en veletableret forhandler af ringmekanismer med virksomheder beliggende i Nederlandene, Singapore, Det Forenede Kongerige og USA.

| (87) | Erhvervsgrenens bestræbelser på at forbedre situationen er imidlertid blevet undermineret, da foranstaltningernes positive indvirkning på import på urimelige vilkår er blevet udvandet af overvæltnings- og omgåelsespraksis, jf. ovenfor. Til trods for en væsentlig forbedring indtil 2008 forblev erhvervsgrenens situation sårbar, således som det blev konkluderet i den undersøgelse, der førte til en forlængelse af antidumpingforanstaltningerne overfor Kina. |
| --- | --- |

(87)

Erhvervsgrenens bestræbelser på at forbedre situationen er imidlertid blevet undermineret, da foranstaltningernes positive indvirkning på import på urimelige vilkår er blevet udvandet af overvæltnings- og omgåelsespraksis, jf. ovenfor. Til trods for en væsentlig forbedring indtil 2008 forblev erhvervsgrenens situation sårbar, således som det blev konkluderet i den undersøgelse, der førte til en forlængelse af antidumpingforanstaltningerne overfor Kina.

| (88) | Det fastslås i den nuværende undersøgelse, at EU-erhvervsgrenen i de senere år igen har lidt væsentligt skade, og at dette skyldtes dumpingimporten fra Thailand. |
| --- | --- |

(88)

Det fastslås i den nuværende undersøgelse, at EU-erhvervsgrenen i de senere år igen har lidt væsentligt skade, og at dette skyldtes dumpingimporten fra Thailand.

| (89) | EU-erhvervsgrenen beviste via sine omstruktureringsbestræbelser, at den er en levedygtig erhvervsgren, som stadig kan forsyne en vigtig andel af EU-markedet. Erhvervsgrenen har imidlertid brug for yderligere og effektiv beskyttelse mod dumpingimport fra alle kilder for at kunne nå frem til en solid og sund situation. Næsten 60 arbejdspladser gik tabt mellem 2008 og UP, og EU-erhvervsgrenen har haft store tab i de senere år. Uden foranstaltninger over for import på urimelige vilkår fra Thailand kan det ikke udelukkes, at ansøgeren ville være nødsaget til at standse sine aktiviteter, og endnu 160 arbejdspladser vil være i fare. |
| --- | --- |

(89)

EU-erhvervsgrenen beviste via sine omstruktureringsbestræbelser, at den er en levedygtig erhvervsgren, som stadig kan forsyne en vigtig andel af EU-markedet. Erhvervsgrenen har imidlertid brug for yderligere og effektiv beskyttelse mod dumpingimport fra alle kilder for at kunne nå frem til en solid og sund situation. Næsten 60 arbejdspladser gik tabt mellem 2008 og UP, og EU-erhvervsgrenen har haft store tab i de senere år. Uden foranstaltninger over for import på urimelige vilkår fra Thailand kan det ikke udelukkes, at ansøgeren ville være nødsaget til at standse sine aktiviteter, og endnu 160 arbejdspladser vil være i fare.

| (90) | Da importen fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, og EU-erhvervsgrenen har foretaget alle nødvendige omstruktureringsbestræbelser og er i stand til at konkurrere på et marked, hvor der importeres på urimelige vilkår, konkluderes det, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer fra Thailand. |
| --- | --- |

(90)

Da importen fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, og EU-erhvervsgrenen har foretaget alle nødvendige omstruktureringsbestræbelser og er i stand til at konkurrere på et marked, hvor der importeres på urimelige vilkår, konkluderes det, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer fra Thailand.

8.4.   Importører og forhandlere

| (91) | Efter indledningen af undersøgelsen gav fem importører, herunder den anden EU-producent, sig til kende og fremlagde enten en spørgeskemabesvarelser eller andre oplysninger. Disse virksomheder tegnede sig for 75 % af importen af ringmekanismer fra Thailand i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(91)

Efter indledningen af undersøgelsen gav fem importører, herunder den anden EU-producent, sig til kende og fremlagde enten en spørgeskemabesvarelser eller andre oplysninger. Disse virksomheder tegnede sig for 75 % af importen af ringmekanismer fra Thailand i undersøgelsesperioden.

| (92) | En af ovennævnte importører, som tegnede sig for ca. 20 % af den samlede import fra Thailand, besluttede at standse sine aktiviteter vedrørende ringmekanismer efter undersøgelsesperioden. For en anden importør blev salgsmængden af ringmekanismer reduceret til en tredjedel i den samlede skadesundersøgelsesperiode og udgjorde kun en mindre del af virksomhedens samlede omsætning i UP (ca. 1 %). Desuden ophørte sidstnævnte med at indkøbe fra Thailand i 2008 og skiftede til en EU-distributør. Det blev således konkluderet, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke ville påvirke disse to importørers situation. |
| --- | --- |

(92)

En af ovennævnte importører, som tegnede sig for ca. 20 % af den samlede import fra Thailand, besluttede at standse sine aktiviteter vedrørende ringmekanismer efter undersøgelsesperioden. For en anden importør blev salgsmængden af ringmekanismer reduceret til en tredjedel i den samlede skadesundersøgelsesperiode og udgjorde kun en mindre del af virksomhedens samlede omsætning i UP (ca. 1 %). Desuden ophørte sidstnævnte med at indkøbe fra Thailand i 2008 og skiftede til en EU-distributør. Det blev således konkluderet, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke ville påvirke disse to importørers situation.

| (93) | En anden importør, som tegnede sig for under 10 % af den samlede import fra Thailand, påstod, at hvis der indføres foranstaltninger over for Thailand, vil virksomheden ikke længere have alternative leverandører og være nødsaget til at standse sine aktiviteter med ringmekanismer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hensigten med antidumpingforanstaltningerne ikke er at udelukke nogen import til EU-markedet, men derimod at tillade fortsat import, dog til ikke-dumpede priser. Importøren kan således fortsat importere ringmekanismer fra Thailand, dog efter betaling af antidumpingtold, og kan helt eller delvist vælte denne omkostningsstigning over på sine kunder. |
| --- | --- |

(93)

En anden importør, som tegnede sig for under 10 % af den samlede import fra Thailand, påstod, at hvis der indføres foranstaltninger over for Thailand, vil virksomheden ikke længere have alternative leverandører og være nødsaget til at standse sine aktiviteter med ringmekanismer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hensigten med antidumpingforanstaltningerne ikke er at udelukke nogen import til EU-markedet, men derimod at tillade fortsat import, dog til ikke-dumpede priser. Importøren kan således fortsat importere ringmekanismer fra Thailand, dog efter betaling af antidumpingtold, og kan helt eller delvist vælte denne omkostningsstigning over på sine kunder.

| (94) | Det skal dog erkendes, at dette måske ikke vil være så nemt i lyset af varens prisfølsomhed og konkurrencen fra import fra andre lande såsom Indien. I betragtning af strukturen på EU-markedet og det begrænsede antal producenter på verdensplan er det ganske sandsynligt, at denne importør kan få vanskeligt ved at skifte til andre leverandører. Det skal dog bemærkes, at andelen af salget af ringmekanismer i forhold til virksomhedens samlede omsætning faldt i skadesundersøgelsesperioden fra ca. 40 % til 25 %, og endnu vigtigere viste undersøgelsen, at aktiviteterne i forbindelse med ringmekanismer har givet store tab i de senere år. Der er med andre ord allerede nu tvivl om levedygtigheden af aktiviteterne i forbindelse med ringmekanismer hos denne importør. |
| --- | --- |

(94)

Det skal dog erkendes, at dette måske ikke vil være så nemt i lyset af varens prisfølsomhed og konkurrencen fra import fra andre lande såsom Indien. I betragtning af strukturen på EU-markedet og det begrænsede antal producenter på verdensplan er det ganske sandsynligt, at denne importør kan få vanskeligt ved at skifte til andre leverandører. Det skal dog bemærkes, at andelen af salget af ringmekanismer i forhold til virksomhedens samlede omsætning faldt i skadesundersøgelsesperioden fra ca. 40 % til 25 %, og endnu vigtigere viste undersøgelsen, at aktiviteterne i forbindelse med ringmekanismer har givet store tab i de senere år. Der er med andre ord allerede nu tvivl om levedygtigheden af aktiviteterne i forbindelse med ringmekanismer hos denne importør.

| (95) | Den fjerde importør påstod også, at virksomheden i tilfælde af, at der indføres foranstaltninger, vil være nødsaget til at indstille handelen med ringmekanismer på grund af mangel på alternative forsyningskilder. Salget af ringmekanismer udgjorde i dette tilfælde dog kun en meget lille del af virksomhedens samlede omsætning i UP, og kun en person var beskæftiget med den pågældende vare, hvorfor det er meget sandsynligt, at virksomheden forholdsvist nemt vil kunne bibeholde den overordnede aktivitet selv uden handel med ringmekanismer, hvis indførelsen af foranstaltninger skulle gøre dette uundgåeligt. |
| --- | --- |

(95)

Den fjerde importør påstod også, at virksomheden i tilfælde af, at der indføres foranstaltninger, vil være nødsaget til at indstille handelen med ringmekanismer på grund af mangel på alternative forsyningskilder. Salget af ringmekanismer udgjorde i dette tilfælde dog kun en meget lille del af virksomhedens samlede omsætning i UP, og kun en person var beskæftiget med den pågældende vare, hvorfor det er meget sandsynligt, at virksomheden forholdsvist nemt vil kunne bibeholde den overordnede aktivitet selv uden handel med ringmekanismer, hvis indførelsen af foranstaltninger skulle gøre dette uundgåeligt.

| (96) | Det kan således konkluderes, at selv hvis indførelsen af foranstaltninger påvirker de to ovennævnte importørers situation i negativ retning, vil det dog ikke i væsentlig grad påvirke deres samlede økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(96)

Det kan således konkluderes, at selv hvis indførelsen af foranstaltninger påvirker de to ovennævnte importørers situation i negativ retning, vil det dog ikke i væsentlig grad påvirke deres samlede økonomiske aktiviteter.

| (97) | Situationen hos den sidste importør er mere vanskelig, da ca. halvdelen af salget af ringmekanismer er thailandske varer (de udgør en væsentlig del af den samlede import til Unionen af ringmekanismer fra Thailand), og den anden halvdel produceres i Unionen. Selv om virksomheden desuden overvejende sælger bueformede ringmekanismer, udgør salget af ringmekanismer en ikke ubetydelig del af virksomhedens samlede omsætning (ca. 15 %). Dette salg vurderes desuden som afgørende, da kunderne ofte forlanger, at leverandørerne kan levere et helt varesortiment. |
| --- | --- |

(97)

Situationen hos den sidste importør er mere vanskelig, da ca. halvdelen af salget af ringmekanismer er thailandske varer (de udgør en væsentlig del af den samlede import til Unionen af ringmekanismer fra Thailand), og den anden halvdel produceres i Unionen. Selv om virksomheden desuden overvejende sælger bueformede ringmekanismer, udgør salget af ringmekanismer en ikke ubetydelig del af virksomhedens samlede omsætning (ca. 15 %). Dette salg vurderes desuden som afgørende, da kunderne ofte forlanger, at leverandørerne kan levere et helt varesortiment.

| (98) | En væsentlig del af virksomhedens aktivitet beror således på import af ringmekanismer fra Thailand og især mindre sofistikerede varer, som er nødvendige for at kunne tilbyde et helt varesortiment, hvilket er en afgørende betingelse for at bibeholde et tilstrækkeligt antal kunder. Virksomheden påstår, at en eventuel indførelse af foranstaltninger vil betyde, at virksomheden stopper sin samlede aktivitet, og der dermed går 170 arbejdspladser tabt. Det skal dog bemærkes, at dette tal er virksomhedens samlede antal medarbejdere, og at det anslås, at ringmekanismer udgør mindre end 30 personer. |
| --- | --- |

(98)

En væsentlig del af virksomhedens aktivitet beror således på import af ringmekanismer fra Thailand og især mindre sofistikerede varer, som er nødvendige for at kunne tilbyde et helt varesortiment, hvilket er en afgørende betingelse for at bibeholde et tilstrækkeligt antal kunder. Virksomheden påstår, at en eventuel indførelse af foranstaltninger vil betyde, at virksomheden stopper sin samlede aktivitet, og der dermed går 170 arbejdspladser tabt. Det skal dog bemærkes, at dette tal er virksomhedens samlede antal medarbejdere, og at det anslås, at ringmekanismer udgør mindre end 30 personer.

| (99) | Det skal i den forbindelse først understreges, at denne virksomhed var i stand til at forbedre sin situation på markedet for ringmekanismer i de senere år — virksomhedens samlede markedsandel af importerede varer og egenproduktion steg fra 9 % til 15 % i skadesundersøgelsesperioden — da den havde fordel af billig dumpingimport. |
| --- | --- |

(99)

Det skal i den forbindelse først understreges, at denne virksomhed var i stand til at forbedre sin situation på markedet for ringmekanismer i de senere år — virksomhedens samlede markedsandel af importerede varer og egenproduktion steg fra 9 % til 15 % i skadesundersøgelsesperioden — da den havde fordel af billig dumpingimport.

| (100) | Det kan dernæst fremføres, at virksomheden — i hvert fald delvist — stadig vil kunne importere fra Thailand, dog til ikke-dumpede priser, eller endda se foranstaltningerne som en mulighed for at øge sin egenproduktion og/eller produktionskapacitet og salget af egenproducerede ringmekanismer. Virksomheden erkendte selv denne mulighed, dog med den nuance, at den stadig ville stå over for stærk konkurrence fra de indiske varer, der dog importeres af en lang række virksomheder og ikke kun af den forhandler, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(100)

Det kan dernæst fremføres, at virksomheden — i hvert fald delvist — stadig vil kunne importere fra Thailand, dog til ikke-dumpede priser, eller endda se foranstaltningerne som en mulighed for at øge sin egenproduktion og/eller produktionskapacitet og salget af egenproducerede ringmekanismer. Virksomheden erkendte selv denne mulighed, dog med den nuance, at den stadig ville stå over for stærk konkurrence fra de indiske varer, der dog importeres af en lang række virksomheder og ikke kun af den forhandler, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen.

| (101) | Det er klart, at virksomheden vil stå over for stærk konkurrence fra de indiske varer, der i gennemsnit kun var lidt dyrere i UP end de importerede varer fra Thailand (+ 6 %). Så længe det ikke er påvist, at importen fra Indien er dumpet, kan dette kun betragtes som et resultat af loyal konkurrence. |
| --- | --- |

(101)

Det er klart, at virksomheden vil stå over for stærk konkurrence fra de indiske varer, der i gennemsnit kun var lidt dyrere i UP end de importerede varer fra Thailand (+ 6 %). Så længe det ikke er påvist, at importen fra Indien er dumpet, kan dette kun betragtes som et resultat af loyal konkurrence.

| (102) | Den negative indvirkning af foranstaltningerne over for Thailand kan dog i et vist omfang begrænses, hvis virksomhederne er i stand til at nå en balance mellem en stigning i egenproduktionen og et vist importniveau, dog til ikke-dumpede priser. Det erindres samtidig, at 75 % af virksomhedens omsætning stammer fra salg af andre varer. |
| --- | --- |

(102)

Den negative indvirkning af foranstaltningerne over for Thailand kan dog i et vist omfang begrænses, hvis virksomhederne er i stand til at nå en balance mellem en stigning i egenproduktionen og et vist importniveau, dog til ikke-dumpede priser. Det erindres samtidig, at 75 % af virksomhedens omsætning stammer fra salg af andre varer.

| (103) | Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger kun vil få en væsentlig negativ indvirkning på situationen hos den sidste importør, dvs. den anden EU-producent, som dog i vidt omfang har haft fordel af dumpingimport til lave priser fra Thailand i de senere år, og den negative indvirkning vil i alt væsentligt være et resultat af konkurrence fra importerede varer fra Indien, hvilket ikke kan betragtes som illoyal konkurrence. |
| --- | --- |

(103)

Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger kun vil få en væsentlig negativ indvirkning på situationen hos den sidste importør, dvs. den anden EU-producent, som dog i vidt omfang har haft fordel af dumpingimport til lave priser fra Thailand i de senere år, og den negative indvirkning vil i alt væsentligt være et resultat af konkurrence fra importerede varer fra Indien, hvilket ikke kan betragtes som illoyal konkurrence.

8.5.   Brugere

| (104) | En bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse, hvoraf det fremgik at ca. tre fjerdedele af brugerens indkøb af ringmekanismer blev importeret fra andre lande end Thailand, og resten var nogenlunde ligeligt fordelt mellem EU-erhvervsgrenen og Thailand. |
| --- | --- |

(104)

En bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse, hvoraf det fremgik at ca. tre fjerdedele af brugerens indkøb af ringmekanismer blev importeret fra andre lande end Thailand, og resten var nogenlunde ligeligt fordelt mellem EU-erhvervsgrenen og Thailand.

| (105) | Brugeren påstod, at forsyningskilderne ville blive begrænsede, hvis der indførtes foranstaltninger, og der ville dermed opstå en monopolsituation. Dette er baseret på en påstand om, at EU-erhvervsgrenen og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler Bensons, en importør af varer fra Indien, på det nærmeste vil blive den eneste forsyningskilde på EU-markedet. En række importører fremførte samme argumenter. |
| --- | --- |

(105)

Brugeren påstod, at forsyningskilderne ville blive begrænsede, hvis der indførtes foranstaltninger, og der ville dermed opstå en monopolsituation. Dette er baseret på en påstand om, at EU-erhvervsgrenen og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler Bensons, en importør af varer fra Indien, på det nærmeste vil blive den eneste forsyningskilde på EU-markedet. En række importører fremførte samme argumenter.

| (106) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at det forhold, at der på EU-markedet er et begrænset antal leverandører, ikke i sig selv er en tilstrækkelig årsag til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger for at dæmme op for illoyal handel. Det vurderes, at EU-erhvervsgrenen uden foranstaltninger sandsynligvis vil forsvinde, og at denne producent stadig tegner sig for 25 % af salget på EU-markedet og kan levere specialiserede og standardvarer i Unionen. Det vil altså være i brugerens interesse, at denne erhvervsgren fortsat opererer på markedet. |
| --- | --- |

(106)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at det forhold, at der på EU-markedet er et begrænset antal leverandører, ikke i sig selv er en tilstrækkelig årsag til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger for at dæmme op for illoyal handel. Det vurderes, at EU-erhvervsgrenen uden foranstaltninger sandsynligvis vil forsvinde, og at denne producent stadig tegner sig for 25 % af salget på EU-markedet og kan levere specialiserede og standardvarer i Unionen. Det vil altså være i brugerens interesse, at denne erhvervsgren fortsat opererer på markedet.

| (107) | Til trods for indførelsen af foranstaltninger kan det dernæst ikke udelukkes, at importen fra Thailand, selv med faldende mængder, fortsat vil være til stede på EU-markedet. Som forklaret ovenfor vil den anden producent i Unionen sandsynligvis også være i stand til at opretholde eller endda udvide sine aktiviteter i forbindelse med ringmekanismer. |
| --- | --- |

(107)

Til trods for indførelsen af foranstaltninger kan det dernæst ikke udelukkes, at importen fra Thailand, selv med faldende mængder, fortsat vil være til stede på EU-markedet. Som forklaret ovenfor vil den anden producent i Unionen sandsynligvis også være i stand til at opretholde eller endda udvide sine aktiviteter i forbindelse med ringmekanismer.

| (108) | Endelig vil importen fra Indien fortsætte, og brugere, herunder den eneste samarbejdsvillige bruger, vil fortsat kunne købe ringmekanismer fra dette land. Selv om EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne forhandler har en leveringskontrakt med de indiske producenter, betyder dette ikke, at det er den eneste importør/distributør af indiske varer. Tværtimod. Andre virksomheder distribuerer nemlig også indiske ringmekanismer på EU-markedet, og brugerne kan købe ringmekanismer direkte fra Indien. Det skal i den forbindelse understreges, at ca. to tredjedele af den indiske eksport til Unionen forhandles eller købes af andre virksomheder end Bensons, EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne forhandler. |
| --- | --- |

(108)

Endelig vil importen fra Indien fortsætte, og brugere, herunder den eneste samarbejdsvillige bruger, vil fortsat kunne købe ringmekanismer fra dette land. Selv om EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne forhandler har en leveringskontrakt med de indiske producenter, betyder dette ikke, at det er den eneste importør/distributør af indiske varer. Tværtimod. Andre virksomheder distribuerer nemlig også indiske ringmekanismer på EU-markedet, og brugerne kan købe ringmekanismer direkte fra Indien. Det skal i den forbindelse understreges, at ca. to tredjedele af den indiske eksport til Unionen forhandles eller købes af andre virksomheder end Bensons, EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne forhandler.

| (109) | Ud fra ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af ringmekanismer fra Thailand sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(109)

Ud fra ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af ringmekanismer fra Thailand sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.

8.6.   Konklusion om Unionens interesser

| (110) | I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer med oprindelse i Thailand. Selv om indførelsen af foranstaltninger kan få negative konsekvenser for den anden EU-producent (jf. ovenfor i afsnittet om importører), som tidligere havde fordel af dumpingimporten, konkluderes det, at dette ikke ophæver behovet for at udligne den negative effekt af unfair import på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(110)

I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer med oprindelse i Thailand. Selv om indførelsen af foranstaltninger kan få negative konsekvenser for den anden EU-producent (jf. ovenfor i afsnittet om importører), som tidligere havde fordel af dumpingimporten, konkluderes det, at dette ikke ophæver behovet for at udligne den negative effekt af unfair import på EU-erhvervsgrenens situation.

9.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

9.1.   Skadestærskel

| (111) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(111)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (112) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør. |
| --- | --- |

(112)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.

| (113) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for producenter af denne type varer i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Samme procentdel blev anvendt i tidligere procedurer vedrørende samme vare, og ingen oplysninger tyder på, at omstændighederne har ændret sig i den henseende, og at dette niveau ikke skulle være relevant i denne procedure. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenterne på samme vare. |
| --- | --- |

(113)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for producenter af denne type varer i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Samme procentdel blev anvendt i tidligere procedurer vedrørende samme vare, og ingen oplysninger tyder på, at omstændighederne har ændret sig i den henseende, og at dette niveau ikke skulle være relevant i denne procedure. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenterne på samme vare.

| (114) | Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos den eksporterende producent fra Thailand og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-producenten på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for de sammenlignede typer. Den beregnede skadesmargen var højere end dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(114)

Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos den eksporterende producent fra Thailand og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-producenten på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for de sammenlignede typer. Den beregnede skadesmargen var højere end dumpingmargenen.

9.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (115) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på import af varer med oprindelse i Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen. |
| --- | --- |

(115)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på import af varer med oprindelse i Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.

| (116) | Derfor gælder følgende skadestærskel og dumpingmargenerne samt følgende foreslåede satser for den midlertidige antidumpingtold for Thailand udtrykt i cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Eksporterende producent | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand, | 17,2 % |
| Alle andre virksomheder | 17,2 % |

(116)

Derfor gælder følgende skadestærskel og dumpingmargenerne samt følgende foreslåede satser for den midlertidige antidumpingtold for Thailand udtrykt i cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Eksporterende producent

Midlertidig antidumpingtold

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand,

17,2 %

Alle andre virksomheder

17,2 %

10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (117) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(117)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på ringmekanismer for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 og 8305100036) med oprindelse i Thailand. Med henblik på denne forordning er der tale om ringmekanismer, der består af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 17,2 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.

De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 131 af 20.5.2010, s. 13.

2

(3)  Af fortrolighedshensyn over for den eneste klagende part angives der kun intervaller.

3

(4)  Oplysningerne er baseret på verificerede data, som EU-erhvervsgrenen indgav i sin spørgeskemabesvarelse, og anføres i indekseret form (2006 = 100) eller inden for et interval, når dette er nødvendigt af fortrolighedshensyn.

4

(5)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 157/2010 (EUT L 49 af 26.2.2010, s. 1).

5

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 119/97 (EFT L 22 af 24.1.1997, s. 1).

6

(7)  Forordning (EU) nr. 157/2010.

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 818/2008 (EUT L 221 af 19.8.2008, s. 1).

8

---

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 119/2011

af 10. februar 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 11. februar 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/18

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. februar 2011

om godkendelse af et laboratorium i Republikken Korea til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning

(meddelt under nummer K(2011) 656)

(EØS-relevant tekst)

(2011/91/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets beslutning 2000/258/EF af 20. marts 2000 om udpegning af et institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning (1), særlig artikel 3, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved beslutning 2000/258/EF blev laboratoriet Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) i Nancy i Frankrig (tidligere Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) udpeget som det institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. I nævnte beslutning fastsættes desuden laboratoriets opgaver. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning 2000/258/EF blev laboratoriet Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) i Nancy i Frankrig (tidligere Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) udpeget som det institut, der skal opstille de nødvendige kriterier for standardisering af serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. I nævnte beslutning fastsættes desuden laboratoriets opgaver.

| (2) | ANSES, Nancy, skal bl.a. evaluere laboratorierne i medlemsstaterne og i tredjelande med henblik på at fastslå, om de skal godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning. |
| --- | --- |

(2)

ANSES, Nancy, skal bl.a. evaluere laboratorierne i medlemsstaterne og i tredjelande med henblik på at fastslå, om de skal godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning.

| (3) | Den kompetente myndighed i Sydkorea har indgivet en ansøgning om godkendelse af et laboratorium i det pågældende tredjeland til at foretage sådanne serologiske test. |
| --- | --- |

(3)

Den kompetente myndighed i Sydkorea har indgivet en ansøgning om godkendelse af et laboratorium i det pågældende tredjeland til at foretage sådanne serologiske test.

| (4) | ANSES-laboratoriet i Nancy har evalueret det pågældende laboratorium og forelagde Kommissionen en positiv rapport om evalueringen den 6. september 2010. |
| --- | --- |

(4)

ANSES-laboratoriet i Nancy har evalueret det pågældende laboratorium og forelagde Kommissionen en positiv rapport om evalueringen den 6. september 2010.

| (5) | Det pågældende laboratorium bør derfor godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter. |
| --- | --- |

(5)

Det pågældende laboratorium bør derfor godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Nedenstående laboratorium godkendes til at foretage serologiske test til kontrol af rabiesvacciners virkning hos hunde, katte og fritter, jf. artikel 3, stk. 2, i beslutning 2000/258/EF.

| Komipharm International Co. LTD |
| --- |
| 1236-6 Jeoungwang-dong |
| 420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Sydkorea |

Komipharm International Co. LTD

1236-6 Jeoungwang-dong

420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Sydkorea

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra den 1. marts 2011.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 79 af 30.3.2000, s. 40.

1

---

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/19

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. februar 2011

om indførelse af et spørgeskema i forbindelse med den første rapport om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid

(meddelt under nummer K(2011) 657)

(EØS-relevant tekst)

(2011/92/EU)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (1), særlig artikel 27, stk. 1,

under henvisning til Rådets direktiv 91/692/EØF af 23. december 1991 om standardisering og rationalisering af rapporterne om gennemførelse af en række miljødirektiver (2) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 27, stk. 1, i direktiv 2009/31/EF skal medlemsstaterne hvert tredje år forelægge Kommissionen en rapport om gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF, herunder også om det i direktivets artikel 25, stk. 1, litra b), nævnte register. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 27, stk. 1, i direktiv 2009/31/EF skal medlemsstaterne hvert tredje år forelægge Kommissionen en rapport om gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF, herunder også om det i direktivets artikel 25, stk. 1, litra b), nævnte register.

| (2) | Artikel 27, stk. 1, i direktiv 2009/31/EF bestemmer endvidere, at rapporten skal udarbejdes på grundlag af enten et spørgeskema eller et forlæg, som udarbejdes af Kommissionen efter proceduren i artikel 6 i direktiv 91/692/EØF. Et spørgeskema med spørgsmål om de relevante elementer i direktiv 2009/31/EF lader til at være bedst egnet til at sikre, at de oplysninger, som medlemsstaterne angiver i deres rapporter, er fuldstændige og sammenlignelige. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 27, stk. 1, i direktiv 2009/31/EF bestemmer endvidere, at rapporten skal udarbejdes på grundlag af enten et spørgeskema eller et forlæg, som udarbejdes af Kommissionen efter proceduren i artikel 6 i direktiv 91/692/EØF. Et spørgeskema med spørgsmål om de relevante elementer i direktiv 2009/31/EF lader til at være bedst egnet til at sikre, at de oplysninger, som medlemsstaterne angiver i deres rapporter, er fuldstændige og sammenlignelige.

| (3) | Den første rapport skal tilsendes Kommissionen senest den 30. juni 2011. Kommissionens spørgeskema skal sendes til medlemsstaterne senest seks måneder inden afleveringsfristen for rapporten. |
| --- | --- |

(3)

Den første rapport skal tilsendes Kommissionen senest den 30. juni 2011. Kommissionens spørgeskema skal sendes til medlemsstaterne senest seks måneder inden afleveringsfristen for rapporten.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer, jf. proceduren artikel 6 i direktiv 91/692/EØF — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer, jf. proceduren artikel 6 i direktiv 91/692/EØF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Medlemsstaterne anvender spørgeskemaet i bilaget som grundlag for den første rapport om gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.

På Kommissionens vegne

Connie HEDEGAARD

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

1

(2)  EFT L 377 af 31.12.1991, s. 48.

2

---

BILAG

Spørgeskema om gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid (»direktivet«)

1.   Generel beskrivelse

1.1.   Hvad er de vigtigste ændringer af den nationale lovgivning og tilladelsessystemet, som har været nødvendige for at gennemføre direktivet i den nationale lovgivning? Angiv venligst datoen for den relevante gennemførelseslovgivnings ikrafttræden.

1.2.   Hvilken eller hvilke kompetente myndigheder er ansvarlige for at udføre de opgaver, som er omhandlet i direktivet (artikel 23)?

2.   Koordinering af tilladelsesproceduren

2.1.   Hvordan er det i den nationale lovgivning sikret, at tilladelsesproceduren og -betingelserne er fuldt ud koordinerede, når der er mere end én kompetent myndighed involveret? Hvordan virker denne koordinering i praksis? Anfør navnlig nærmere oplysninger om koordineringen mellem de kompetente myndigheder for gennemførelsen af henholdsvis direktivet og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (1).

3.   Grænseoverskridende samarbejde

3.1.   Hvilke bestemmelser er der fastlagt i forbindelse med grænseoverskridende transport af CO2, grænseoverskridende lagringslokaliteter eller grænseoverskridende lagringskomplekser for at sikre, at direktivets krav er opfyldt i fællesskab (artikel 24)?

3.2.   Er der gjort nogen erfaringer med grænseoverskridende samarbejde i praksis?

4.   Valg af lagringslokaliteter og efterforskningstilladelser

4.1.   Er der udpeget områder, i hvilke lagringslokaliteter kan udpeges, i henhold til artikel 4, stk. 1? Har Danmark valgt ikke at tillade lagring på dele af eller på hele sit territorium, i sin eksklusive økonomiske zone eller på sin kontinentalsokkel som defineret i De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS)? Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at begrunde en sådan beslutning, men det vil være nyttigt at få oplyst, hvilke territorier der er tale om, og grunden til en sådan beslutning.

4.2.   Har Danmark foretaget en vurdering af til rådighed værende lagringskapacitet (artikel 4, stk. 2) på dele af eller på hele sit territorium, i sin eksklusive økonomiske zone eller på sin kontinentalsokkel som defineret i De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS)? I bekræftende fald oplys venligst, hvordan vurderingen er gennemført, og resultaterne af vurderingen.

4.3.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at egnetheden af en geologisk formation som lagringslokalitet fastslås i overensstemmelse med de i direktivets bilag I anførte kriterier?

4.4.   I hvilke tilfælde kræves der efterforskning i forbindelse med udvælgelsen af en lagringslokalitet (artikel 5, stk. 1)?

4.5.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at efterforsknings- og lagringstilladelser er åbne for alle foretagender, der har den nødvendige kompetence, og at tilladelserne udstedes eller afslås på grundlag af objektive, offentliggjorte og ikkediskriminerende kriterier?

4.6.   Hvordan kontrollerer den kompetente myndighed, at det volumen, der udforskes, ligger inden for det volumen, der er anført i efterforskningstilladelsen (artikel 5, stk. 3)?

4.7.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at der i efterforskningstilladelsens gyldighedsperiode ikke gives tilladelse til modstridende anvendelser af komplekset (artikel 5, stk. 4)?

5.   Lagringstilladelser

5.1.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at ansøgningerne om tilladelse indeholder alle de oplysninger, der kræves i artikel 7?

6.   Lagringstilladelser: Betingelser og indhold

6.1.   Fuldstændighed af betingelserne for lagringstilladelser

6.1.1.   Hvordan er det i den nationale lovgivning sikret, at alle kravene i artikel 8 er opfyldt?

6.1.2.   Hvilke procedurer anvendes til at sikre, at alle ansøgninger om tilladelser, udkast til lagringstilladelser og alt andet materiale, der tages i betragtning med henblik på vedtagelse af beslutningsudkast, er tilgængeligt for Kommissionen inden for den fastsatte frist (artikel 10, stk. 1)?

6.1.3.   Hvordan er det sikret, at der tages hensyn til en eventuel udtalelse fra Kommissionen om udkastet til lagringstilladelse, og at den endelige beslutning meddeles Kommissionen og begrunder eventuelle afvigelser fra Kommissionens udtalelse (artikel 10, stk. 2)?

6.2.   Fuldstændighed af indholdet af lagringstilladelser

6.2.1.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at lagringstilladelsen indeholder alle kravene i artikel 9?

7.   Ændring, revurdering, ajourføring og tilbagetrækning af lagringstilladelser

7.1.   Hvordan er det sikret i den nationale lovgivning, at lagringstilladelser revurderes og, hvor det er nødvendigt, ajourføres eller, i sidste instans, trækkes tilbage, jf. artikel 11, stk. 3? Anfør navnlig nærmere, hvordan hver af de betingelser, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, er omsat.

7.2.   Tilbagetrækning af en lagringstilladelse

7.2.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne, hvis en tilladelse er trukket tilbage i medfør af artikel 11, stk. 3, og den kompetente myndighed beslutter at udstede en ny lagringstilladelse, herunder navnlig i forbindelse med en midlertidig overtagelse af alle juridiske forpligtelser, jf. artikel 11, stk. 4?

7.2.2.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne, hvis den kompetente myndighed vælger at lukke lagringslokaliteten, når en lagringstilladelse er trukket tilbage i medfør af artikel 11, stk. 3?

8.   Kriterier og procedure for modtagelse af CO2-strømme

8.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne til at sikre, at CO2-strømmen langt overvejende består af kuldioxid, og at intet affald eller andre stoffer er tilsat CO2-strømmen med henblik på bortskaffelse af dette affald eller disse stoffer? Anfør navnlig nærmere, hvordan det konstateres, at følgende kriterier er opfyldt, jf. artikel 12, stk. 1:

| — | skader ikke lagringslokalitetens eller den tilhørende transportinfrastrukturs integritet |
| --- | --- |

—

skader ikke lagringslokalitetens eller den tilhørende transportinfrastrukturs integritet

| — | indebærer ikke nogen væsentlig risiko for miljøet eller menneskers sundhed |
| --- | --- |

—

indebærer ikke nogen væsentlig risiko for miljøet eller menneskers sundhed

| — | overholder kravene i den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

—

overholder kravene i den relevante EU-lovgivning.

8.2.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne til at sikre, at operatøren kun accepterer og injicerer CO2-strømme, hvis der er foretaget en analyse af strømmenes sammensætning, herunder korrosive stoffer, og en risikovurdering, og hvis risikovurderingen har vist, at kontamineringsniveauerne er i overensstemmelse med de kriterier, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1?

9.   Overvågning

9.1.   Hvilke foranstaltninger er truffet for at sørge for, at den kompetente myndighed sikrer, at den godkendte overvågningsplan opfylder kravene i bilag II og de overvågnings- og rapporteringsretningslinjer for drivhusgasemissioner fra opsamling, transport og geologisk lagring af kuldioxid i medfør af direktiv 2003/87/EF (2)?

9.2.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for at sikre, at operatøren overvåger injektionsanlæggene, lagringskomplekset (herunder om muligt CO2-udbredelsen) og om nødvendigt det omgivende miljø som anført i den godkendte overvågningsplan?

10.   Rapportering

10.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for operatørens rapportering? Beskriv navnlig nærmere, hvad rapporteringsfrekvensen er, og hvordan det er sikret, at kriterierne i artikel 14 opfyldes.

11.   Inspektioner

11.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne i forbindelse med ordningen med rutinemæssige og ikkerutinemæssige inspektioner af alle lagringskomplekser for at kontrollere overholdelsen af direktivets krav og overvåge virkningerne på miljøet og på menneskers sundhed (artikel 15)? Anfør navnlig nærmere oplysninger om inspektionsfrekvensen og de fastlagte betingelser for ikkerutinemæssige inspektioner.

11.2.   I hvilket omfang omfatter ordningen med rutinemæssige og ikkerutinemæssige inspektioner besøg i anlæg på jordoverfladen, herunder injektionsanlæg, vurdering af operatørens injektions- og overvågningsoperationer og kontrol af alle relevante optegnelser, som operatøren har ført (artikel 15, stk. 2)?

12.   Udsivninger eller væsentlige uregelmæssigheder

12.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for operatørens underretning af den kompetente myndighed, herunder også den kompetente myndighed i henhold til direktiv 2003/87/EF, i tilfælde af udsivning og væsentlige uregelmæssigheder (artikel 16, stk. 1)?

12.2.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for, at operatøren træffer udbedrende foranstaltninger og, hvis operatøren ikke træffer nogen foranstaltninger, at den kompetente myndighed træffer udbedrende foranstaltninger (artikel 16, stk. 2 til 5)?

13.   Forpligtelser i forbindelse med nedlukning og efterbehandling

13.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne i forbindelse med nedlukning og efterbehandling?

13.2.   Hvordan er det i den nationale lovgivning sikret, at operatøren fortsat er ansvarlig for overvågning, rapportering og udbedrende foranstaltninger og for alle forpligtelser vedrørende returnering af kvoter i tilfælde af udsivning samt forebyggende og udbedrende foranstaltninger, indtil ansvaret overdrages (artikel 17, stk. 2)?

13.3.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for godkendelse af en endelig efterbehandlingsplan på grundlag af en foreløbig efterbehandlingsplan før nedlukning af en lagringslokalitet (artikel 17, stk. 3)?

14.   Ansvarsoverdragelse

14.1.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for ansvarsoverdragelse, som skal sikre, at betingelserne i artikel 18, stk. 1, er opfyldt?

14.2.   Er der er i den nationale lovgivning fastsat en minimumsperiode, inden ansvarsoverdragelsen kan finde sted, som er længere end de 20 år, der er anført i direktivet? Angiv i bekræftende fald hvilken.

14.3.   Hvilke procedurer anvendes til at sikre, at overdragelsesrapporter, jf. artikel 18, stk. 2, alle udkast til beslutninger om ansvarsoverdragelse og alt andet materiale, der tages i betragtning med henblik på vedtagelse af beslutningsudkast, er tilgængeligt for Kommissionen inden for den fastsatte frist (artikel 18, stk. 4)?

14.4.   Hvordan er det sikret, at der tages hensyn til en eventuel udtalelse fra Kommissionen om beslutningsudkastet, og at den endelige beslutning meddeles Kommissionen og begrunder eventuelle afvigelser fra Kommissionens udtalelse?

14.5.   Hvilke foranstaltninger er der truffet til at sikre, at overvågningen efter ansvarsoverdragelsen er tilstrækkelig til, at udsivning eller væsentlige uregelmæssigheder kan detekteres (artikel 18, stk. 6)?

15.   Finansiel sikkerhedsstillelse

15.1.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for, at potentielle operatører som led i ansøgningen om en lagringstilladelse skal dokumentere, at der kan træffes passende dispositioner i form af sikkerhedsstillelse eller tilsvarende (artikel 19)? Angiv navnlig, hvordan det er sikret, at der er taget højde for følgende:

| — | alle forpligtelser i medfør af lagringstilladelsen kan opfyldes |
| --- | --- |

—

alle forpligtelser i medfør af lagringstilladelsen kan opfyldes

| — | den finansielle sikkerhedsstillelse er gyldig og effektiv inden injektionen påbegyndes |
| --- | --- |

—

den finansielle sikkerhedsstillelse er gyldig og effektiv inden injektionen påbegyndes

| — | den finansielle sikkerhedsstillelse tilpasses med jævne mellemrum |
| --- | --- |

—

den finansielle sikkerhedsstillelse tilpasses med jævne mellemrum

| — | der er taget højde for det i artikel 20 omhandlede finansielle bidrag. |
| --- | --- |

—

der er taget højde for det i artikel 20 omhandlede finansielle bidrag.

16.   Finansiel mekanisme

16.1.   Anfør procedurerne, som sikrer, at operatøren stiller et finansielt bidrag til rådighed for den kompetente myndighed, før ansvarsoverdragelsen i henhold til artikel 18 har fundet sted, og hvordan disse procedurer tager højde for de kriterier, der er omhandlet i direktivets bilag I, og elementer, som vedrører den historiske lagring af CO2 (artikel 20).

16.2.   Omfatter den nationale lovgivning andre forpligtelser efter ansvarsoverdragelsen end de forventede overvågningsomkostninger i en periode på 30 år, som skal dækkes af det finansielle bidrag?

17.   Tredjepartsadgang

17.1.   Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at potentielle brugere kan få adgang til transportnet og til lagringslokaliteter på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde med henblik på geologisk lagring af den frembragte og opfangede CO2, jf. artikel 21?

17.2.   Hvad er procedurerne for at sikre, at en operatør, som nægter at give adgang på grund af manglende kapacitet eller manglende tilslutning, foretager de nødvendige udbygninger, for så vidt dette er økonomisk forsvarligt, eller en potentiel kunde er villig til at betale for dem, forudsat at dette ikke vil have negative konsekvenser for miljøsikkerheden ved transport og geologisk lagring af CO2 (artikel 21, stk. 4)?

18.   Bilæggelse af tvister

18.1.   Hvilke ordninger er der fastsat for bilæggelse af tvister, som omfatter en af parterne uafhængig myndighed, der har adgang til alle relevante oplysninger?

19.   Registre

19.1.   Hvilke foranstaltninger er truffet med henblik på at oprette og føre et register over udstedte lagringstilladelser og et permanent register over alle lukkede lagringslokaliteter og omgivende lagringskomplekser, herunder kort og tværsnit, der viser anlæggenes rumlige udstrækning, samt de tilgængelige oplysninger, der er relevante for at vurdere, om den lagrede CO2 vil forblive fuldstændigt og permanent indesluttet?

20.   Offentlighedens adgang til oplysninger og deltagelse

20.1.   Hvordan er det i den nationale lovgivning sikret, at miljømæssige informationer vedrørende geologisk lagring af CO2, herunder rapporter om inspektionsresultater, er tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning?

21.   Sanktioner

21.1.   Hvilke sanktionsbestemmelser finder anvendelse ved overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af direktivet? Redegør navnlig for, hvordan det er sikret, at sanktionerne er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

22.   Ændringer af andre retsakter (artikel 31 til 37)

22.1.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringerne af bilag I og II til Rådets direktiv 85/337/EØF (3)?

22.2.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringerne af artikel 11, stk. 3, litra j), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (4)?

22.3.   Hvilke foranstaltninger er der truffet for at sikre, at den nye artikel 9a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF (5) gennemføres?

22.3.1.   Hvordan er det sikret, at operatører af alle fyringsanlæg med en nominel effekt på 300 MW eller derover, hvortil den første driftstilladelse er givet efter ikrafttræden af direktivet, dvs. efter den 25. juni 2009, har vurderet, om de i artikel 9a i direktiv 2001/80/EF anførte betingelser er opfyldt?

22.3.2.   Hvad er bestemmelserne og procedurerne for at sikre, at der afsættes tilstrækkelig plads på anlægget til det nødvendige udstyr til opsamling og komprimering af CO2, hvis de i artikel 9a i direktiv 2001/80/EF anførte betingelser er opfyldt?

22.3.3.   Er der eksempler på, at denne artikel har været anvendt i praksis efter den 25. juni 2009?

22.4.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringerne af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (6)?

22.5.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF (7)?

22.6.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (8)?

22.7.   Hvordan er der i den nationale lovgivning taget højde for ændringen af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF (9)?

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

(2)  Foranstaltninger truffet i medfør af Kommissionens afgørelse 2010/345/EU af 8. juni 2010 om ændring af beslutning 2007/589/EF for så vidt angår tilføjelse af retningslinjer for overvågning og rapportering af udledninger af drivhusgas fra opsamling, transport og geologisk lagring af kuldioxid (EUT L 155 af 22.6.2010, s. 34).

(3)  Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EF af 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (EFT L 309 af 27.11.2001, s. 1).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF af 5. april 2006 om affald (EUT L 114 af 27.4.2006, s. 9). Direktiv 2006/12/EF blev ophævet med virkning fra den 12. december 2010 ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (EUT L 190 af 12.7.2006, p. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8).

---

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/25

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. februar 2011

om ændring af beslutning 2009/821/EF for så vidt angår listerne over grænsekontrolsteder og veterinærenheder i Traces

(meddelt under nummer K(2011) 701)

(EØS-relevant tekst)

(2011/93/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 20, stk. 1 og 3,

under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (2), særlig artikel 6, stk. 4, andet afsnit, andet punktum,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (3), særlig artikel 6, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (4) fastlægges en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt i henhold til direktiv 91/496/EØF og 97/78/EF. Den pågældende liste findes i bilag I til nævnte beslutning. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (4) fastlægges en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt i henhold til direktiv 91/496/EØF og 97/78/EF. Den pågældende liste findes i bilag I til nævnte beslutning.

| (2) | På grundlag af en meddelelse fra Danmark bør inspektionscenter 2 ved grænsekontrolstedet i Hirtshals havn udgå af listen vedrørende det pågældende grænsekontrolsted i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør de kategorier af animalske produkter, der for øjeblikket kan kontrolleres på grænsekontrolstedet i Billund lufthavn, udgå af listen for det pågældende grænsekontrolsted. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en meddelelse fra Danmark bør inspektionscenter 2 ved grænsekontrolstedet i Hirtshals havn udgå af listen vedrørende det pågældende grænsekontrolsted i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør de kategorier af animalske produkter, der for øjeblikket kan kontrolleres på grænsekontrolstedet i Billund lufthavn, udgå af listen for det pågældende grænsekontrolsted.

| (3) | Efter en tilfredsstillende kontrol foretaget af Kommissionens kontroltjeneste, Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, bør der tilføjes endnu et grænsekontrolsted i Kalundborg til listen vedrørende Danmark i bilag I til beslutning 2009/821/EF. |
| --- | --- |

(3)

Efter en tilfredsstillende kontrol foretaget af Kommissionens kontroltjeneste, Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, bør der tilføjes endnu et grænsekontrolsted i Kalundborg til listen vedrørende Danmark i bilag I til beslutning 2009/821/EF.

| (4) | På grundlag af en meddelelse fra Tyskland bør inspektionscentret »Frigo Altenwerder« ved grænsekontrolstedet i Hamburg havn afløses af inspektionscentret »Altenwerder Kirchtal«, ligesom der bør tilføjes flere kategorier af animalske produkter, der kan kontrolleres på det pågældende inspektionscenter. Det nye inspektionscenter bør optages i listen vedrørende det pågældende grænsekontrolsted i bilag I til beslutning 2009/821/EF. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af en meddelelse fra Tyskland bør inspektionscentret »Frigo Altenwerder« ved grænsekontrolstedet i Hamburg havn afløses af inspektionscentret »Altenwerder Kirchtal«, ligesom der bør tilføjes flere kategorier af animalske produkter, der kan kontrolleres på det pågældende inspektionscenter. Det nye inspektionscenter bør optages i listen vedrørende det pågældende grænsekontrolsted i bilag I til beslutning 2009/821/EF.

| (5) | På grundlag af en meddelelse fra Grækenland bør godkendelsen af grænsekontrolstedet (jernbane) i Neos Kafkassos udgå af listen over grænsekontrolsteder i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør de kategorier af levende dyr, der for øjeblikket kan kontrolleres på grænsekontrolstedet (vej) i Neos Kafkassos, udgå af listen for det pågældende grænsekontrolsted. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af en meddelelse fra Grækenland bør godkendelsen af grænsekontrolstedet (jernbane) i Neos Kafkassos udgå af listen over grænsekontrolsteder i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør de kategorier af levende dyr, der for øjeblikket kan kontrolleres på grænsekontrolstedet (vej) i Neos Kafkassos, udgå af listen for det pågældende grænsekontrolsted.

| (6) | Spanien har meddelt, at der er oprettet endnu et inspektionscenter ved grænsekontrolstedet i Barcelona lufthavn. På grundlag af den pågældende meddelelse bør listen over grænsekontrolsteder i den pågældende medlemsstat ændres. |
| --- | --- |

(6)

Spanien har meddelt, at der er oprettet endnu et inspektionscenter ved grænsekontrolstedet i Barcelona lufthavn. På grundlag af den pågældende meddelelse bør listen over grænsekontrolsteder i den pågældende medlemsstat ændres.

| (7) | Frankrig har meddelt, at godkendelsen af grænsekontrolstedet i Boulogne havn bør udgå af listen over grænsekontrolsteder i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(7)

Frankrig har meddelt, at godkendelsen af grænsekontrolstedet i Boulogne havn bør udgå af listen over grænsekontrolsteder i den pågældende medlemsstat.

| (8) | På grundlag af en meddelelse fra Letland bør suspensionen af godkendelsen af et inspektionscenter ved grænsekontrolstedet i Riga havn (Riga port) ikke længere finde anvendelse. Oplysningerne om det pågældende grænsekontrolsted bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(8)

På grundlag af en meddelelse fra Letland bør suspensionen af godkendelsen af et inspektionscenter ved grænsekontrolstedet i Riga havn (Riga port) ikke længere finde anvendelse. Oplysningerne om det pågældende grænsekontrolsted bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (9) | På grundlag af en meddelelse fra Det Forenede Kongerige bør visse kategorier af animalske produkter, der for øjeblikket kan kontrolleres på de godkendte grænsekontrolsteder i lufthavnene Belfast International og Nottingham East Midlands, udgå af listen vedrørende disse grænsekontrolsteder i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør inspektionscentret ved Manston lufthavn udgå af listen vedrørende den pågældende medlemsstat i det pågældende bilag. |
| --- | --- |

(9)

På grundlag af en meddelelse fra Det Forenede Kongerige bør visse kategorier af animalske produkter, der for øjeblikket kan kontrolleres på de godkendte grænsekontrolsteder i lufthavnene Belfast International og Nottingham East Midlands, udgå af listen vedrørende disse grænsekontrolsteder i bilag I til beslutning 2009/821/EF. Desuden bør inspektionscentret ved Manston lufthavn udgå af listen vedrørende den pågældende medlemsstat i det pågældende bilag.

| (10) | I bilag II til beslutning 2009/821/EF fastlægges listen over centrale enheder, regionale enheder og lokale enheder i det integrerede veterinærinformationssystem (Traces). |
| --- | --- |

(10)

I bilag II til beslutning 2009/821/EF fastlægges listen over centrale enheder, regionale enheder og lokale enheder i det integrerede veterinærinformationssystem (Traces).

| (11) | På grundlag af meddelelser fra Belgien, Tyskland, Irland, Italien og Portugal bør der foretages visse ændringer af listen over centrale, regionale og lokale enheder i Traces for de pågældende medlemsstater, der fastlægges i bilag II til beslutning 2009/821/EF. |
| --- | --- |

(11)

På grundlag af meddelelser fra Belgien, Tyskland, Irland, Italien og Portugal bør der foretages visse ændringer af listen over centrale, regionale og lokale enheder i Traces for de pågældende medlemsstater, der fastlægges i bilag II til beslutning 2009/821/EF.

| (12) | Beslutning 2009/821/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Beslutning 2009/821/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag I og II til beslutning 2009/821/EF ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56.

2

(3)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

3

(4)  EUT L 296 af 12.11.2009, s. 1.

4

---

BILAG

I bilag I og II til beslutning 2009/821/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | I den del, der vedrører Danmark, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjen for Hirtshals havn affattes således:










  »Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

I den del, der vedrører Danmark, foretages følgende ændringer:

i)

Linjen for Hirtshals havn affattes således:

»Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)«

| ii) | Linjen for Billund lufthavn affattes således:










  »Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Linjen for Billund lufthavn affattes således:

»Billund

DK BLL 4

A

U, E, O«

| iii) | Der indsættes en linje for et nyt grænsekontrolsted ved Kalundborg havn:










  »Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Der indsættes en linje for et nyt grænsekontrolsted ved Kalundborg havn:

»Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)«

| b) | I den del, der vedrører Tyskland, affattes linjen for havnen Hamburg Hafen således:










  »Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT« | |

b)

I den del, der vedrører Tyskland, affattes linjen for havnen Hamburg Hafen således:

»Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT«

| c) | I den del, der vedrører Grækenland, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjen for Neos Kafkassos (jernbane) udgår. |
| --- | --- | --- |

c)

I den del, der vedrører Grækenland, foretages følgende ændringer:

i)

Linjen for Neos Kafkassos (jernbane) udgår.

| ii) | Linjen for Neos Kafkassos (vej) affattes således:










  »Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Linjen for Neos Kafkassos (vej) affattes således:

»Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT«

| d) | I den del, der vedrører Spanien, affattes linjen for Barcelona lufthavn således:










  »Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)« | |

d)

I den del, der vedrører Spanien, affattes linjen for Barcelona lufthavn således:

»Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)«

| e) | I den del, der vedrører Frankrig, udgår linjen for Boulogne havn. |
| --- | --- |

e)

I den del, der vedrører Frankrig, udgår linjen for Boulogne havn.

| f) | I den del, der vedrører Letland, affattes linjen for Riga havn (Riga port) således:










  »Riga (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu termināls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)« | |

f)

I den del, der vedrører Letland, affattes linjen for Riga havn (Riga port) således:

»Riga (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu termināls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)«

| g) | I den del, der vedrører Det Forenede Kongerige, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjen for grænsekontrolstedet ved lufthavnen Belfast International affattes således:










  »Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

I den del, der vedrører Det Forenede Kongerige, foretages følgende ændringer:

i)

Linjen for grænsekontrolstedet ved lufthavnen Belfast International affattes således:

»Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)«

| ii) | Linjen for grænsekontrolstedet ved Manston lufthavn udgår. |
| --- | --- |

ii)

Linjen for grænsekontrolstedet ved Manston lufthavn udgår.

| iii) | Linjen for grænsekontrolstedet ved lufthavnen Nottingham East Midlands affattes således:










  »East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Linjen for grænsekontrolstedet ved lufthavnen Nottingham East Midlands affattes således:

»East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)«

| 2) | Bilag II ændres således:






  a) | I den del, der vedrører Belgien, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjen for den regionale enhed »BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE« affattes således:






  »BE20001 | REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Bilag II ændres således:

a)

I den del, der vedrører Belgien, foretages følgende ændringer:

i)

Linjen for den regionale enhed »BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE« affattes således:

»BE20001

REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE«

| ii) | Linjen for den regionale enhed »BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES« affattes således:






  »BE20002 | REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES« |
| --- | --- | --- |

ii)

Linjen for den regionale enhed »BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES« affattes således:

»BE20002

REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES«

| iii) | Linjen for den regionale enhed »BE200003 REGIO WALLONNE/REGIO WALLONIË« affattes således:






  »BE20003 | RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË«. |
| --- | --- | --- |

iii)

Linjen for den regionale enhed »BE200003 REGIO WALLONNE/REGIO WALLONIË« affattes således:

»BE20003

RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË«.

| b) | I den del, der vedrører Tyskland, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjen for den lokale enhed »DE03809 BAD NEUSTADT« affattes således:






  »DE03809 | RHÖN-GRABFELD« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I den del, der vedrører Tyskland, foretages følgende ændringer:

i)

Linjen for den lokale enhed »DE03809 BAD NEUSTADT« affattes således:

»DE03809

RHÖN-GRABFELD«

| ii) | Linjen for den lokale enhed »DE12509 HÖCHSTADT« affattes således:






  »DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT« |
| --- | --- | --- |

ii)

Linjen for den lokale enhed »DE12509 HÖCHSTADT« affattes således:

»DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT«

| iii) | Linjen for den lokale enhed »DE18609 HASSFURT« affattes således:






  »DE18609 | HASSBERGE« |
| --- | --- | --- |

iii)

Linjen for den lokale enhed »DE18609 HASSFURT« affattes således:

»DE18609

HASSBERGE«

| iv) | Linjen for den lokale enhed »DE21809 KARLSTADT« affattes således:






  »DE21809 | MAIN-SPESSART« |
| --- | --- | --- |

iv)

Linjen for den lokale enhed »DE21809 KARLSTADT« affattes således:

»DE21809

MAIN-SPESSART«

| v) | Linjen for den lokale enhed »DE23609 LANDSBERG A.D. LECH« affattes således:






  »DE23609 | LANDSBERG AM LECH« |
| --- | --- | --- |

v)

Linjen for den lokale enhed »DE23609 LANDSBERG A.D. LECH« affattes således:

»DE23609

LANDSBERG AM LECH«

| vi) | Linjen for den lokale enhed »DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ« affattes således:






  »DE24109 | NÜRNBERGER LAND« |
| --- | --- | --- |

vi)

Linjen for den lokale enhed »DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ« affattes således:

»DE24109

NÜRNBERGER LAND«

| vii) | Linjen for den lokale enhed »DE29309 NEUBURG A.D. DONAU« affattes således:






  »DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN« |
| --- | --- | --- |

vii)

Linjen for den lokale enhed »DE29309 NEUBURG A.D. DONAU« affattes således:

»DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN«

| viii) | Linjen for den lokale enhed »DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH« affattes således:






  »DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH — BAD WINDSHEIM« |
| --- | --- | --- |

viii)

Linjen for den lokale enhed »DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH« affattes således:

»DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH — BAD WINDSHEIM«

| ix) | Linjen for den lokale enhed »DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN« affattes således:






  »DE33809 | ROTTAL/INN« |
| --- | --- | --- |

ix)

Linjen for den lokale enhed »DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN« affattes således:

»DE33809

ROTTAL/INN«

| x) | Linjerne for de lokale enheder »DE45209 WEILHEIM I. OB« og »DE45509 WEISSENBURG« affattes således:






  »DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU |
| --- | --- | --- |
| DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN« |

x)

Linjerne for de lokale enheder »DE45209 WEILHEIM I. OB« og »DE45509 WEISSENBURG« affattes således:

»DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU

DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN«

| xi) | Følgende linje for en lokal enhed indsættes under den regionale enhed DE00009 BAYERN:






  »DE23209 | KRONACH« |
| --- | --- | --- |

xi)

Følgende linje for en lokal enhed indsættes under den regionale enhed DE00009 BAYERN:

»DE23209

KRONACH«

| xii) | Linjen for den lokale enhed »DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT« affattes således:






  »DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT« |
| --- | --- | --- |

xii)

Linjen for den lokale enhed »DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT« affattes således:

»DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT«

| xiii) | Linjen for den lokale enhed »DE39115 SALZLAND« affattes således:






  »DE39115 | SALZLANDKREIS«. |
| --- | --- | --- |

xiii)

Linjen for den lokale enhed »DE39115 SALZLAND« affattes således:

»DE39115

SALZLANDKREIS«.

| c) | I den del, der vedrører Irland, affattes linjen for den lokale enhed »IE12100 TIPPERARY SOUTH« således:






  »IE12100 | TIPPERARY«. |
| --- | --- | --- |

c)

I den del, der vedrører Irland, affattes linjen for den lokale enhed »IE12100 TIPPERARY SOUTH« således:

»IE12100

TIPPERARY«.

| d) | I den del, der vedrører Italien, foretages følgende ændringer:






  i) | Linjerne for den regionale enhed »IT00018 CALABRIA« og for de lokale enheder under den pågældende regionale enhed affattes således:
  »IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA«. |

d)

I den del, der vedrører Italien, foretages følgende ændringer:

i)

Linjerne for den regionale enhed »IT00018 CALABRIA« og for de lokale enheder under den pågældende regionale enhed affattes således:

»IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO

IT00418

A.S.P. COSENZA

IT00518

A.S.P. CROTONE

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA«.

| ii) | Følgende linjer under den regionale enhed »IT00003 LOMBARDIA« udgår:






  »IT01403 | CHIARI« |
| --- | --- | --- |
| »IT00203 | GALLARATE« |
| »IT03403 | LEGNANO« |
| »IT01903 | LENO« |
| »IT04003 | MONTICHIARI« |
| »IT02203 | OSTIGLIA« |
| »IT01703 | SALÒ« |
| »IT01303 | TREVIGLIO« |
| »IT02003 | VIADANA«. |

ii)

Følgende linjer under den regionale enhed »IT00003 LOMBARDIA« udgår:

»IT01403

CHIARI«

»IT00203

GALLARATE«

»IT03403

LEGNANO«

»IT01903

LENO«

»IT04003

MONTICHIARI«

»IT02203

OSTIGLIA«

»IT01703

SALÒ«

»IT01303

TREVIGLIO«

»IT02003

VIADANA«.

| e) | I den del, der vedrører Portugal, affattes linjen for den lokale enhed »PT05300 LOURES« således:






  »PT05300 | LISBOA«. |
| --- | --- | --- |

e)

I den del, der vedrører Portugal, affattes linjen for den lokale enhed »PT05300 LOURES« således:

»PT05300

LISBOA«.

---

Berigtigelser

| 11.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 37/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 37/30

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 710/2009 af 5. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 204 af 6. august 2009
  )

Side 18, artikel 1, nr. 2), litra b), i teksten vedrørende litra l):

I stedet for:

»l)   »klækkeri«: anlæg til avl, udklækning og opdræt i de første livsstadier af akvakulturdyr, finnefisk og især skaldyr«

læses:

»l)   »klækkeri«: anlæg til avl, udklækning og opdræt i de første livsstadier af akvakulturdyr, især finnefisk og skaldyr«.

Side 19, artikel 1, nr. 3), i teksten vedrørende kapitel 1a, artikel 6b, stk. 4, andet afsnit, første punktum:

I stedet for:

»Planen skal ajourføres årligt og indeholde detaljerede oplysninger om virkningerne af produktionen, den miljøovervågning, der skal gennemføres, og en liste over de foranstaltninger, der skal træffes for at minimere den negative indvirkning på det omgivende vand- og landmiljø, herunder i givet fald oplysninger om næringsstofudledningen i miljøet pr. produktionscyklus eller pr. år.«

læses:

»Planen skal ajourføres årligt og indeholde detaljerede oplysninger om miljøpåvirkningerne af produktionen, den miljøovervågning, der skal gennemføres, og en liste over de foranstaltninger, der skal træffes for at minimere den negative indvirkning på det omgivende vand- og landmiljø, herunder i givet fald oplysninger om næringsstofudledningen i miljøet pr. produktionscyklus eller pr. år.«

Side 19, artikel 1, nr. 3), i teksten vedrørende kapitel 1a, artikel 6e, stk. 1:

I stedet for:

»1.   Foulingorganismer må kun fjernes mekanisk eller ved håndkraft og skal så vidt muligt sættes ud igen i en vis afstand fra produktionsstedet.«

læses:

»1.   Foulingorganismer må kun fjernes mekanisk eller ved håndkraft og skal, hvor det er relevant, sættes ud igen i en vis afstand fra produktionsstedet.«

Side 20, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 1, artikel 25b, stk. 2:

I stedet for:

»2.   De beskyttelsesforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger, der træffes i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (*) og i henhold til nationale bestemmelser, skal anføres i planen for bæredygtig forvaltning.«

læses:

»2.   De beskyttelsesforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger mod prædatorer, der træffes i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (*) og i henhold til nationale bestemmelser, skal anføres i planen for bæredygtig forvaltning.«

Side 20, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 1, artikel 25b, stk. 4, første punktum:

I stedet for:

»4.   Foregår produktionen af akvakulturdyr i fiskedamme, tanke og raceways, skal brugene være udstyret med enten naturlige filterbunde, bundfældningsbassiner, biologiske filtre eller mekaniske filtre, der opsamler de udledte næringsstoffer, eller der skal anvendes tang og/eller dyr (bløddyr og alger), som bidrager til at forbedre afløbsvandets kvalitet. Afløbsvandet skal overvåges regelmæssigt, hvor det er relevant.«

læses:

»4.   Foregår produktionen af akvakulturdyr i fiskedamme, tanke og raceways, skal brugene være udstyret med enten naturlige filterbunde, bundfældningsbassiner, biologiske filtre eller mekaniske filtre, der opsamler affaldsnæringsstoffer, eller der skal anvendes tang og/eller dyr (bløddyr og alger), som bidrager til at forbedre afløbsvandets kvalitet. Afløbsvandet skal overvåges regelmæssigt, hvor det er relevant.«

Side 21, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 3, artikel 25g, stk. 3, litra b):

I stedet for:

| »b) | konstrueres således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.« |
| --- | --- |

»b)

konstrueres således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.«

læses:

| »b) | konstrueres og vedligeholdes således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.« |
| --- | --- |

»b)

konstrueres og vedligeholdes således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.«

Side 22, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 3, artikel 25h, stk. 1, tredje punktum:

I stedet for:

»Sortering begrænses til et minimum eller foretages for at sikre fiskenes velfærd.«

læses:

»Sortering begrænses til et minimum og til, hvad der er nødvendigt for at sikre fiskenes velfærd.«

Side 23, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 5, artikel 25l, stk. 3:

I stedet for:

»3.   Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2, må foderrationen til de arter, der er omhandlet i del 7, og gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri.«

læses:

»3.   Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2, må foderrationen til de arter, der er omhandlet i del 7, og malle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri.«

Side 23, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 5, artikel 25m, stk. 1:

I stedet for:

»1.   I økologisk akvakultur er det kun tilladt at anvende de foderstoffer af animalsk og vegetabilsk oprindelse, der er opført i bilag V.«

læses:

»1.   I økologisk akvakultur er det kun tilladt at anvende de foderstoffer af animalsk og mineralsk oprindelse, der er opført i bilag V.«

Side 23, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 6, artikel 25n, stk. 1, andet punktum:

I stedet for:

»Det er også tilladt at opdrætte toskallede bløddyr sammen med vandsnegle, som f.eks. Littorina littorea, i polykultur.«

læses:

»Det er også tilladt at opdrætte toskallede bløddyr sammen med vandsnegle, som f.eks. strandsnegle, i polykultur.«

Side 23, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 6, artikel 25o, stk. 2:

I stedet for:

»2.   Er der tale om stillehavsøsters (Crassostrea gigas), anvendes der yngel, der er avlet selektivt for at reducere muligheden for, at dyrene gyder i naturen.«

læses:

»2.   Er der tale om stillehavsøsters (Crassostrea gigas), skal der fortrinsvis anvendes yngel, der er avlet selektivt for at reducere muligheden for, at dyrene gyder i naturen.«

Side 24, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 6, artikel 25q, stk. 2, andet punktum:

I stedet for:

»Den minimale indvirkning på miljøet skal kunne dokumenteres ved hjælp af en undersøgelse af og rapport over driftslokaliteten, som den erhvervsdrivende skal forelægge for kontrolorganet og kontrolmyndigheden.«

læses:

»Den minimale indvirkning på miljøet skal kunne dokumenteres ved hjælp af en undersøgelse af og rapport over driftslokaliteten, som den erhvervsdrivende skal forelægge for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden.«

Side. 24, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 7, artikel 25s, stk. 1:

I stedet for:

»1.   Dyresundhedsforvaltningsplanen, jf. artikel 9 i direktiv 2006/88/EF, skal indeholde detaljerede oplysninger om biosikkerhedsforanstaltninger og praksis for dyresygdomsforebyggelse, herunder en skriftlig aftale om sundhedsrådgivning, der står i forhold til produktionsenhedens størrelse, indgået med en kvalificeret sundhedstjeneste for akvakulturdyr, der skal aflægge besøg på bruget mindst én gang årligt og mindst to gange årligt, hvis der er tale om toskallede bløddyr.«

læses:

»1.   Dyresundhedsforvaltningsplanen, jf. artikel 9 i direktiv 2006/88/EF, skal indeholde detaljerede oplysninger om biosikkerhedsforanstaltninger og praksis for dyresygdomsforebyggelse, herunder en skriftlig aftale om sundhedsrådgivning, der står i forhold til produktionsenhedens størrelse, indgået med en kvalificeret sundhedstjeneste for akvakulturdyr, der skal aflægge besøg på bruget mindst én gang årligt og mindst hvert andet år, hvis der er tale om toskallede bløddyr.«

Side 24, artikel 1, nr. 5), i teksten vedrørende kapitel 2a, afdeling 7, artikel 25s, stk. 6:

I stedet for:

»6.   Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende renere fisk.«

læses:

»6.   Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende pudsefisk.«

Side 26, artikel 1, nr. 15), i teksten vedrørende kapitel 3a, artikel 79a, indledningen:

I stedet for:

»Når de særlige kontrolforanstaltninger for produktion akvakulturdyr iværksættes, skal den fuldstændige beskrivelse af enheden, jf. artikel 63, stk. 1, litra a), omfatte:«

læses:

»Når de særlige kontrolforanstaltninger for produktion af akvakulturdyr iværksættes, skal den fuldstændige beskrivelse af enheden, jf. artikel 63, stk. 1, litra a), omfatte:«.

Side 28, bilaget, nr. 4), litra a):

I stedet for:

| »a) | Titlen affattes således:
  »Tilsætningsstoffer til foderstoffer og visse produkter, der anvendes i foderstoffer, jf. artikel 22, stk. 4, og artikel 25m, stk.« « |
| --- | --- |

»a)

Titlen affattes således:

»Tilsætningsstoffer til foderstoffer og visse produkter, der anvendes i foderstoffer, jf. artikel 22, stk. 4, og artikel 25m, stk.« «

læses:

| »a) | Titlen affattes således:
  »Tilsætningsstoffer til foderstoffer og visse produkter, der anvendes i foderstoffer, jf. artikel 22, stk. 4, og artikel 25m, stk. 2« «. |
| --- | --- |

»a)

Titlen affattes således:

»Tilsætningsstoffer til foderstoffer og visse produkter, der anvendes i foderstoffer, jf. artikel 22, stk. 4, og artikel 25m, stk. 2« «.

Side 29, bilaget, nr. 4), litra c), nr. ii), i teksten vedrørende litra e):

I stedet for:

» »e)   Emulgatorer og stabilisatorer:

Lecithin, økologisk produceret (må kun anvendes i foder til akvakultur)« «

læses:

» »e)   Emulgatorer og stabilisatorer:

Lecithin, fra økologiske råmaterialer (må kun anvendes i foder til akvakultur)« «.

Side 30, bilaget, nr. 6, litra b), i teksten i tabellen, sjette kolonne:

I stedet for:

»Krebsdyr (2)«

2

læses:

»Krebsdyr og bløddyr (2)«.

2

---