# Euroopan unionin L 70/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.070.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 70 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta17. maaliskuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.070.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 70

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta17. maaliskuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 257/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 258/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa | 5 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 259/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 642/2010 muuttamisesta | 31 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 260/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 146. kerran | 33 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 261/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 35 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 262/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 37 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/162/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2011, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten viidennessä konferenssissa liitteeseen III tehtäviin muutoksiin omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta | 39 |
| | | 2011/163/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1630)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, Triticum aestivum -lajin tiettyjen sellaisten siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1634)

   (
  1
  ) | 47 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 257/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta

1

*

Komission asetus (EU) N:o 258/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa

5

*

Komission asetus (EU) N:o 259/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 642/2010 muuttamisesta

31

*

Komission asetus (EU) N:o 260/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 146. kerran

33

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 261/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

35

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 262/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

37

PÄÄTÖKSET

2011/162/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2011, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten viidennessä konferenssissa liitteeseen III tehtäviin muutoksiin omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta

39

2011/163/EU

*

Komission päätös, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1630)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1630)

1

40

2011/164/EU

*

Komission päätös, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, Triticum aestivum -lajin tiettyjen sellaisten siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1634)

   (
  1
  )

Triticum aestivum

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1634)

1

47

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 329/09/KOL, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2009, Norjan tukiohjelmasta vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville lämmitystekniikoille ja sähkönsäästötoimenpiteille kotitalouksissa (Norja) | 49 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 329/09/KOL, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2009, Norjan tukiohjelmasta vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville lämmitystekniikoille ja sähkönsäästötoimenpiteille kotitalouksissa (Norja)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 257/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 144 artiklan 1 kohdan ja 148 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

ottaa huomioon yhteisesti hyväksyttyinä pöytäkirjamerkintöinä tehtävistä sopimuksista Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan sekä Euroopan yhteisön ja Thaimaan kuningaskunnan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 (GATT 1994 -sopimuksen) XXVIII artiklan nojalla siipikarjanlihaa koskevien myönnytysten muuttamisesta 29 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/360/EY (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 130 artiklan 2 kohdan mukaan tuontia unioniin olisi hallinnoitava tuontitodistuksilla. Jotta kuitenkin tuontivirtoja vääristävältä keinottelulta vältyttäisiin, komission asetuksella (EY) N:o 616/2007 (3) avattua Thaimaalle myönnettyä kiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.4215, ja ryhmää 5 on aiheellista hallinnoida siten, että ensin myönnetään tuontioikeudet ja sen jälkeen tuontitodistukset tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (4) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 130 artiklan 2 kohdan mukaan tuontia unioniin olisi hallinnoitava tuontitodistuksilla. Jotta kuitenkin tuontivirtoja vääristävältä keinottelulta vältyttäisiin, komission asetuksella (EY) N:o 616/2007 (3) avattua Thaimaalle myönnettyä kiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.4215, ja ryhmää 5 on aiheellista hallinnoida siten, että ensin myönnetään tuontioikeudet ja sen jälkeen tuontitodistukset tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (4) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (2) | Kyseessä olevaa kiintiötä koskevien tuontioikeuksien ja -todistusten uudet myöntämisedellytykset olisi vahvistettava hakijoiden kelpoisuuden ja asetuksen (EY) N:o 616/2007 1 artiklan 1 kohdassa vahvistetun kiintiökauden tuontimäärien jakamisen osalta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseessä olevaa kiintiötä koskevien tuontioikeuksien ja -todistusten uudet myöntämisedellytykset olisi vahvistettava hakijoiden kelpoisuuden ja asetuksen (EY) N:o 616/2007 1 artiklan 1 kohdassa vahvistetun kiintiökauden tuontimäärien jakamisen osalta.

| (3) | Jotta keinottelulta vältyttäisiin ja varmistettaisiin, että tuontioikeudet myönnetään aidoille tuojille, tuontioikeuksien hakemisen edellytyksenä olevat aiemmin tuodun siipikarjanlihan viitemäärät on välttämätöntä asettaa asianmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(3)

Jotta keinottelulta vältyttäisiin ja varmistettaisiin, että tuontioikeudet myönnetään aidoille tuojille, tuontioikeuksien hakemisen edellytyksenä olevat aiemmin tuodun siipikarjanlihan viitemäärät on välttämätöntä asettaa asianmukaiselle tasolle.

| (4) | Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavien uusien edellytysten vuoksi tuontioikeuksia ja -todistuksia koskevan vakuuden määrä olisi asetettava asianmukaiselle tasolle, jotta varmistettaisiin, että tariffikiintiöitä hallinnoidaan moitteettomasti ja että toimijoilla on tyydyttävä pääsy näihin kiintiöihin. |
| --- | --- |

(4)

Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavien uusien edellytysten vuoksi tuontioikeuksia ja -todistuksia koskevan vakuuden määrä olisi asetettava asianmukaiselle tasolle, jotta varmistettaisiin, että tariffikiintiöitä hallinnoidaan moitteettomasti ja että toimijoilla on tyydyttävä pääsy näihin kiintiöihin.

| (5) | Jotta toimijat velvoitettaisiin hakemaan tuontitodistuksia koko sille määrälle, jolle kyseiselle toimijalle on myönnetty tuontioikeudet, olisi tällainen velvoite vahvistettava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (5) mukaiseksi ensisijaiseksi vaatimukseksi. |
| --- | --- |

(5)

Jotta toimijat velvoitettaisiin hakemaan tuontitodistuksia koko sille määrälle, jolle kyseiselle toimijalle on myönnetty tuontioikeudet, olisi tällainen velvoite vahvistettava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (5) mukaiseksi ensisijaiseksi vaatimukseksi.

| (6) | Asetuksessa (EY) N:o 616/2007 ilmoituksille vahvistettu määräaika, johon mennessä kansallisten viranomaisten on ilmoitettava komissiolle tuontitodistusten kattamat määrät, päättyy tuontitodistusten myöntämishetkeen verrattuna myöhään. Sen vuoksi on kiintiön moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi suotavaa lyhentää tätä ilmoitusten määräaikaa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EY) N:o 616/2007 ilmoituksille vahvistettu määräaika, johon mennessä kansallisten viranomaisten on ilmoitettava komissiolle tuontitodistusten kattamat määrät, päättyy tuontitodistusten myöntämishetkeen verrattuna myöhään. Sen vuoksi on kiintiön moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi suotavaa lyhentää tätä ilmoitusten määräaikaa.

| (7) | Jotta toimijat ja toimivaltaiset viranomaiset ehtisivät tottua ryhmän 5 uuteen hallinnointiin, on aiheellista lykätä tuontioikeushakemusten jättämisen määräaikaa 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavalla osakaudella huhtikuusta 2011 toukokuuhun 2011. |
| --- | --- |

(7)

Jotta toimijat ja toimivaltaiset viranomaiset ehtisivät tottua ryhmän 5 uuteen hallinnointiin, on aiheellista lykätä tuontioikeushakemusten jättämisen määräaikaa 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavalla osakaudella huhtikuusta 2011 toukokuuhun 2011.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 616/2007 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 616/2007 olisi muutettava.

| (9) | Koska seuraava kiintiökausi alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2011, tätä asetusta olisi sovellettava kyseisestä päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

(9)

Koska seuraava kiintiökausi alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2011, tätä asetusta olisi sovellettava kyseisestä päivämäärästä alkaen.

| (10) | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(10)

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 616/2007 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Ryhmän 5 vuotuisia määriä hallinnoidaan myöntämällä ensin tuontioikeudet ja sen jälkeen tuontitodistukset.”. |
| --- | --- |

1)

Lisätään 3 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Ryhmän 5 vuotuisia määriä hallinnoidaan myöntämällä ensin tuontioikeudet ja sen jälkeen tuontitodistukset.”.

| 2) | Korvataan 4, 5 ja 6 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  1.   Asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklan soveltamiseksi muita ryhmiä kuin ryhmää 5 koskevien tuontitodistusten hakijoiden on tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoitettava tuoneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 50 tonnia neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (6) liitteessä I olevan XX osan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita tai CN-koodiin 0210 99 39 kuuluvia valmisteita.
  Asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklan soveltamiseksi ryhmää 5 koskevien tuontioikeuksien hakijoiden on tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoitettava tuoneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 250 tonnia asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä I olevan XX osan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita tai CN-koodiin 0210 99 39 kuuluvia valmisteita.
  Todistushakemuksissa on mainittava ainoastaan yksi tämän asetuksen liitteessä I olevista järjestysnumeroista.
  2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa ja tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tuontitodistusten hakijat voivat tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoittaa jalostaneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 1 000 tonnia CN-koodiin 0207 tai 0210 kuuluvaa siipikarjanlihaa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamisalaan ja CN-koodiin 1602 kuuluviksi siipikarjanlihavalmisteiksi tai CN-koodiin 1602 10 00 kuuluviksi homogenoiduiksi valmisteiksi, jotka eivät sisällä muuta lihaa kuin siipikarjanlihaa.
  Tätä kohtaa sovellettaessa ’jalostajalla’ tarkoitetaan sijoittautumisjäsenvaltionsa kansalliseen alv-rekisteriin kirjattua henkilöä, joka osoittaa jollakin kaupallisella asiakirjalla asianomaista jäsenvaltiota tyydyttävällä tavalla harjoittavansa jalostustoimintaa.
  3.   Yritysten, joista kukin on tuonut viitemääriä, sulautumisen tuloksena syntynyt yritys voi käyttää kyseisiä viitemääriä hakemustensa perusteena.
  4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, kukin hakija voi esittää ryhmien 3, 6 ja 8 osalta useita tuontitodistushakemuksia samaan ryhmään kuuluvista tuotteista, jos nämä tuotteet ovat peräisin useammasta kuin yhdestä maasta. Erilliset hakemukset, joista kukin koskee ainoastaan yhtä alkuperämaata, on jätettävä samanaikaisesti jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Ne katsotaan tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetun enimmäismäärän osalta yhdeksi hakemukseksi.
  5.   Muita ryhmiä kuin ryhmää 5 koskevien todistushakemusten on koskettava vähintään 100:aa tonnia ja enintään 10:tä prosenttia asianomaisella kaudella tai osakaudella käytettävissä olevasta määrästä.
  Kuitenkin






  a) | ryhmiä 2 ja 3 koskevat todistus- tai tuontioikeushakemukset voivat koskea enintään 5:tä prosenttia asianomaisessa kiintiössä kyseisellä kaudella tai osakaudella käytettävissä olevasta määrästä; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 4, 5 ja 6 artikla seuraavasti:

”4 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklan soveltamiseksi muita ryhmiä kuin ryhmää 5 koskevien tuontitodistusten hakijoiden on tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoitettava tuoneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 50 tonnia neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (6) liitteessä I olevan XX osan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita tai CN-koodiin 0210 99 39 kuuluvia valmisteita.

Asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklan soveltamiseksi ryhmää 5 koskevien tuontioikeuksien hakijoiden on tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoitettava tuoneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 250 tonnia asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä I olevan XX osan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita tai CN-koodiin 0210 99 39 kuuluvia valmisteita.

Todistushakemuksissa on mainittava ainoastaan yksi tämän asetuksen liitteessä I olevista järjestysnumeroista.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa ja tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tuontitodistusten hakijat voivat tiettyä kiintiökautta koskevaa ensimmäistä hakemusta esittäessään osoittaa jalostaneensa kumpanakin asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa tarkoitettuna kautena vähintään 1 000 tonnia CN-koodiin 0207 tai 0210 kuuluvaa siipikarjanlihaa asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamisalaan ja CN-koodiin 1602 kuuluviksi siipikarjanlihavalmisteiksi tai CN-koodiin 1602 10 00 kuuluviksi homogenoiduiksi valmisteiksi, jotka eivät sisällä muuta lihaa kuin siipikarjanlihaa.

Tätä kohtaa sovellettaessa ’jalostajalla’ tarkoitetaan sijoittautumisjäsenvaltionsa kansalliseen alv-rekisteriin kirjattua henkilöä, joka osoittaa jollakin kaupallisella asiakirjalla asianomaista jäsenvaltiota tyydyttävällä tavalla harjoittavansa jalostustoimintaa.

3.   Yritysten, joista kukin on tuonut viitemääriä, sulautumisen tuloksena syntynyt yritys voi käyttää kyseisiä viitemääriä hakemustensa perusteena.

4.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, kukin hakija voi esittää ryhmien 3, 6 ja 8 osalta useita tuontitodistushakemuksia samaan ryhmään kuuluvista tuotteista, jos nämä tuotteet ovat peräisin useammasta kuin yhdestä maasta. Erilliset hakemukset, joista kukin koskee ainoastaan yhtä alkuperämaata, on jätettävä samanaikaisesti jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Ne katsotaan tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetun enimmäismäärän osalta yhdeksi hakemukseksi.

5.   Muita ryhmiä kuin ryhmää 5 koskevien todistushakemusten on koskettava vähintään 100:aa tonnia ja enintään 10:tä prosenttia asianomaisella kaudella tai osakaudella käytettävissä olevasta määrästä.

Kuitenkin

a)

ryhmiä 2 ja 3 koskevat todistus- tai tuontioikeushakemukset voivat koskea enintään 5:tä prosenttia asianomaisessa kiintiössä kyseisellä kaudella tai osakaudella käytettävissä olevasta määrästä;

| b) | ryhmien 3, 6 ja 8 osalta vähimmäismäärää, jota todistushakemusten on koskettava, alennetaan 10 tonniin. |
| --- | --- |

b)

ryhmien 3, 6 ja 8 osalta vähimmäismäärää, jota todistushakemusten on koskettava, alennetaan 10 tonniin.

Ryhmää 5 koskevien tuontioikeushakemusten on koskettava vähintään 100:aa tonnia ja enintään 10:tä prosenttia asianomaisessa kiintiössä kyseisellä osakaudella käytettävissä olevasta määrästä.

6.   Ryhmiä 3, 6 ja 8 lukuun ottamatta todistukset velvoittavat tuomaan ilmoitetusta maasta. Tämän velvoitteen piiriin kuuluvia ryhmiä koskevan hakemuksen ja todistuksen 8 kohtaan on merkittävä alkuperämaa ja kyllä-merkinnän on oltava rastittu.

7.   Todistushakemuksen ja todistuksen 20 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa A osassa luetelluista maininnoista.

Todistusten 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa B osassa luetelluista maininnoista.

Ryhmiä 3 ja 6 koskevan todistuksen 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa C osassa luetelluista maininnoista.

Ryhmää 8 koskevan todistuksen 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa D osassa luetelluista maininnoista.

5 artikla

1.   Ryhmää 5 koskevia tuontioikeushakemuksia ja muita ryhmiä koskevia tuontitodistushakemuksia voidaan jättää ainoastaan kutakin osakautta edeltävän kolmannen kuukauden ensimmäisten seitsemän päivän aikana tai ryhmän 3 osalta kiintiökautta edeltävän kolmannen kuukauden ensimmäisten seitsemän päivän aikana.

Ryhmää 5 koskevia tuontioikeushakemuksia voidaan kuitenkin jättää 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavalle osakaudelle vain toukokuun 2011 ensimmäisten seitsemän päivän aikana.

2.   Muita ryhmiä kuin ryhmää 5 koskevaa todistushakemusta jätettäessä on asetettava vakuus, joka on 50 euroa 100 kilogrammalta. Ryhmiä 1, 4 ja 7 koskevien todistushakemusten osalta vakuus on kuitenkin 10 euroa 100 kilogrammalta, ja ryhmää 5 koskevien tuontioikeushakemusten osalta 6 euroa 100 kilogrammalta.

3.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi haetut kokonaismäärät kilogrammoina ryhmän ja alkuperän mukaan eriteltyinä sen kuukauden 14 päivään mennessä, jona hakemukset on jätetty.

4.   Tuontioikeudet ja todistukset on myönnettävä sen kuukauden 23 päivästä alkaen, jona hakemukset on jätetty, mutta viimeistään kyseisen kuukauden viimeisenä päivänä. Tuontioikeudet ovat voimassa sen osakauden ensimmäisestä päivästä, jonka osalta hakemus on jätetty, kyseisen tuontikauden 30 päivään kesäkuuta asti, eikä niitä voida siirtää.

5.   Ryhmää 5 koskevat tuontitodistushakemukset voidaan jättää ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hakija on hakenut tuontioikeuksia ja saanut ne. Tätä ryhmää koskevat todistukset myönnetään tuontioikeudet saaneen toimijan hakemuksesta ja hänen nimiinsä.

Ryhmän 5 osalta toimijan on asetettava tuontitodistuksen myöntämishetkellä vakuus, jonka suuruus on 75 euroa 100 kilogrammalta. Saatuja tuontioikeuksia vähennetään kunkin tuontitodistuksen myöntämisen seurauksena vastaavalla määrällä, ja 2 kohdan mukaisesti tuontioikeuksille asetettu vakuus vapautetaan viipymättä suhteessa siihen.

6.   Tuontitodistushakemusten on katettava koko myönnetty tuontioikeusmäärä. Tämä velvoite on komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (7). 20 artiklan 2 kohdan mukainen ensisijainen vaatimus.

6 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle

| a) | kaikkien muiden ryhmien kuin ryhmän 5 osalta myöntämiensä todistusten kattamat määrät viimeistään sitä kuukautta seuraavan kuukauden kymmenentenä päivänä, jona hakemukset on jätetty; |
| --- | --- |

a)

kaikkien muiden ryhmien kuin ryhmän 5 osalta myöntämiensä todistusten kattamat määrät viimeistään sitä kuukautta seuraavan kuukauden kymmenentenä päivänä, jona hakemukset on jätetty;

| b) | ryhmän 5 osalta viimeistään kutakin osakautta seuraavan kuukauden kymmenentenä päivänä kyseisellä osakaudella myöntämiensä todistusten kattamat määrät. |
| --- | --- |

b)

ryhmän 5 osalta viimeistään kutakin osakautta seuraavan kuukauden kymmenentenä päivänä kyseisellä osakaudella myöntämiensä todistusten kattamat määrät.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kutakin vuosijaksoa seuraavan neljännen kuukauden loppuun mennessä tämän asetuksen mukaisesti asianomaisella jaksolla tosiasiallisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetut määrät.

3.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi tuontitodistusten käyttämättä jääneet tai osittain käytetyt määrät, jotka vastaavat tuontitodistusten kääntöpuolelle merkittyjen määrien ja niiden määrien, joille todistukset oli myönnetty, välistä erotusta

| a) | ensimmäisen kerran yhdessä tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tiedonantojen kanssa vuotuisen kiintiökauden viimeiselle osakaudelle jätettyjen hakemusten osalta; |
| --- | --- |

a)

ensimmäisen kerran yhdessä tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tiedonantojen kanssa vuotuisen kiintiökauden viimeiselle osakaudelle jätettyjen hakemusten osalta;

| b) | toisen ja viimeisen kerran kutakin vuosijaksoa seuraavan neljännen kuukauden loppuun mennessä sellaisten määrien osalta, joita ei vielä ollut annettu tiedoksi silloin, kun a alakohdassa säädetty ensimmäinen tiedonanto annettiin. |
| --- | --- |

b)

toisen ja viimeisen kerran kutakin vuosijaksoa seuraavan neljännen kuukauden loppuun mennessä sellaisten määrien osalta, joita ei vielä ollut annettu tiedoksi silloin, kun a alakohdassa säädetty ensimmäinen tiedonanto annettiin.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua tiedonantoa ei sovelleta ryhmään 3.

4.   Edellä 1 ja 3 kohdassa tarkoitetut määrät on ilmoitettava kilogrammoina ja jaoteltava ryhmien mukaan. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut määrät on ilmoitettava kilogrammoina ja jaoteltava ryhmien ja alkuperän mukaan.

| 3) | Muutetaan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | poistetaan toinen alakohta; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

poistetaan toinen alakohta;

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:
  ”Ryhmää 5 koskevat todistukset ovat voimassa 15 työpäivän ajan todistuksen tosiasiallisesta myöntämispäivästä komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (8) 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuontioikeudet ovat voimassa sen osakauden ensimmäisestä päivästä, jonka osalta hakemus on jätetty, kyseisen kiintiökauden 30 päivään kesäkuuta asti. |
| --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”Ryhmää 5 koskevat todistukset ovat voimassa 15 työpäivän ajan todistuksen tosiasiallisesta myöntämispäivästä komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (8) 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuontioikeudet ovat voimassa sen osakauden ensimmäisestä päivästä, jonka osalta hakemus on jätetty, kyseisen kiintiökauden 30 päivään kesäkuuta asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavasta kiintiökaudesta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 138, 30.5.2007, s. 10.

2

(3)  EUVL L 142, 5.6.2007, s. 3.

3

(4)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

4

(5)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5.

5

(6)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

6

(7)  EYVL L 204, 3.8.1985, s. 5.”.

7

(8)  EUVL L 114, 26.4.2008, s. 3.”.

8

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 258/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2)19 päivänä kesäkuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2)19 päivänä kesäkuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa unioniin.

| (2) | Polkumyyntimenettely pantiin vireille, kun European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET), jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli tehnyt valituksen sellaisten 69 tuottajan puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 30 prosenttia keraamisten laattojen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyyntimenettely pantiin vireille, kun European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET), jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli tehnyt valituksen sellaisten 69 tuottajan puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 30 prosenttia keraamisten laattojen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, Kiinan edustajille ja tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille. Komissio ilmoitti asiasta myös tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Nigeriassa, Brasiliassa, Turkissa, Indonesiassa ja Thaimaassa, koska näitä maita harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, Kiinan edustajille ja tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille. Komissio ilmoitti asiasta myös tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Nigeriassa, Brasiliassa, Turkissa, Indonesiassa ja Thaimaassa, koska näitä maita harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (4) | Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien ilmeisen suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 1 päivän maaliskuuta 2010 väliseltä ajalta. Lisäksi kuultiin Kiinan viranomaisia. |
| --- | --- |

(4)

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien ilmeisen suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 1 päivän maaliskuuta 2010 väliseltä ajalta. Lisäksi kuultiin Kiinan viranomaisia.

2.1   Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (5) | Kiinassa toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin sataviisi hyväksyttävää vastausta otantamenettelyyn, ja näiden tuottajien osuus oli 47 prosenttia tuonnista tutkimusajanjaksolla, joka määritellään johdanto-osan 24 kappaleessa. Yhteistyössä toimimisen astetta pidetään siksi alhaisena. |
| --- | --- |

(5)

Kiinassa toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin sataviisi hyväksyttävää vastausta otantamenettelyyn, ja näiden tuottajien osuus oli 47 prosenttia tuonnista tutkimusajanjaksolla, joka määritellään johdanto-osan 24 kappaleessa. Yhteistyössä toimimisen astetta pidetään siksi alhaisena.

| (6) | Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostui kolmesta ryhmästä, jotka edustivat kymmentä yksittäistä tuottajaa, joiden osuus oli 14,4 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä ja 31,3 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Asianomaisia osapuolia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Ehdotetusta otoksesta esitettiin useampia huomautuksia. Asiallisina pidetyt huomautukset otettiin huomioon lopullisen otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostui kolmesta ryhmästä, jotka edustivat kymmentä yksittäistä tuottajaa, joiden osuus oli 14,4 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä ja 31,3 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Asianomaisia osapuolia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Ehdotetusta otoksesta esitettiin useampia huomautuksia. Asiallisina pidetyt huomautukset otettiin huomioon lopullisen otoksen valinnassa.

2.2   Unionin tuottajien otanta

| (7) | CET vahvisti myöhemmin komissiolle lähettämässään kirjeessä, että kaikki valituksen tehneet yritykset olivat valmiita olemaan mukana otoksessa. Kun mukaan luetaan muut komissioon yhteyttä ottaneet yritykset, komissio sai tiedot 73 tuottajalta unionissa. |
| --- | --- |

(7)

CET vahvisti myöhemmin komissiolle lähettämässään kirjeessä, että kaikki valituksen tehneet yritykset olivat valmiita olemaan mukana otoksessa. Kun mukaan luetaan muut komissioon yhteyttä ottaneet yritykset, komissio sai tiedot 73 tuottajalta unionissa.

| (8) | Otantamenettelyssä otettiin huomioon keraamisten laattojen valmistusalan suuri pirstaloituneisuus. Sen varmistamiseksi, etteivät suuryritysten tulokset saisi liian suurta painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja jotta yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta vastaavien pienyritysten tilanne näkyisi analyysissä asianmukaisesti, katsottiin, että otoksessa olisi oltava edustettuina kaikki segmentit eli pienet, keskisuuret ja suuret yritykset. |
| --- | --- |

(8)

Otantamenettelyssä otettiin huomioon keraamisten laattojen valmistusalan suuri pirstaloituneisuus. Sen varmistamiseksi, etteivät suuryritysten tulokset saisi liian suurta painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja jotta yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta vastaavien pienyritysten tilanne näkyisi analyysissä asianmukaisesti, katsottiin, että otoksessa olisi oltava edustettuina kaikki segmentit eli pienet, keskisuuret ja suuret yritykset.

| (9) | Segmenttejä eriteltiin vuotuisen tuotantomäärän mukaan kolme seuraavasti:
  —   segmentti 1: suuryritykset – tuotanto yli 10 miljoonaa m2,
  —   segmentti 2: keskisuuret yritykset – tuotanto 5–10 miljoonaa m2,
  —   segmentti 3: pienyritykset – tuotanto alle 5 miljoonaa m2. |
| --- | --- |

(9)

Segmenttejä eriteltiin vuotuisen tuotantomäärän mukaan kolme seuraavasti:

—   segmentti 1: suuryritykset – tuotanto yli 10 miljoonaa m2,

—   segmentti 2: keskisuuret yritykset – tuotanto 5–10 miljoonaa m2,

—   segmentti 3: pienyritykset – tuotanto alle 5 miljoonaa m2.

| (10) | Mikrotaloudellisten indikaattorien analyysissä kunkin segmentin otosyritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa koko keraamisten laattojen alalla). Tutkimuksessa kerättyjen tietojen mukaan sekä segmentin 1 että segmentin 2 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin neljännes ja segmentin 3 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin puolet. Pienyritysten segmenttiin kuuluu yli 350 yritystä. Keskisuurten yritysten segmenttiin kuuluu yli 40 yritystä ja suuryritysten segmenttiin yli 20. |
| --- | --- |

(10)

Mikrotaloudellisten indikaattorien analyysissä kunkin segmentin otosyritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa koko keraamisten laattojen alalla). Tutkimuksessa kerättyjen tietojen mukaan sekä segmentin 1 että segmentin 2 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin neljännes ja segmentin 3 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin puolet. Pienyritysten segmenttiin kuuluu yli 350 yritystä. Keskisuurten yritysten segmenttiin kuuluu yli 40 yritystä ja suuryritysten segmenttiin yli 20.

| (11) | Otokseen valittiin kymmenen yritystä. Ne ovat suurimmat yritykset kaikissa kolmessa segmentissä myynnin, tuotannon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuuluu suuryritysten segmenttiin, neljä keskisuurten yritysten segmenttiin ja viisi pienyritysten segmenttiin. Valitut yritykset ovat sijoittautuneet kuuteen jäsenvaltioon (Italia, Espanja, Puola, Portugali, Saksa ja Ranska), joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yhteensä yli 90 prosenttia. Tämä otos on 24 prosenttia yhteistyössä toimineiden tuottajien kokonaistuotannosta ja 7 prosenttia unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(11)

Otokseen valittiin kymmenen yritystä. Ne ovat suurimmat yritykset kaikissa kolmessa segmentissä myynnin, tuotannon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuuluu suuryritysten segmenttiin, neljä keskisuurten yritysten segmenttiin ja viisi pienyritysten segmenttiin. Valitut yritykset ovat sijoittautuneet kuuteen jäsenvaltioon (Italia, Espanja, Puola, Portugali, Saksa ja Ranska), joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yhteensä yli 90 prosenttia. Tämä otos on 24 prosenttia yhteistyössä toimineiden tuottajien kokonaistuotannosta ja 7 prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

| (12) | Tutkimuksen aikana yksi otokseen valittu puolalainen yritys päätti, ettei se enää halua toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio ei onnistunut löytämään toista Puolaan sijoittautunutta yritystä, joka olisi ollut valmis toimimaan yhteistyössä. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimuksen aikana yksi otokseen valittu puolalainen yritys päätti, ettei se enää halua toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio ei onnistunut löytämään toista Puolaan sijoittautunutta yritystä, joka olisi ollut valmis toimimaan yhteistyössä.

| (13) | Puolalaisen tuottajan osallistumisen peruuntumisesta huolimatta otoksen edustavuus on hyvä kaikkien johdanto-osan 8 ja 10 kappaleessa mainittujen perusteiden mukaan. Sen vuoksi menettelyä on päätetty jatkaa otoksella, johon kuuluu yhdeksän tuottajaa viidestä jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(13)

Puolalaisen tuottajan osallistumisen peruuntumisesta huolimatta otoksen edustavuus on hyvä kaikkien johdanto-osan 8 ja 10 kappaleessa mainittujen perusteiden mukaan. Sen vuoksi menettelyä on päätetty jatkaa otoksella, johon kuuluu yhdeksän tuottajaa viidestä jäsenvaltiosta.

| (14) | Valituksen tekijät ovat pyytäneet, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina. Komissio on hyväksynyt tämän pyynnön. |
| --- | --- |

(14)

Valituksen tekijät ovat pyytäneet, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina. Komissio on hyväksynyt tämän pyynnön.

2.3   Tuojia koskeva otanta

| (15) | Komissio sai tuojilta 24 vastausta. Otantamenettelyn ulkopuolelle suljettiin kolme suurta tuojaa: kaksi niistä oli etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin ja yksi unionin tuottajaan (tuonti on vähäistä verrattuna kyseisen tuottajan kokonaismyyntiin). |
| --- | --- |

(15)

Komissio sai tuojilta 24 vastausta. Otantamenettelyn ulkopuolelle suljettiin kolme suurta tuojaa: kaksi niistä oli etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin ja yksi unionin tuottajaan (tuonti on vähäistä verrattuna kyseisen tuottajan kokonaismyyntiin).

| (16) | Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(16)

Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 6 prosenttia.

| (17) | Otokseen valittiin seitsemän yritystä, joiden osuus etuyhteydettömien yhteistyössä toimineiden yritysten tuonnista on 95 prosenttia. Yksi näistä yrityksistä oli myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä. Otos oli edustava myös maantieteellisesti. Sen kattamien jäsenvaltioiden osuus tuonnista unioniin on yli 49 prosenttia, mikä tukee edustavuutta. |
| --- | --- |

(17)

Otokseen valittiin seitsemän yritystä, joiden osuus etuyhteydettömien yhteistyössä toimineiden yritysten tuonnista on 95 prosenttia. Yksi näistä yrityksistä oli myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä. Otos oli edustava myös maantieteellisesti. Sen kattamien jäsenvaltioiden osuus tuonnista unioniin on yli 49 prosenttia, mikä tukee edustavuutta.

2.4   Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen

| (18) | Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei se tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Muut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät pyysivät ainoastaan yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(18)

Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei se tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Muut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät pyysivät ainoastaan yksilöllistä kohtelua.

| (19) | Yksilöllistä tarkastelua pyysi kahdeksan otokseen kuulumatonta yritystä tai etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää. Näiden pyyntöjen tarkastelu alustavassa vaiheessa olisi ollut liian hankalaa. Päätös siitä, myönnetäänkö näistä yrityksistä joillekin yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn loppuvaiheessa. |
| --- | --- |

(19)

Yksilöllistä tarkastelua pyysi kahdeksan otokseen kuulumatonta yritystä tai etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää. Näiden pyyntöjen tarkastelu alustavassa vaiheessa olisi ollut liian hankalaa. Päätös siitä, myönnetäänkö näistä yrityksistä joillekin yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn loppuvaiheessa.

| (20) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat ilmoittaneet aikovansa pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimineille etuyhteydettömille tuojille ja kaikille tiedossa oleville käyttäjille unionissa. |
| --- | --- |

(20)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat ilmoittaneet aikovansa pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimineille etuyhteydettömille tuojille ja kaikille tiedossa oleville käyttäjille unionissa.

| (21) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kolmelta otokseen valitulta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä otoksen ulkopuolelta, yhdeksältä otokseen valitulta unionin tuottajalta ja viideltä tuojalta, jotka eivät ole etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan. Lisäksi vastauksia saatiin eurooppalaiselta tuottajajärjestöltä (Cerame-Unie), kansallisilta tuottajajärjestöiltä, tuojilta, tuojien järjestöiltä ja käyttäjiltä. |
| --- | --- |

(21)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kolmelta otokseen valitulta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä otoksen ulkopuolelta, yhdeksältä otokseen valitulta unionin tuottajalta ja viideltä tuojalta, jotka eivät ole etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan. Lisäksi vastauksia saatiin eurooppalaiselta tuottajajärjestöltä (Cerame-Unie), kansallisilta tuottajajärjestöiltä, tuojilta, tuojien järjestöiltä ja käyttäjiltä.

| (22) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan analyysin sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä yhdeksän otokseen valitun tuottajan toimitiloihin unionissa ja seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Becarry Group, jonka muodostavat






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan analyysin sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä yhdeksän otokseen valitun tuottajan toimitiloihin unionissa ja seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Becarry Group, jonka muodostavat

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

| — | Xinruncheng Group, jonka muodostavat






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group, jonka muodostavat

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd

| — | Wonderful Group, jonka muodostavat






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group, jonka muodostavat

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Giavelli S.r.l. (etuyhteydessä oleva italialainen tuoja) |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l. (etuyhteydessä oleva italialainen tuoja)

| b) | Kiinalaiset kauppiaat







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinalaiset kauppiaat

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd

| c) | Hongkongilaiset kauppiaat







  — | Cayenne Trading International Ltd |
| --- | --- | --- |

c)

Hongkongilaiset kauppiaat

—

Cayenne Trading International Ltd

| — | Great Prosperity Development Ltd |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd

| — | Good East Development Ltd |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd

| d) | Etuyhteydettömät tuojat







  — | Enmon GmbH, Saksa |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydettömät tuojat

—

Enmon GmbH, Saksa

| e) | Kansalliset tuottajajärjestöt







  — | Confindustria Ceramica (Italia) |
| --- | --- | --- |

e)

Kansalliset tuottajajärjestöt

—

Confindustria Ceramica (Italia)

| — | espanjalainen keraamisten laattojen tuottajien järjestö (ASCER) |
| --- | --- |

—

espanjalainen keraamisten laattojen tuottajien järjestö (ASCER)

| — | APICER (Portugali) |
| --- | --- |

—

APICER (Portugali)

| (23) | Jotta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille mahdollisesti ei myönnetä markkinatalouskohtelua, voitaisiin vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Yhdysvaltoja koskevien tietojen perusteella, kahden tuottajan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti. Nämä tuottajat haluavat pitää nimensä luottamuksellisena tietona. |
| --- | --- |

(23)

Jotta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille mahdollisesti ei myönnetä markkinatalouskohtelua, voitaisiin vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Yhdysvaltoja koskevien tietojen perusteella, kahden tuottajan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti. Nämä tuottajat haluavat pitää nimensä luottamuksellisena tietona.

3.   Tutkimusajanjakso

| (24) | Polkumyyntiä ja siitä aiheutunutta vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(24)

Polkumyyntiä ja siitä aiheutunutta vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (25) | Tarkasteltavana oleva tuote on lasitetut ja lasittamattomat keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasitetut ja lasittamattomat keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös alustalla, jäljempänä ’keraamiset laatat’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka kuuluvat CN-koodeihin 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99. |
| --- | --- |

(25)

Tarkasteltavana oleva tuote on lasitetut ja lasittamattomat keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasitetut ja lasittamattomat keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös alustalla, jäljempänä ’keraamiset laatat’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka kuuluvat CN-koodeihin 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99.

| (26) | Keraamisia laattoja käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa seinä- ja lattiapäällysteenä. |
| --- | --- |

(26)

Keraamisia laattoja käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa seinä- ja lattiapäällysteenä.

2.   Samankaltainen tuote

| (27) | Yksi osapuoli väitti, ettei Kiinasta tuotua tuotetta ja unionin tuotannonalan tuottamaa tuotetta voi verrata keskenään. |
| --- | --- |

(27)

Yksi osapuoli väitti, ettei Kiinasta tuotua tuotetta ja unionin tuotannonalan tuottamaa tuotetta voi verrata keskenään.

| (28) | Muistutettakoon, että komission tekemä hintavertailu perustui tuotetyyppeihin, jotka on eritelty kahdeksanyksikköisten tuotteen valvontakoodien, jäljempänä ’PCN-koodi’, mukaan. |
| --- | --- |

(28)

Muistutettakoon, että komission tekemä hintavertailu perustui tuotetyyppeihin, jotka on eritelty kahdeksanyksikköisten tuotteen valvontakoodien, jäljempänä ’PCN-koodi’, mukaan.

| (29) | Kyseinen osapuoli esitti väitteensä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan järjestämässä kuulemisessa. Väitteiden mukaan tuotteet eivät ole vertailukelpoisia keskenään siksi, että unionin ja kiinalaisten laattojen tuotannossa käytetään erilaisia tekniikoita, materiaaleja, kiillotusta ja malleja. Teknologisesti edistyksellisillä tuotantolinjoilla tuotetaan korkealaatuisia laattoja filmipainatuksella useissa eri väreissä. Yritys selitti, että filmipainatuksessa, rotaatiopainatuksessa ja mustesuihkupainatuksessa käytetään erilaisia painatustekniikoita. |
| --- | --- |

(29)

Kyseinen osapuoli esitti väitteensä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan järjestämässä kuulemisessa. Väitteiden mukaan tuotteet eivät ole vertailukelpoisia keskenään siksi, että unionin ja kiinalaisten laattojen tuotannossa käytetään erilaisia tekniikoita, materiaaleja, kiillotusta ja malleja. Teknologisesti edistyksellisillä tuotantolinjoilla tuotetaan korkealaatuisia laattoja filmipainatuksella useissa eri väreissä. Yritys selitti, että filmipainatuksessa, rotaatiopainatuksessa ja mustesuihkupainatuksessa käytetään erilaisia painatustekniikoita.

| (30) | Kaikista näistä tuotteen verrattavuuteen liittyvistä seikoista pyydettiin yksityiskohtaisia lisätietoja, mutta kyseinen osapuoli ei pystynyt perustelemaan väitettään. Myöskään verrattavuuden parantamista koskevan väitteen tueksi ei ole toimitettu näyttöä. Osapuoli itse myönsi, että neljän ehdotetun perusteen lisäämisen myötä tutkimukseen kuuluvat tuotetyypit kattaisivat vain 0,5 prosenttia laattamarkkinoista. Kuten kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan raportissa, joka sisältää yhteenvedon kyseisen yrityksen asemasta, todetaan, loput 99,5 prosenttia tuotteista, joiden PCN-koodi on sama, olivat vastaavia tuotteita. |
| --- | --- |

(30)

Kaikista näistä tuotteen verrattavuuteen liittyvistä seikoista pyydettiin yksityiskohtaisia lisätietoja, mutta kyseinen osapuoli ei pystynyt perustelemaan väitettään. Myöskään verrattavuuden parantamista koskevan väitteen tueksi ei ole toimitettu näyttöä. Osapuoli itse myönsi, että neljän ehdotetun perusteen lisäämisen myötä tutkimukseen kuuluvat tuotetyypit kattaisivat vain 0,5 prosenttia laattamarkkinoista. Kuten kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan raportissa, joka sisältää yhteenvedon kyseisen yrityksen asemasta, todetaan, loput 99,5 prosenttia tuotteista, joiden PCN-koodi on sama, olivat vastaavia tuotteita.

| (31) | Kuten edellä jo todettiin, osapuoli ei perustellut tarvetta ottaa käyttöön lisäperusteita eikä niiden mahdollista vaikutusta hintoihin. Koska kyseisten tuotetyyppien markkinaosuus on hyvin pieni ja osapuoli nimenomaan myöntää, että 99,5 prosenttia laatoista oli verrattavissa toisiinsa kyseisten PCN-koodien perusteella, vaatimus perusteiden lisäämisestä PCN-rakenteeseen oli alustavasti hylättävä. |
| --- | --- |

(31)

Kuten edellä jo todettiin, osapuoli ei perustellut tarvetta ottaa käyttöön lisäperusteita eikä niiden mahdollista vaikutusta hintoihin. Koska kyseisten tuotetyyppien markkinaosuus on hyvin pieni ja osapuoli nimenomaan myöntää, että 99,5 prosenttia laatoista oli verrattavissa toisiinsa kyseisten PCN-koodien perusteella, vaatimus perusteiden lisäämisestä PCN-rakenteeseen oli alustavasti hylättävä.

| (32) | Tämän perusteella tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(32)

Tämän perusteella tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä |
| --- | --- |

4)

vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä

| 5) | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.

| (34) | Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

| (35) | Kävi ilmi, että osapuolet (kaksi tuottajaa, joista yksi kiinalainen kauppias ja toinen hongkongilainen kauppias), joiden väitettiin muodostavan toisen näistä ryhmistä, eivät itse asiassa olleet etuyhteydessä toisiinsa. Tästä syystä kahden kiinalaisen tuottajan (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) markkinatalouskohtelua koskeneet pyynnöt käsiteltiin erikseen. |
| --- | --- |

(35)

Kävi ilmi, että osapuolet (kaksi tuottajaa, joista yksi kiinalainen kauppias ja toinen hongkongilainen kauppias), joiden väitettiin muodostavan toisen näistä ryhmistä, eivät itse asiassa olleet etuyhteydessä toisiinsa. Tästä syystä kahden kiinalaisen tuottajan (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) markkinatalouskohtelua koskeneet pyynnöt käsiteltiin erikseen.

| (36) | Toisen, saman hallintayhtiön omistamista ja siten toisiinsa etuyhteydessä olevista kahdesta tuottajaryhmästä koostuvan Wonderful Group -yritysryhmän kohdalla vain toinen etuyhteydessä olevista yrityksistä pyysi markkinatalouskohtelua, kun taas toinen pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska kuitenkin kaikkien samaan ryhmään kuuluvien yritysten on pyydettävä markkinatalouskohtelua ja täytettävä sille asetetut vaatimukset, markkinatalouskohtelua koskenut pyyntö ei ollut täydellinen eikä sitä siksi voitu ottaa huomioon. Ryhmälle ei näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(36)

Toisen, saman hallintayhtiön omistamista ja siten toisiinsa etuyhteydessä olevista kahdesta tuottajaryhmästä koostuvan Wonderful Group -yritysryhmän kohdalla vain toinen etuyhteydessä olevista yrityksistä pyysi markkinatalouskohtelua, kun taas toinen pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska kuitenkin kaikkien samaan ryhmään kuuluvien yritysten on pyydettävä markkinatalouskohtelua ja täytettävä sille asetetut vaatimukset, markkinatalouskohtelua koskenut pyyntö ei ollut täydellinen eikä sitä siksi voitu ottaa huomioon. Ryhmälle ei näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua.

| (37) | Becarry Groupia ja vaatimusta 1 koskeneessa tutkimuksessa todettiin, että tuottajan toimilupaan sovellettiin käytännössä vientirajoitusta. Tästä syystä katsottiin, ettei myyntipäätöksiä tehty vapaasti vaan valtio vaikutti niihin merkittävästi. Useiden ryhmään kuuluvien yritysten kohdalla ei myöskään voitu vahvistaa, oliko yritykselle maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpidossa todettiin useita vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa. Vaatimusta 3 tarkasteltaessa todettiin myös, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä oli useita, sillä merkittäviä omaisuuseriä tai niiden arvon alentumista ei ollut kirjattu asianmukaisesti kirjanpitoon ja maksutositteet siitä, että yritys oli maksanut maankäyttöoikeudestaan, puuttuivat. |
| --- | --- |

(37)

Becarry Groupia ja vaatimusta 1 koskeneessa tutkimuksessa todettiin, että tuottajan toimilupaan sovellettiin käytännössä vientirajoitusta. Tästä syystä katsottiin, ettei myyntipäätöksiä tehty vapaasti vaan valtio vaikutti niihin merkittävästi. Useiden ryhmään kuuluvien yritysten kohdalla ei myöskään voitu vahvistaa, oliko yritykselle maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpidossa todettiin useita vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa. Vaatimusta 3 tarkasteltaessa todettiin myös, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä oli useita, sillä merkittäviä omaisuuseriä tai niiden arvon alentumista ei ollut kirjattu asianmukaisesti kirjanpitoon ja maksutositteet siitä, että yritys oli maksanut maankäyttöoikeudestaan, puuttuivat.

| (38) | Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd -yritystä ja vaatimusta 1 koskevassa tutkimuksessa todettiin, ettei yritys pystynyt osoittamaan, oliko yritykselle sitä perustettaessa maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Oli siis olemassa mahdollisuus, että valtio olisi antanut yritykselle varoja. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpitoasiakirjoissa todettiin vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa, eikä kirjanpitoa siksi voitu katsoa tarkastettavan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Vaatimuksen 3 osalta löydettiin myös useita aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia vääristymiä, sillä tosite siitä, että yritys maksaa maankäyttöoikeudestaan, samoin kuin joidenkin varojen maksutosite, puuttuivat. |
| --- | --- |

(38)

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd -yritystä ja vaatimusta 1 koskevassa tutkimuksessa todettiin, ettei yritys pystynyt osoittamaan, oliko yritykselle sitä perustettaessa maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Oli siis olemassa mahdollisuus, että valtio olisi antanut yritykselle varoja. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpitoasiakirjoissa todettiin vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa, eikä kirjanpitoa siksi voitu katsoa tarkastettavan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Vaatimuksen 3 osalta löydettiin myös useita aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia vääristymiä, sillä tosite siitä, että yritys maksaa maankäyttöoikeudestaan, samoin kuin joidenkin varojen maksutosite, puuttuivat.

| (39) | Komissio antoi markkinatalouskohtelututkimuksen tulokset tiedoksi asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijöille ja pyysi näitä esittämään huomautuksia. |
| --- | --- |

(39)

Komissio antoi markkinatalouskohtelututkimuksen tulokset tiedoksi asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijöille ja pyysi näitä esittämään huomautuksia.

| (40) | Markkinatalouskohtelututkimuksen tulosten ilmoittamisen jälkeen huomautuksia saatiin ainoastaan kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Nämä huomautukset eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia tässä suhteessa, sillä niillä pyrittiin ainoastaan kumoamaan osa päätelmistä, eivätkä ne sisältäneet mitään huomautuksia tukevia lisätodisteita. |
| --- | --- |

(40)

Markkinatalouskohtelututkimuksen tulosten ilmoittamisen jälkeen huomautuksia saatiin ainoastaan kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Nämä huomautukset eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia tässä suhteessa, sillä niillä pyrittiin ainoastaan kumoamaan osa päätelmistä, eivätkä ne sisältäneet mitään huomautuksia tukevia lisätodisteita.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja, |
| --- | --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti, |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Yrityksen hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta, |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Yrityksen hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,

| — | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (42) | Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd eli otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Myös Wonderful Group ja Xinruncheng Group pyysivät yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(42)

Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd eli otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Myös Wonderful Group ja Xinruncheng Group pyysivät yksilöllistä kohtelua.

| (43) | Becarry Groupin kohdalla todettiin, ettei viennistä päätetty vapaasti edellä johdanto-osan 37 kappaleessa mainitun vientirajoituksen vuoksi, joten sen yksilöllistä kohtelua koskenutta pyyntöä ei hyväksytty. |
| --- | --- |

(43)

Becarry Groupin kohdalla todettiin, ettei viennistä päätetty vapaasti edellä johdanto-osan 37 kappaleessa mainitun vientirajoituksen vuoksi, joten sen yksilöllistä kohtelua koskenutta pyyntöä ei hyväksytty.

| (44) | Muiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin täyttävän perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimukset, joten niille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(44)

Muiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin täyttävän perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimukset, joten niille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:

—

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd

| — | Xinruncheng Group |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group

| — | Wonderful Group. |
| --- | --- |

—

Wonderful Group.

3.   Normaaliarvo

a)   Vertailumaan valinta

| (45) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (46) | Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(46)

Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (47) | Joitakin huomautuksia saatiinkin ja useita muita maita, etenkin Brasiliaa, Turkkia, Nigeriaa, Thaimaata ja Indonesiaa, ehdotettiin vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(47)

Joitakin huomautuksia saatiinkin ja useita muita maita, etenkin Brasiliaa, Turkkia, Nigeriaa, Thaimaata ja Indonesiaa, ehdotettiin vertailumaaksi.

| (48) | Tästä syystä komissio päätti pyrkiä yhteistyöhön tunnettujen tuottajien kanssa näissä maissa ja Yhdysvalloissa. Kyselylomakkeisiin vastasi kuitenkin vain kaksi yhdysvaltalaista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Yksi thaimaalainen tuottaja palautti epätäydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen, eikä kyseisen tuottajan tuotevalikoima ollut täysin vertailukelpoinen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien valikoiman kanssa. |
| --- | --- |

(48)

Tästä syystä komissio päätti pyrkiä yhteistyöhön tunnettujen tuottajien kanssa näissä maissa ja Yhdysvalloissa. Kyselylomakkeisiin vastasi kuitenkin vain kaksi yhdysvaltalaista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Yksi thaimaalainen tuottaja palautti epätäydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen, eikä kyseisen tuottajan tuotevalikoima ollut täysin vertailukelpoinen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien valikoiman kanssa.

| (49) | Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua tarkasteltavan tuotteen osalta. Useat tuottajat toimivat aktiivisesti Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ja tuontimäärät olivat suuria. Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien keraamisten laattojen perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat pääosin samat ja tuotantomenetelmät vastaavanlaisia. |
| --- | --- |

(49)

Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua tarkasteltavan tuotteen osalta. Useat tuottajat toimivat aktiivisesti Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ja tuontimäärät olivat suuria. Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien keraamisten laattojen perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat pääosin samat ja tuotantomenetelmät vastaavanlaisia.

| (50) | Väitettiin myös, että Yhdysvalloissa ja Kiinassa valmistetut keraamiset laatat kilpailisivat eri markkinasegmenteillä, koska tuonnin osuus Yhdysvaltain markkinoilla on niin hallitseva. Kotimaassa tuotetut tuotetyypit, joita käytetään normaaliarvon määrittämiseen, eivät näin ollen olisi verrattavissa tuotetyyppeihin, joita Kiina vie unioniin. Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että Yhdysvaltain tuotanto kattaa suuren joukon tuotetyyppejä, jotka ovat verrattavissa Kiinassa tuotettuihin ja sieltä vietäviin tuotetyyppeihin, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(50)

Väitettiin myös, että Yhdysvalloissa ja Kiinassa valmistetut keraamiset laatat kilpailisivat eri markkinasegmenteillä, koska tuonnin osuus Yhdysvaltain markkinoilla on niin hallitseva. Kotimaassa tuotetut tuotetyypit, joita käytetään normaaliarvon määrittämiseen, eivät näin ollen olisi verrattavissa tuotetyyppeihin, joita Kiina vie unioniin. Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että Yhdysvaltain tuotanto kattaa suuren joukon tuotetyyppejä, jotka ovat verrattavissa Kiinassa tuotettuihin ja sieltä vietäviin tuotetyyppeihin, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan.

| (51) | Lisäksi esitettiin, ettei Yhdysvallat ole kovin merkittävä tekijä keraamisten laattojen maailmanmarkkinoilla. Siellä kuitenkin tuotettiin keraamisia laattoja noin 600 miljoonaa m2 vuonna 2009, mitä pidetään huomattavana määränä. Vertailun vuoksi Kiinassa, joka on maailman suurin tuottaja, tuotettiin keraamisia laattoja samaan aikaan 2 miljardia m2. |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi esitettiin, ettei Yhdysvallat ole kovin merkittävä tekijä keraamisten laattojen maailmanmarkkinoilla. Siellä kuitenkin tuotettiin keraamisia laattoja noin 600 miljoonaa m2 vuonna 2009, mitä pidetään huomattavana määränä. Vertailun vuoksi Kiinassa, joka on maailman suurin tuottaja, tuotettiin keraamisia laattoja samaan aikaan 2 miljardia m2.

| (52) | Yksi osapuoli väitti, että Yhdysvaltain tiukat laatuvaatimukset muodostavat itse asiassa tullien ulkopuolisen esteen kiinalaiselle tuonnille. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuneen tuonnin määrät olivat edellä esitetyn mukaisesti suuria ja muodostivat suurimman osan Yhdysvaltain kotimarkkinoiden kulutuksesta. Tästä syystä väitettä, jonka mukaan tullien ulkopuoliset esteet vaikuttaisivat Yhdysvalloissa tuontiin ja siten kilpailuun, ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(52)

Yksi osapuoli väitti, että Yhdysvaltain tiukat laatuvaatimukset muodostavat itse asiassa tullien ulkopuolisen esteen kiinalaiselle tuonnille. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuneen tuonnin määrät olivat edellä esitetyn mukaisesti suuria ja muodostivat suurimman osan Yhdysvaltain kotimarkkinoiden kulutuksesta. Tästä syystä väitettä, jonka mukaan tullien ulkopuoliset esteet vaikuttaisivat Yhdysvalloissa tuontiin ja siten kilpailuun, ei voitu hyväksyä.

| (53) | Kahden yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan vastauksessaan antamat tiedot tarkistettiin paikan päällä. Vain toisen tuottajan antamat tiedot otettiin lopulta huomioon, sillä ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi normaaliarvon määritystä varten. Toisen tarkastuskäynnin kohteena olleen tuottajan antamat tiedot todettiin epäluotettaviksi, joten niitä ei otettu huomioon, sillä kyseinen tuottaja oli ilmoittanut ainoastaan osan kotimaisesta myynnistään eikä kustannuksia pystytty täysin täsmäyttämään kirjanpitoon. |
| --- | --- |

(53)

Kahden yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan vastauksessaan antamat tiedot tarkistettiin paikan päällä. Vain toisen tuottajan antamat tiedot otettiin lopulta huomioon, sillä ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi normaaliarvon määritystä varten. Toisen tarkastuskäynnin kohteena olleen tuottajan antamat tiedot todettiin epäluotettaviksi, joten niitä ei otettu huomioon, sillä kyseinen tuottaja oli ilmoittanut ainoastaan osan kotimaisesta myynnistään eikä kustannuksia pystytty täysin täsmäyttämään kirjanpitoon.

| (54) | Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että Yhdysvallat on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(54)

Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että Yhdysvallat on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.

b)   Normaaliarvon määrittäminen

| (55) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla. |
| --- | --- |

(55)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla.

| (56) | Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen määrään. |
| --- | --- |

(56)

Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen määrään.

| (57) | Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin todettiin tapahtuneen tutkimusajanjaksolla tavanomaisessa kaupankäynnissä kaikkien yhdysvaltalaisen tuottajan valmistamien samankaltaisen tuotteen lajien osalta. Koska Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen ja Kiinasta unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen välillä oli laatueroja, joillekin tuotetyypeille katsottiin kuitenkin asianmukaisemmaksi määrittää laskennallinen normaaliarvo, jotta voitiin ottaa huomioon nämä erot ja varmistaa tasapuolinen vertailu, kuten johdanto-osan 61 kappaleessa selvitetään. |
| --- | --- |

(57)

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin todettiin tapahtuneen tutkimusajanjaksolla tavanomaisessa kaupankäynnissä kaikkien yhdysvaltalaisen tuottajan valmistamien samankaltaisen tuotteen lajien osalta. Koska Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen ja Kiinasta unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen välillä oli laatueroja, joillekin tuotetyypeille katsottiin kuitenkin asianmukaisemmaksi määrittää laskennallinen normaaliarvo, jotta voitiin ottaa huomioon nämä erot ja varmistaa tasapuolinen vertailu, kuten johdanto-osan 61 kappaleessa selvitetään.

| (58) | Normaaliarvo laskettiin lisäämällä yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin. |
| --- | --- |

(58)

Normaaliarvo laskettiin lisäämällä yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.

c)   Vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat

| (59) | Otokseen valittujen kiinalaisten viejien vientihinnat perustuivat ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tosiasiallisesti maksettuihin tai maksettaviin hintoihin. Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan välityksellä unionissa, hinnat laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Mukautuksia tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi. |
| --- | --- |

(59)

Otokseen valittujen kiinalaisten viejien vientihinnat perustuivat ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tosiasiallisesti maksettuihin tai maksettaviin hintoihin. Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan välityksellä unionissa, hinnat laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Mukautuksia tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi.

d)   Vertailu

| (60) | Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla kotimaan myyntihintoihin tai, tapauksen mukaan, laskennalliseen normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(60)

Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla kotimaan myyntihintoihin tai, tapauksen mukaan, laskennalliseen normaaliarvoon.

| (61) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä mukautuksia perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Normaaliarvoa mukautettiin ominaisuuksien erojen osalta lähinnä OEM-merkintöjen vuoksi ja – muiden kuin posliinilaattojen alhaisempien kustannusten huomioon ottamiseksi – joidenkin sellaisten tuotetyyppien laatuerojen osalta, joita vertailumaan tuottaja ei tuota. Muita mukautuksia tehtiin tarvittaessa merirahti-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettua näyttöä. |
| --- | --- |

(61)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä mukautuksia perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Normaaliarvoa mukautettiin ominaisuuksien erojen osalta lähinnä OEM-merkintöjen vuoksi ja – muiden kuin posliinilaattojen alhaisempien kustannusten huomioon ottamiseksi – joidenkin sellaisten tuotetyyppien laatuerojen osalta, joita vertailumaan tuottaja ei tuota. Muita mukautuksia tehtiin tarvittaessa merirahti-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettua näyttöä.

4.   Polkumyyntimarginaalit

a)   Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (62) | Niille otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(62)

Niille otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa.

| (63) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnoista, ja ne ovat seuraavat: | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnoista, ja ne ovat seuraavat:

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

b)   Kaikki muut vientiä harjoittavat yhteistyössä toimineet tuottajat

| (64) | Polkumyyntimarginaali muille kiinalaisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin painotettuna keskiarvona otokseen valituista vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaaleista perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Polkumyyntimarginaali muille kiinalaisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin painotettuna keskiarvona otokseen valituista vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaaleista perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (65) | Myös sille kiinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka valittiin otokseen mutta jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), laskettiin polkumyyntimarginaali johdanto-osan 64 kappaleessa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(65)

Myös sille kiinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka valittiin otokseen mutta jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), laskettiin polkumyyntimarginaali johdanto-osan 64 kappaleessa kuvatulla tavalla.

c)   Kaikki muut (ei yhteistyössä toimineet) vientiä harjoittavat tuottajat

| (66) | Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan edustavaa tuotetyyppiä koskevia korkeimpia polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(66)

Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan edustavaa tuotetyyppiä koskevia korkeimpia polkumyyntimarginaaleja.

| (67) | Väliaikainen otoksen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali sekä koko maata koskeva polkumyynnin taso ilmaistuna prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnasta ovat näin ollen seuraavat:






  Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen tai joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (ks. liite I) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille | 73,0 % |

(67)

Väliaikainen otoksen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali sekä koko maata koskeva polkumyynnin taso ilmaistuna prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnasta ovat näin ollen seuraavat:

Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen tai joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (ks. liite I)

32,3 %

Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille

73,0 %

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

| (68) | Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, unionin keraamisten laattojen tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Keraamisia laattoja tuottaa yli 500 tuottajaa. |
| --- | --- |

(68)

Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, unionin keraamisten laattojen tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Keraamisia laattoja tuottaa yli 500 tuottajaa.

| (69) | Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala jaettiin kolmeen segmenttiin seuraavasti: pienyritykset, keskisuuret yritykset ja suuryritykset. Pienyritysten osuus on puolet unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(69)

Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala jaettiin kolmeen segmenttiin seuraavasti: pienyritykset, keskisuuret yritykset ja suuryritykset. Pienyritysten osuus on puolet unionin kokonaistuotannosta.

| (70) | Kansallisten ja eurooppalaisten järjestöjen toimittamien tietojen arvioidaan kattavan noin 75 prosenttia unionin tuotannosta. Nämä tiedot on ristiintarkastettu paitsi yksittäisiltä tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä myös tilastolähteistä (mm. Prodcom) saatujen tietojen kanssa. Jäljelle jäävän tuotannon määrä ja arvo on ekstrapoloitu samojen tietolähteiden perusteella. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon todettiin olevan 895 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksolla. Kaikki unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(70)

Kansallisten ja eurooppalaisten järjestöjen toimittamien tietojen arvioidaan kattavan noin 75 prosenttia unionin tuotannosta. Nämä tiedot on ristiintarkastettu paitsi yksittäisiltä tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä myös tilastolähteistä (mm. Prodcom) saatujen tietojen kanssa. Jäljelle jäävän tuotannon määrä ja arvo on ekstrapoloitu samojen tietolähteiden perusteella. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon todettiin olevan 895 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksolla. Kaikki unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

2.   Unionin kulutus

| (71) | Unionin kulutus määritettiin lisäämällä Eurostatin tietoihin perustuvat tuontitiedot tietoihin unionin tuottajien myynnistä unionin markkinoilla. Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin kokonaismyyntiä koskevat tiedot perustuvat sekä kansallisten että eurooppalaisten tuottajajärjestöjen toimittamiin tarkistettuihin tietoihin. Unionin kokonaismyynti saatiin ekstrapoloimalla järjestöjen ja Prodcomin tiedot. |
| --- | --- |

(71)

Unionin kulutus määritettiin lisäämällä Eurostatin tietoihin perustuvat tuontitiedot tietoihin unionin tuottajien myynnistä unionin markkinoilla. Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin kokonaismyyntiä koskevat tiedot perustuvat sekä kansallisten että eurooppalaisten tuottajajärjestöjen toimittamiin tarkistettuihin tietoihin. Unionin kokonaismyynti saatiin ekstrapoloimalla järjestöjen ja Prodcomin tiedot.

| (72) | Tarkastelujaksolla eli vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 29 prosenttia siten, että suurin vähennys oli 13 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tutkimusajanjaksolla kulutus väheni 8 prosenttia verrattuna vuoteen 2009.

  Taulukko 1


  Kulutus










  Määrä (1 000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + Tuonti yhteensä | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Kulutus | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| Vuotuinen vähennys | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

Tarkastelujaksolla eli vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 29 prosenttia siten, että suurin vähennys oli 13 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tutkimusajanjaksolla kulutus väheni 8 prosenttia verrattuna vuoteen 2009.

Taulukko 1

Kulutus

Määrä (1 000 m2)

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

- Tuonti yhteensä

157 232

140 715

115 676

119 689

- Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeksi (2007 = 100)

100

86

78

70

= Kulutus

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Indeksi (2007 = 100)

100

87

77

71

Vuotuinen vähennys

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Tuonti Kiinasta

3.1   Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat

| (73) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Seuraavat määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

  Taulukko 2


  Tuonti Kiinasta










  Määrä (1 000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Vuotuinen kehitys | | – 4 % | – 5 % | +6 % |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Vuotuinen kehitys | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Seuraavat määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

Taulukko 2

Tuonti Kiinasta

Määrä (1 000 m2)

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä

68 081

65 122

62 120

66 023

Indeksi (2007 = 100)

100

96

91

97

Vuotuinen kehitys

– 4 %

– 5 %

+6 %

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Indeksi (2007 = 100)

100

105

95

97

Vuotuinen kehitys

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Kiinasta tulleen tuonnin kokonaismäärä väheni 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja sen määrä oli noin 66 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksona. Vähenevä suuntaus on sinällään yhteneväinen kulutuksen vähenevän suuntauksen kanssa, muttei kuitenkaan läheskään yhtä merkittävä, ja se tapahtui vuosien 2007 ja 2009 välillä. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 6 prosenttia. Kun asiaa lisäksi tarkastellaan koko tarkastelujakson ajalta, Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia 4,8 prosentista (vuosi 2007) 6,5 prosenttiin (tutkimusajanjakso). |
| --- | --- |

(74)

Kiinasta tulleen tuonnin kokonaismäärä väheni 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja sen määrä oli noin 66 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksona. Vähenevä suuntaus on sinällään yhteneväinen kulutuksen vähenevän suuntauksen kanssa, muttei kuitenkaan läheskään yhtä merkittävä, ja se tapahtui vuosien 2007 ja 2009 välillä. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 6 prosenttia. Kun asiaa lisäksi tarkastellaan koko tarkastelujakson ajalta, Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia 4,8 prosentista (vuosi 2007) 6,5 prosenttiin (tutkimusajanjakso).

| (75) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia 4,7 eurosta/m2 4,5 euroon/m2. |
| --- | --- |

(75)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia 4,7 eurosta/m2 4,5 euroon/m2.

3.2   Hintojen alittavuus

| (76) | Hintojen alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotetyyppien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin tuotelajeittain, jotka oli määritetty cif-tasolla ja mukautettu asianmukaisesti voimassa olevien tullien, tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(76)

Hintojen alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotetyyppien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin tuotelajeittain, jotka oli määritetty cif-tasolla ja mukautettu asianmukaisesti voimassa olevien tullien, tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason huomioon ottamiseksi.

| (77) | Vertailu osoitti, että tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Prosenttiosuutena jäljempänä mainitusta alitus oli 44–57 prosenttia. Laskelmat perustuivat otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(77)

Vertailu osoitti, että tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Prosenttiosuutena jäljempänä mainitusta alitus oli 44–57 prosenttia. Laskelmat perustuivat otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin.

4.   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (78) | Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Nämä määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

  Taulukko 3


  Tuonti muista kolmansista maista | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti muista maista (1 000 m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Keskihinta (euroa/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Tuonti Turkista (1 000 m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Turkin markkinaosuus | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Keskihinta (euroa/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Tuonti muista maista kuin Kiinasta ja Turkista | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Keskihinta (euroa/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Nämä määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

Taulukko 3

Tuonti muista kolmansista maista

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Tuonti muista maista (1 000 m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Indeksi (2007 = 100)

100

85

60

60

Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Keskihinta (euroa/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Indeksi (2007 = 100)

100

113

122

122

Tuonti Turkista (1 000 m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Turkin markkinaosuus

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Keskihinta (euroa/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Tuonti muista maista kuin Kiinasta ja Turkista

38 941

31 002

22 627

22 322

Indeksi (2007 = 100)

100

80

58

57

Keskihinta (euroa/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus väheni siten 14 prosenttia 6,2 prosentista 5,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(79)

Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus väheni siten 14 prosenttia 6,2 prosentista 5,3 prosenttiin.

| (80) | On syytä mainita, että muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskihinnat nousivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia ja pysyivät jatkuvasti korkeampina kuin keskimääräiset myyntihinnat Kiinan vientimyynnissä (19 prosenttia korkeampina tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(80)

On syytä mainita, että muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskihinnat nousivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia ja pysyivät jatkuvasti korkeampina kuin keskimääräiset myyntihinnat Kiinan vientimyynnissä (19 prosenttia korkeampina tutkimusajanjaksolla).

5.   Unionin tuotannonalan tilanne

5.1   Yleistä

| (81) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(81)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (82) | Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää, markkinaosuutta, kasvua ja polkumyyntimarginaalien suuruutta) arvioitiin koko unionin tasolla. Arvio perustui eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen kanssa. |
| --- | --- |

(82)

Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää, markkinaosuutta, kasvua ja polkumyyntimarginaalien suuruutta) arvioitiin koko unionin tasolla. Arvio perustui eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen kanssa.

| (83) | Mikrotaloudellisten indikaattorien (keskimääräiset yksikköhinnat, työllisyys, palkat, tuottavuus, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja kyky lisätä pääomaa) analyysi tehtiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Mikrotaloudellisten indikaattorien (keskimääräiset yksikköhinnat, työllisyys, palkat, tuottavuus, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja kyky lisätä pääomaa) analyysi tehtiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.

5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (84) | Unionin tuotannonalan tuotanto väheni merkittävästi eli 32 prosenttia tarkastelujaksolla. Vähennys heijastaa yleisesti (tarkastelujaksolla) kulutuksen huomattavaa vähenemistä (29 prosenttia tarkastelujaksolla, ks. johdanto-osan 72 kappale). Sen suuntaus oli kuitenkin erilainen. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 tuotanto väheni 32 prosenttia siten, että suurin eli 23 prosentin pudotus tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä. Sittemmin tuotanto vakiintui vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 4


  Unionin kokonaistuotanto | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (1 000 m2) | | | | |
| Tuotanto | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Unionin tuotannonalan tuotanto väheni merkittävästi eli 32 prosenttia tarkastelujaksolla. Vähennys heijastaa yleisesti (tarkastelujaksolla) kulutuksen huomattavaa vähenemistä (29 prosenttia tarkastelujaksolla, ks. johdanto-osan 72 kappale). Sen suuntaus oli kuitenkin erilainen. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 tuotanto väheni 32 prosenttia siten, että suurin eli 23 prosentin pudotus tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä. Sittemmin tuotanto vakiintui vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 4

Unionin kokonaistuotanto

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Määrä (1 000 m2)

Tuotanto

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Indeksi (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti heikkeni 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 2 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Siten kapasiteetin käyttöaste väheni kokonaisuudessaan 27 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

  Taulukko 5


  Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (1 000 m2) | | | | |
| Tuotantokapasiteetti | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti heikkeni 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 2 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Siten kapasiteetin käyttöaste väheni kokonaisuudessaan 27 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Taulukko 5

Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Määrä (1 000 m2)

Tuotantokapasiteetti

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Indeksi (2007 = 100)

100

95

93

93

Kapasiteetin käyttöaste

87 %

81 %

64 %

64 %

Indeksi (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (86) | Tuotantomäärien kehitystä myötäillen unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla väheni samassa suhteessa kuin kulutus eli 30 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan myynnin suuntaus on ollut kulutussuuntausta vastaavaa vuotuisten vähennysten suhteen.

  Taulukko 6


  Etuyhteydettömille asiakkaille myydyt määrät | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (1 000 m2) | | | | |
| Myynti unionissa | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

Tuotantomäärien kehitystä myötäillen unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla väheni samassa suhteessa kuin kulutus eli 30 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan myynnin suuntaus on ollut kulutussuuntausta vastaavaa vuotuisten vähennysten suhteen.

Taulukko 6

Etuyhteydettömille asiakkaille myydyt määrät

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Määrä (1 000 m2)

Myynti unionissa

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeksi (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 1 prosenttiyksikköä.

  Taulukko 7


  Unionin markkinaosuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin markkinaosuus | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 1 prosenttiyksikköä.

Taulukko 7

Unionin markkinaosuus

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Unionin markkinaosuus

89 %

89 %

90 %

88 %

Indeksi (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (88) | Työllisyys laski 11 prosenttia vuosien 2007 ja 2008 välillä. Tarkastelujaksolla se laski 16 prosenttia.

  Taulukko 8


  Työllisyys | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jakson keskiarvo | | | | |
| Kokonaistyöllisyys | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Työllisyys laski 11 prosenttia vuosien 2007 ja 2008 välillä. Tarkastelujaksolla se laski 16 prosenttia.

Taulukko 8

Työllisyys

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Jakson keskiarvo

Kokonaistyöllisyys

92 588

82 214

79 518

77 458

Indeksi (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa pysyi vakaana vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tuottavuus kuitenkin laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttia, mikä johtuu tuotannon vähenemisestä.

  Taulukko 9


  Tuottavuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (m2 vuodessa / työntekijä) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa pysyi vakaana vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tuottavuus kuitenkin laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttia, mikä johtuu tuotannon vähenemisestä.

Taulukko 9

Tuottavuus

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (m2 vuodessa / työntekijä)

17 439

17 453

13 834

14 132

Indeksi (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (90) | Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(90)

Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

| (91) | Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kassavirta, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. |
| --- | --- |

(91)

Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kassavirta, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.

5.3.1   Yleisiä huomioita

| (92) | Joidenkin mikrotaloudellisten indikaattorien kohdalla (myyntihinta, tuotantokustannukset, kannattavuus ja investointien tuotto, toisin sanoen muuna kuin absoluuttisena arvona ilmaistut indikaattorit eli pelkästään prosenttimäärinä ilmaistut arvot) otokseen tietyssä segmentissä valittujen yritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa keraamisten laattojen sektorilla kokonaisuudessaan – pienyritysten osuus 52 prosenttia ja sekä keskisuurten että suuryritysten osuus 24 prosenttia). Näin varmistetaan, etteivät suuryritysten tulokset saa liikaa painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja että yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta yhdessä vastaavien pienyritysten tilanne näkyy analyysissä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Joidenkin mikrotaloudellisten indikaattorien kohdalla (myyntihinta, tuotantokustannukset, kannattavuus ja investointien tuotto, toisin sanoen muuna kuin absoluuttisena arvona ilmaistut indikaattorit eli pelkästään prosenttimäärinä ilmaistut arvot) otokseen tietyssä segmentissä valittujen yritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa keraamisten laattojen sektorilla kokonaisuudessaan – pienyritysten osuus 52 prosenttia ja sekä keskisuurten että suuryritysten osuus 24 prosenttia). Näin varmistetaan, etteivät suuryritysten tulokset saa liikaa painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja että yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta yhdessä vastaavien pienyritysten tilanne näkyy analyysissä asianmukaisesti.

5.3.2   Varastot

| (93) | Vaikka unionin tuotannonalan loppuvarastot absoluuttisesti mitattuina pienenivät tarkastelujaksolla 14 prosenttia, prosentteina tuotannosta ilmaistuina ne kasvoivat selvästi (37 prosenttia).

  Taulukko 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (1 000 m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Varastot prosentteina tuotannosta | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Vaikka unionin tuotannonalan loppuvarastot absoluuttisesti mitattuina pienenivät tarkastelujaksolla 14 prosenttia, prosentteina tuotannosta ilmaistuina ne kasvoivat selvästi (37 prosenttia).

Taulukko 10

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Varastot (1 000 m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Indeksi (2007 = 100)

100

105

82

86

Varastot prosentteina tuotannosta

43 %

49 %

55 %

59 %

Indeksi (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Varastojen kasvu on selkeä vahinkoindikaattori. Tämän alan yritykset pitävät varastoissaan yleensä kolmen kuukauden tuotannon, mutta Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on pakottanut yritykset pitämään varastoissaan jopa kuuden kuukauden tuotannon. Varastojen voitiinkin todeta jatkuvasti ja tasaisesti kasvaneen joka vuosi 43 prosentista (vuosi 2007) 59 prosenttiin (tutkimusajanjakso). |
| --- | --- |

(94)

Varastojen kasvu on selkeä vahinkoindikaattori. Tämän alan yritykset pitävät varastoissaan yleensä kolmen kuukauden tuotannon, mutta Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on pakottanut yritykset pitämään varastoissaan jopa kuuden kuukauden tuotannon. Varastojen voitiinkin todeta jatkuvasti ja tasaisesti kasvaneen joka vuosi 43 prosentista (vuosi 2007) 59 prosenttiin (tutkimusajanjakso).

| (95) | Varastojen kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotetyyppien, värien ja kokojen suhteen. Pystyäkseen vastaamaan nopeasti erikoistilauksiin, unionin tuotannonalan täytyi kasvattaa varastojaan. |
| --- | --- |

(95)

Varastojen kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotetyyppien, värien ja kokojen suhteen. Pystyäkseen vastaamaan nopeasti erikoistilauksiin, unionin tuotannonalan täytyi kasvattaa varastojaan.

5.3.3   Myyntihinnat

| (96) | Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.

  Taulukko 11


  Yksikköhinta unionin markkinoilla | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myynnin yksikköhinta (euroa/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.

Taulukko 11

Yksikköhinta unionin markkinoilla

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Unionin myynnin yksikköhinta (euroa/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Indeksi (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Hinnannousu johtui monista seikoista. Ensinnäkin syynä oli tarve kattaa tuotantokustannusten nousu, joka samana ajanjaksona oli 14 prosenttia (ks. johdanto-osan 106 kappale). Lisäksi hinnannousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta. Kiinasta tulevassa tuonnissa keskityttiin suuriin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli siksi keskityttävä pienempiin tarkasteltavan tuotteen eriin, jolloin kysyntä jakaantui pienempiin määriin ja suurempaan tyyppi-, väri- ja kokovalikoimaan. |
| --- | --- |

(97)

Hinnannousu johtui monista seikoista. Ensinnäkin syynä oli tarve kattaa tuotantokustannusten nousu, joka samana ajanjaksona oli 14 prosenttia (ks. johdanto-osan 106 kappale). Lisäksi hinnannousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta. Kiinasta tulevassa tuonnissa keskityttiin suuriin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli siksi keskityttävä pienempiin tarkasteltavan tuotteen eriin, jolloin kysyntä jakaantui pienempiin määriin ja suurempaan tyyppi-, väri- ja kokovalikoimaan.

| (98) | Yksikköhintojen noususta huolimatta unionin tuotannonala ei yltänyt voittotavoitteeseen. Pienyritysten segmentti teki itse asiassa tappiota. |
| --- | --- |

(98)

Yksikköhintojen noususta huolimatta unionin tuotannonala ei yltänyt voittotavoitteeseen. Pienyritysten segmentti teki itse asiassa tappiota.

| (99) | Kiinasta tulevan tuonnin hintakehitystä kuvataan johdanto-osan 75 kappaleessa. Kuvauksen mukaan hintojen suuntaus ei noudattanut samaa suuntausta unionin tuotannonalan hintasuuntauksen kanssa, vaan hinnat olivat jatkuvasti alhaisempia. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevassa tuonnissa hinnat olivat puolet unionin tuotannonalan hinnoista. |
| --- | --- |

(99)

Kiinasta tulevan tuonnin hintakehitystä kuvataan johdanto-osan 75 kappaleessa. Kuvauksen mukaan hintojen suuntaus ei noudattanut samaa suuntausta unionin tuotannonalan hintasuuntauksen kanssa, vaan hinnat olivat jatkuvasti alhaisempia. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevassa tuonnissa hinnat olivat puolet unionin tuotannonalan hinnoista.

5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat

| (100) | Kuten edellä mainitaan, tuotantokustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat. Kustannusten noustessa 14 prosenttia tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan ainoastaan 9 prosenttia. Kannattavuus huononi näin 3,9 prosentista (vuosi 2007) 0,4 prosenttiin (tutkimusajanjakso). Tuotannonalan voitot olivat alimmillaan vuonna 2009, jolloin se ei saanut kustannuksiaan katetuiksi ja tappiota syntyi 1,2 prosenttia. Kolmesta segmentistä tämä vaikutti eniten pienyritysten segmenttiin, joka on ollut tappiollinen vuodesta 2008. Suuret ja keskisuuret yritykset onnistuivat myymään pienellä, joskaan ei kestävällä voitolla, vaikka niiden kannattavuus laskikin huomattavasti. |
| --- | --- |

(100)

Kuten edellä mainitaan, tuotantokustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat. Kustannusten noustessa 14 prosenttia tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan ainoastaan 9 prosenttia. Kannattavuus huononi näin 3,9 prosentista (vuosi 2007) 0,4 prosenttiin (tutkimusajanjakso). Tuotannonalan voitot olivat alimmillaan vuonna 2009, jolloin se ei saanut kustannuksiaan katetuiksi ja tappiota syntyi 1,2 prosenttia. Kolmesta segmentistä tämä vaikutti eniten pienyritysten segmenttiin, joka on ollut tappiollinen vuodesta 2008. Suuret ja keskisuuret yritykset onnistuivat myymään pienellä, joskaan ei kestävällä voitolla, vaikka niiden kannattavuus laskikin huomattavasti.

| (101) | Suurten ja keskisuurten yritysten voittoja ei voida luottamuksellisuussyistä julkistaa. Suuryritysten segmentillä voitot on laskettu yhden yrityksen tietojen perusteella; keskisuurten yritysten tulosten julkistaminen antaisi muille yrityksille mahdollisuuden laskea muiden segmenttien voitot, koska painotetut kokonaisvoitot ovat tiedossa.

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, investoinnit ja palkat | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin nettovoitto (% nettomyynnistä) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Kassavirta (1 000 euroa) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Nettoinvestoinnit (1 000 euroa) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Indeksi (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Suurten ja keskisuurten yritysten voittoja ei voida luottamuksellisuussyistä julkistaa. Suuryritysten segmentillä voitot on laskettu yhden yrityksen tietojen perusteella; keskisuurten yritysten tulosten julkistaminen antaisi muille yrityksille mahdollisuuden laskea muiden segmenttien voitot, koska painotetut kokonaisvoitot ovat tiedossa.

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, investoinnit ja palkat

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin nettovoitto (% nettomyynnistä)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Kassavirta (1 000 euroa)

86 663

55 131

41 599

40 256

Indeksi (2007 = 100)

100

64

48

46

Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Nettoinvestoinnit (1 000 euroa)

15 733

15 673

11 005

11 283

Indeksi (2007 = 100)

100

100

70

72

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

38 910

39 714

37 366

37 242

Indeksi (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Kassavirta, joka tarkoittaa tuotannonalan valmiutta rahoittaa toimintansa itse, pysyi positiivisena tarkastelujaksolla. Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä se kuitenkin väheni noin 54 prosenttia. |
| --- | --- |

(102)

Kassavirta, joka tarkoittaa tuotannonalan valmiutta rahoittaa toimintansa itse, pysyi positiivisena tarkastelujaksolla. Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä se kuitenkin väheni noin 54 prosenttia.

| (103) | Investointien tuotto kehittyi pitkälti samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(103)

Investointien tuotto kehittyi pitkälti samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa koko tarkastelujakson ajan.

| (104) | Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(104)

Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät 28 prosenttia.

| (105) | Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka laski 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka laski 4 prosenttia.

5.3.5   Tuotantokustannukset

Taulukko 13

Tuotantokustannukset

| | 2007 | 2008 | 2009 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokustannukset euroa/m2 | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Indeksi | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

Tutkimusajanjakso

Tuotantokustannukset euroa/m2

7,7

8,3

8,8

8,8

Indeksi

100

108

114

114

| (106) | Edellä esitetyn mukaan tuotantokustannukset nousivat tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Nousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta (laajempi tuotevalikoima tyyppien, värien ja kokojen suhteen), kun taas Kiinan tuonnissa keskityttiin isoihin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitetyn mukaan tuotantokustannukset nousivat tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Nousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta (laajempi tuotevalikoima tyyppien, värien ja kokojen suhteen), kun taas Kiinan tuonnissa keskityttiin isoihin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (107) | Tutkimuksen mukaan tuotantomäärän, kapasiteetin käyttöasteen, etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin ja työllisyyden kaltaiset vahinkoindikaattorit heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka voikin olla mahdollista, että kulutuksen negatiivinen suuntaus on vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalaan, on syytä panna merkille, että tuonti Kiinasta onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan hintapainostuksella. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimuksen mukaan tuotantomäärän, kapasiteetin käyttöasteen, etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin ja työllisyyden kaltaiset vahinkoindikaattorit heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka voikin olla mahdollista, että kulutuksen negatiivinen suuntaus on vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalaan, on syytä panna merkille, että tuonti Kiinasta onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan hintapainostuksella.

| (108) | Lisäksi tarkastelujaksolla kohdistui vakavia kielteisiä vaikutuksia unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, investointien tuottoon ja kassavirtaan. Varastojen huomattava kasvu (37 prosenttia) tarkastelujaksolla on selkeä vahinkoindikaattori. Kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin, kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotelajien, värien ja kokojen suhteen. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(108)

Lisäksi tarkastelujaksolla kohdistui vakavia kielteisiä vaikutuksia unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, investointien tuottoon ja kassavirtaan. Varastojen huomattava kasvu (37 prosenttia) tarkastelujaksolla on selkeä vahinkoindikaattori. Kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin, kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotelajien, värien ja kokojen suhteen. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa.

| (109) | Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla, mutta tämä johtui pääasiassa tuotantokustannusten noususta. Kokonaisuudessaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla. Pienyritysten segmentti, joka muodostaa puolet unionin tuotannonalasta, on itse asiassa tuottanut tappiota vuodesta 2008 alkaen. Myyntihintojen noususta huolimatta tuotannonala ei siis kyennyt tuottamaan riittävästi voittoa. Tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintoja kannattavuustasolle, joka on tarpeen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(109)

Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla, mutta tämä johtui pääasiassa tuotantokustannusten noususta. Kokonaisuudessaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla. Pienyritysten segmentti, joka muodostaa puolet unionin tuotannonalasta, on itse asiassa tuottanut tappiota vuodesta 2008 alkaen. Myyntihintojen noususta huolimatta tuotannonala ei siis kyennyt tuottamaan riittävästi voittoa. Tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintoja kannattavuustasolle, joka on tarpeen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta.

| (110) | Eurostatin tietojen perusteella tehty hintakehitysanalyysi osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero kasvoi 40 prosentista (vuodet 2007 ja 2008) noin 50 prosenttiin (vuosi 2009 ja tutkimusajanjakso). |
| --- | --- |

(110)

Eurostatin tietojen perusteella tehty hintakehitysanalyysi osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero kasvoi 40 prosentista (vuodet 2007 ja 2008) noin 50 prosenttiin (vuosi 2009 ja tutkimusajanjakso).

| (111) | Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (112) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(112)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

2.   Kiinasta tulevan tuonnin vaikutukset

| (113) | Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan voitot vähenivät ja varastot kasvoivat huomattavasti. |
| --- | --- |

(113)

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan voitot vähenivät ja varastot kasvoivat huomattavasti.

| (114) | Samaan aikaan myös unionin kulutus väheni. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 vuoteen 2009 kulutuksen supistumista myötäillen (muttei kuitenkaan samaan tahtiin, sillä kulutus väheni samalla ajanjaksolla 23 prosenttiyksikköä), kiinalaisten markkinaosuus on kuitenkin vakaasti kasvanut vuodesta 2007 alkaen. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä tuonti Kiinasta kasvoi lisäksi 6 prosenttiyksikköä, vaikka kulutus väheni edelleen 6 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(114)

Samaan aikaan myös unionin kulutus väheni. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 vuoteen 2009 kulutuksen supistumista myötäillen (muttei kuitenkaan samaan tahtiin, sillä kulutus väheni samalla ajanjaksolla 23 prosenttiyksikköä), kiinalaisten markkinaosuus on kuitenkin vakaasti kasvanut vuodesta 2007 alkaen. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä tuonti Kiinasta kasvoi lisäksi 6 prosenttiyksikköä, vaikka kulutus väheni edelleen 6 prosenttiyksikköä.

| (115) | Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero (Eurostatin keskiarvolukujen mukaan) oli hyvin suuri koko tarkastelujakson ajan. Ero oli jo vuonna 2007 yli 40 prosenttia, mikä viittaa siihen, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintastrategia otettiin käyttöön ennen talouskriisiä. Hintaero kasvoi myös kriisin jälkeen, ja tutkimusajanjaksolla se oli 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(115)

Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero (Eurostatin keskiarvolukujen mukaan) oli hyvin suuri koko tarkastelujakson ajan. Ero oli jo vuonna 2007 yli 40 prosenttia, mikä viittaa siihen, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintastrategia otettiin käyttöön ennen talouskriisiä. Hintaero kasvoi myös kriisin jälkeen, ja tutkimusajanjaksolla se oli 50 prosenttia.

| (116) | Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvu yhdessä laskevien hintojen sekä unionin ja kiinalaisten hintojen välisen eron kasvun kanssa tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan tilanne heikkeni. |
| --- | --- |

(116)

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvu yhdessä laskevien hintojen sekä unionin ja kiinalaisten hintojen välisen eron kasvun kanssa tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan tilanne heikkeni.

3.   Muiden tekijöiden vaikutukset

3.1   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus

| (117) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tällaisen tuonnin markkinaosuus myös väheni hieman (noin 1 prosentin) samalla jaksolla. Vuonna 2007 tällaisen tuonnin hinnat olivat verrattavissa Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin, mutta hintaero kasvoi 18 prosenttiin vuonna 2009 ja 16 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tällaisen tuonnin markkinaosuus myös väheni hieman (noin 1 prosentin) samalla jaksolla. Vuonna 2007 tällaisen tuonnin hinnat olivat verrattavissa Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin, mutta hintaero kasvoi 18 prosenttiin vuonna 2009 ja 16 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (118) | Turkki on toiseksi suurin unioniin vievä maa, ja sen markkinaosuus oli 3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla vakaana (laski vain 0,4 prosenttia). Turkista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Vaikka Turkista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat (noin 40 prosenttia tarkastelujaksolla), hintaero Turkista ja Kiinasta tulevan tuonnin välillä kasvoi 16 prosentiksi vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla, kun turkkilaisen tuonnin hinnat nousivat 22 prosenttia. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta olisi voinut hyvin rajoitetusti vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin Kiinasta. |
| --- | --- |

(118)

Turkki on toiseksi suurin unioniin vievä maa, ja sen markkinaosuus oli 3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla vakaana (laski vain 0,4 prosenttia). Turkista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Vaikka Turkista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat (noin 40 prosenttia tarkastelujaksolla), hintaero Turkista ja Kiinasta tulevan tuonnin välillä kasvoi 16 prosentiksi vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla, kun turkkilaisen tuonnin hinnat nousivat 22 prosenttia. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta olisi voinut hyvin rajoitetusti vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin Kiinasta.

4.   Unionin tuotannonalan pirstaloituneisuuden vaikutukset

| (119) | Unionin tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Yritysten kokonaismäärä kuitenkin väheni tarkastelujaksolla kaksi vuosikymmentä käynnissä olleen vakauttamisprosessin johdosta. Erityisesti on kuitenkin otettava huomioon, että niissä jäsenvaltioissa, joiden osuus tuotannosta on suurin ja joissa pirstaloituneisuus on samalla suurinta, yritykset toimivat tutkimuksen mukaan klustereissa. Tämä rakenne takaa tehokkaan resurssienjaon. Pirstaloituneisuus itse asiassa antaa suuryrityksille mahdollisuuden teettää pienyrityksillä alihankintana tietynlaiset tuotteet (värit, koot jne.). Pienyritysten avulla tuotannonala pystyy myös tarjoamaan monenlaisia tuotteita lyhyessä ajassa. Tämä osoittautui erityisen merkittäväksi, kun kiinalaiset kilpailijat myivät suuria homogeenisiä tuote-eriä, jolloin malleihin, väreihin jne. liittyvää joustoa ei ole. Näin ollen ei voida vahvistaa syy-yhteyttä pirstaloitumisen ja unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Yritysten kokonaismäärä kuitenkin väheni tarkastelujaksolla kaksi vuosikymmentä käynnissä olleen vakauttamisprosessin johdosta. Erityisesti on kuitenkin otettava huomioon, että niissä jäsenvaltioissa, joiden osuus tuotannosta on suurin ja joissa pirstaloituneisuus on samalla suurinta, yritykset toimivat tutkimuksen mukaan klustereissa. Tämä rakenne takaa tehokkaan resurssienjaon. Pirstaloituneisuus itse asiassa antaa suuryrityksille mahdollisuuden teettää pienyrityksillä alihankintana tietynlaiset tuotteet (värit, koot jne.). Pienyritysten avulla tuotannonala pystyy myös tarjoamaan monenlaisia tuotteita lyhyessä ajassa. Tämä osoittautui erityisen merkittäväksi, kun kiinalaiset kilpailijat myivät suuria homogeenisiä tuote-eriä, jolloin malleihin, väreihin jne. liittyvää joustoa ei ole. Näin ollen ei voida vahvistaa syy-yhteyttä pirstaloitumisen ja unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä tarkastelujaksolla.

4.1   Talouskriisin vaikutus

| (120) | Tutkimuksen mukaan talouskriisi epäilemättä vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(120)

Tutkimuksen mukaan talouskriisi epäilemättä vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (121) | Vaikutus liittyi pääasiassa rakennusteollisuuden laskusuhdanteeseen, ja tämä näkyi keraamisten laattojen kulutuksen vähenemisenä. Vuonna 2009 unionin kokonaisrakennustoiminta väheni 7,5 prosenttia (3). Yleisen taloustilanteen tarkempi vaikutus rakennusteollisuuteen vaihtelee teollisuuden eri segmenttien välillä (4). Rakennustoiminnan hiljeneminen vuonna 2009 koski enimmäkseen asuntojen uustuotantoa ja yksityisten muiden kuin asuinrakennusten tuotantoa. Maa- ja vesirakennukseen kriisi on vaikuttanut sen sijaan vähemmän, ja julkinen muiden kuin asuinrakennusten tuotanto jopa kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 2009. Euroopan rakennusteollisuusliiton mukaan suuntauksissa näkyvät valtion toimet, joilla julkisiin rakennuksiin ja infrastruktuuriin investoitavia menoja pyritään kansallisten elvytyspakettien osana pitämään yllä tai jopa kasvattamaan. Vastaavasti energiatehokkuuteen liittyvät verokannustimet lievensivät talouden laskusuhdanteen vaikutusta korjaus- ja ylläpitotoimintaan. |
| --- | --- |

(121)

Vaikutus liittyi pääasiassa rakennusteollisuuden laskusuhdanteeseen, ja tämä näkyi keraamisten laattojen kulutuksen vähenemisenä. Vuonna 2009 unionin kokonaisrakennustoiminta väheni 7,5 prosenttia (3). Yleisen taloustilanteen tarkempi vaikutus rakennusteollisuuteen vaihtelee teollisuuden eri segmenttien välillä (4). Rakennustoiminnan hiljeneminen vuonna 2009 koski enimmäkseen asuntojen uustuotantoa ja yksityisten muiden kuin asuinrakennusten tuotantoa. Maa- ja vesirakennukseen kriisi on vaikuttanut sen sijaan vähemmän, ja julkinen muiden kuin asuinrakennusten tuotanto jopa kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 2009. Euroopan rakennusteollisuusliiton mukaan suuntauksissa näkyvät valtion toimet, joilla julkisiin rakennuksiin ja infrastruktuuriin investoitavia menoja pyritään kansallisten elvytyspakettien osana pitämään yllä tai jopa kasvattamaan. Vastaavasti energiatehokkuuteen liittyvät verokannustimet lievensivät talouden laskusuhdanteen vaikutusta korjaus- ja ylläpitotoimintaan.

| (122) | Edellä kuvattu kehitys vaikutti myönteisesti korjaus- ja ylläpitosegmenteillä (myönteisiä seurauksia jatkoteollisuudelle tuotannossa, myynnissä ja kannattavuudessa, kun voittomarginaalit ovat suurempia jälleenmyyntisegmentillä). Joka tapauksessa talouden laskusuhdanne vaikutti vähemmän näihin segmentteihin. |
| --- | --- |

(122)

Edellä kuvattu kehitys vaikutti myönteisesti korjaus- ja ylläpitosegmenteillä (myönteisiä seurauksia jatkoteollisuudelle tuotannossa, myynnissä ja kannattavuudessa, kun voittomarginaalit ovat suurempia jälleenmyyntisegmentillä). Joka tapauksessa talouden laskusuhdanne vaikutti vähemmän näihin segmentteihin.

| (123) | Seuraava analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui todellakin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, vaikka talouden laskusuhdanne onkin voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(123)

Seuraava analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui todellakin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, vaikka talouden laskusuhdanne onkin voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (124) | Ensinnäkin tutkimus osoitti, että rakennusteollisuus alkoi elpyä talouden laskusuhdanteen vaikutuksista tutkimusajanjaksolla, vaikka unionin tuotannonalan indikaattorit olivat edelleen laskusuunnassa. |
| --- | --- |

(124)

Ensinnäkin tutkimus osoitti, että rakennusteollisuus alkoi elpyä talouden laskusuhdanteen vaikutuksista tutkimusajanjaksolla, vaikka unionin tuotannonalan indikaattorit olivat edelleen laskusuunnassa.

| (125) | Myös varastokehitys on merkittävä tekijä, joka tässä tapauksessa on selkeä vahinkoindikaattori (ks. johdanto-osan 93 kappale). Varastojen voidaan todeta kasvaneen vuosittain varsin tasaisesti. Tällainen jatkuva ja tasainen kasvu viittaa siihen, että unionin tuotannonalaan kohdistui pääasiassa jatkuvaa painetta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taholta. Jos varastojen kasvu johtuisi talouden laskusuhdanteesta, kriisivuosina olisi todennäköisesti voitu nähdä merkittävä harppaus sen sijaan, että kasvu oli jatkuvaa koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(125)

Myös varastokehitys on merkittävä tekijä, joka tässä tapauksessa on selkeä vahinkoindikaattori (ks. johdanto-osan 93 kappale). Varastojen voidaan todeta kasvaneen vuosittain varsin tasaisesti. Tällainen jatkuva ja tasainen kasvu viittaa siihen, että unionin tuotannonalaan kohdistui pääasiassa jatkuvaa painetta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taholta. Jos varastojen kasvu johtuisi talouden laskusuhdanteesta, kriisivuosina olisi todennäköisesti voitu nähdä merkittävä harppaus sen sijaan, että kasvu oli jatkuvaa koko tarkastelujakson ajan.

| (126) | Kannattavuuslukujen analyysi etenkin pienyrityksissä, joiden tuotanto oli lähes 50 prosenttia unionin tuotannosta tutkimusajanjaksona, osoittaa, että nämä yritykset yltivät ainoastaan pieneen 0,3 prosentin voittoon jo vuonna 2007 ja ovat sen jälkeen olleet tappiollisia. Tämä viittaa siihen, että niiden tilanne alkoi heiketä jo ennen kriisiä. |
| --- | --- |

(126)

Kannattavuuslukujen analyysi etenkin pienyrityksissä, joiden tuotanto oli lähes 50 prosenttia unionin tuotannosta tutkimusajanjaksona, osoittaa, että nämä yritykset yltivät ainoastaan pieneen 0,3 prosentin voittoon jo vuonna 2007 ja ovat sen jälkeen olleet tappiollisia. Tämä viittaa siihen, että niiden tilanne alkoi heiketä jo ennen kriisiä.

| (127) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Vaikka talouskriisi ja sitä seurannut kysynnän supistuminen ovatkin mahdollisesti vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, talouskriisin vaikutus ei kuitenkaan riitä poistamaan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(127)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Vaikka talouskriisi ja sitä seurannut kysynnän supistuminen ovatkin mahdollisesti vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, talouskriisin vaikutus ei kuitenkaan riitä poistamaan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

4.2   Itseaiheutettua vahinkoa koskevat väitteet

| (128) | Yksi tuoja väitti, että vahinko johtui pääasiassa Puolasta tulevien laattojen tuottajien halvasta myynnistä. Tältä osin on todettava, että vahinkoanalyysin olisi koskettava unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan eikä ainoastaan sen osaa. Komissio tarkasteli kuitenkin Puolan markkinoiden tilannetta käytettävissä olevien tietojen perusteella (muistutettakoon, että otokseen valittu puolalainen yritys päätti jättää yhteistyöhön osallistumisen kesken ja että mikään muu puolalainen yritys ei suostunut toimimaan yhteistyössä). |
| --- | --- |

(128)

Yksi tuoja väitti, että vahinko johtui pääasiassa Puolasta tulevien laattojen tuottajien halvasta myynnistä. Tältä osin on todettava, että vahinkoanalyysin olisi koskettava unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan eikä ainoastaan sen osaa. Komissio tarkasteli kuitenkin Puolan markkinoiden tilannetta käytettävissä olevien tietojen perusteella (muistutettakoon, että otokseen valittu puolalainen yritys päätti jättää yhteistyöhön osallistumisen kesken ja että mikään muu puolalainen yritys ei suostunut toimimaan yhteistyössä).

| (129) | Tarkastelussa todettiin ensinnäkin, että Puolasta muualle unionin markkinoille suuntautuvan myynnin määrä markkinaosuutena oli alle 3 prosenttia tutkimusajankohdan aikana. |
| --- | --- |

(129)

Tarkastelussa todettiin ensinnäkin, että Puolasta muualle unionin markkinoille suuntautuvan myynnin määrä markkinaosuutena oli alle 3 prosenttia tutkimusajankohdan aikana.

| (130) | Jos puolalaiset yritykset olisivat toimineet tutkimuksessa yhteistyössä ja jos niiden hinnat olisi otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä, vaikutus olisi ollut hyvin vähäinen hintojen alittavuutta koskeviin laskelmiin kokonaisuudessaan. Koska puolalainen yritys ei halunnut toimia yhteistyössä, yksityiskohtaisia hintatietoja PCN-koodeittain ei ollut saatavilla. Vaikka otettaisiin huomioon ”enimmäisvaikutus” ja Puolan kokonaismyynnin määrä olisi otettu mukaan laskelmissa, vaikutus olisi ollut rajallinen eikä se olisi muuttanut kokonaistilannetta, koska myyntimäärät olivat suhteellisen pieniä (5). |
| --- | --- |

(130)

Jos puolalaiset yritykset olisivat toimineet tutkimuksessa yhteistyössä ja jos niiden hinnat olisi otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä, vaikutus olisi ollut hyvin vähäinen hintojen alittavuutta koskeviin laskelmiin kokonaisuudessaan. Koska puolalainen yritys ei halunnut toimia yhteistyössä, yksityiskohtaisia hintatietoja PCN-koodeittain ei ollut saatavilla. Vaikka otettaisiin huomioon ”enimmäisvaikutus” ja Puolan kokonaismyynnin määrä olisi otettu mukaan laskelmissa, vaikutus olisi ollut rajallinen eikä se olisi muuttanut kokonaistilannetta, koska myyntimäärät olivat suhteellisen pieniä (5).

| (131) | Tämän perusteella puolalaisen myynnin vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, jos sellaista on, on vähäinen. |
| --- | --- |

(131)

Tämän perusteella puolalaisen myynnin vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, jos sellaista on, on vähäinen.

| (132) | Toinen itseaiheutettua vahinkoa koskeva väite oli se, että jotkin unionin tuottajat olisivat täydentäneet katalogejaan Kiinasta tuoduilla laatoilla ja jälleenmyyneet ne omina kaupallisina merkkeinään. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, ja tämän lisäksi tutkimus osoitti, että tällainen tuonti oli marginaalista. Tästä syystä ei voida todeta, että tällainen unionin tuottajien harjoittama tuonti olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(132)

Toinen itseaiheutettua vahinkoa koskeva väite oli se, että jotkin unionin tuottajat olisivat täydentäneet katalogejaan Kiinasta tuoduilla laatoilla ja jälleenmyyneet ne omina kaupallisina merkkeinään. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, ja tämän lisäksi tutkimus osoitti, että tällainen tuonti oli marginaalista. Tästä syystä ei voida todeta, että tällainen unionin tuottajien harjoittama tuonti olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

5.   Unionin tuotannonalan vientitulos

| (133) | Myös vientitoimintaa tarkasteltiin yhtenä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevana tekijänä, joka olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. Eurostatin tietojen mukaan vienti unionista todellakin väheni 44 prosenttia. Unionin vientihinnat kuitenkin nousivat 32 prosenttia. Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien kohdalla lasku ei ollut yhtä merkittävä (-24 prosenttia). Tutkimuksesta kävi myös ilmi, että viennin osuus prosentteina unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä kasvoi 17 prosentista (vuosi 2007) 19 prosenttiin (vuosi 2009). Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientimäärät vähenivätkin, vähennys ei ollut yhtä suuri kuin myynnin vähentyminen unionin markkinoilla (viennissä -24 prosenttia verrattuna -30 prosenttiin unionin myynnissä). Näin ollen katsotaan, että vientimäärän väheneminen ei voi selittää unionin tuottajille aiheutuneen vahingon tasoa. |
| --- | --- |

(133)

Myös vientitoimintaa tarkasteltiin yhtenä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevana tekijänä, joka olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. Eurostatin tietojen mukaan vienti unionista todellakin väheni 44 prosenttia. Unionin vientihinnat kuitenkin nousivat 32 prosenttia. Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien kohdalla lasku ei ollut yhtä merkittävä (-24 prosenttia). Tutkimuksesta kävi myös ilmi, että viennin osuus prosentteina unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä kasvoi 17 prosentista (vuosi 2007) 19 prosenttiin (vuosi 2009). Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientimäärät vähenivätkin, vähennys ei ollut yhtä suuri kuin myynnin vähentyminen unionin markkinoilla (viennissä -24 prosenttia verrattuna -30 prosenttiin unionin myynnissä). Näin ollen katsotaan, että vientimäärän väheneminen ei voi selittää unionin tuottajille aiheutuneen vahingon tasoa.

| (134) | Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, ettei unionin tuotannonalan vientitoiminta aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(134)

Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, ettei unionin tuotannonalan vientitoiminta aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

6.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (135) | Kuten on todettu, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on syy-yhteys. Talouskriisi ja tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen muttei siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(135)

Kuten on todettu, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on syy-yhteys. Talouskriisi ja tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen muttei siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (136) | Edellä olevassa tarkastelussa selvitettiin kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja sen perusteella todettiin alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(136)

Edellä olevassa tarkastelussa selvitettiin kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja sen perusteella todettiin alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.

F.   UNIONIN ETU

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (137) | Eurooppalaisen tuottajajärjestön (Cerame-Unie) ja suurimpien kansallisten tuottajajärjestöjen yhteistyöhön osallistumisen ja sen tukemisen aste olivat korkeita. Yksikään unionin tuottajista ei ole vastustanut tutkimuksen aloittamista eikä toimenpiteiden käyttöönottoa. Tämä antaa ymmärtää, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuottajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(137)

Eurooppalaisen tuottajajärjestön (Cerame-Unie) ja suurimpien kansallisten tuottajajärjestöjen yhteistyöhön osallistumisen ja sen tukemisen aste olivat korkeita. Yksikään unionin tuottajista ei ole vastustanut tutkimuksen aloittamista eikä toimenpiteiden käyttöönottoa. Tämä antaa ymmärtää, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuottajien edun mukaista.

| (138) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti sen hinnat (ks. johdanto-osan 76 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(138)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti sen hinnat (ks. johdanto-osan 76 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (139) | Voidaan olettaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, koska ne todennäköisesti estävät alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvun entisestään. |
| --- | --- |

(139)

Voidaan olettaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, koska ne todennäköisesti estävät alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvun entisestään.

| (140) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan keraamisten laattojen tuonnin voidaan olettaa jatkuvan tai jopa lisääntyvän. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva myyntihintojen aleneminen aiheuttaisi edelleen painetta unionin tuottajien myyntihintoihin ja voittoihin. |
| --- | --- |

(140)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan keraamisten laattojen tuonnin voidaan olettaa jatkuvan tai jopa lisääntyvän. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva myyntihintojen aleneminen aiheuttaisi edelleen painetta unionin tuottajien myyntihintoihin ja voittoihin.

| (141) | Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään lisäpaineen, joka aiheutuu unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavasta polkumyyntituonnista, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen. |
| --- | --- |

(141)

Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään lisäpaineen, joka aiheutuu unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavasta polkumyyntituonnista, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen.

2.   Tuojien etu

| (142) | Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli noin 6 prosenttia. Otannassa (ks. johdanto-osan 15 kappale) otokseen valittiin seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa (joista yksi on käyttäjä). Niiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 5 prosenttia. Yhteistyössä toimineet tuojat kävivät kauppaa pääasiassa laatoilla, mutta yhden tuojan kohdalla laattakauppa muodostaa vain pienen osan sen koko liiketoiminnasta. Näiden yhteistyössä toimineiden tuojien kohdalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus niiden kokonaishankinnoista oli hyvin suuri (yli kolme neljäsosaa). Vaikka näyttääkin siltä, että niillä on tarpeeksi pelivaraa vaimentaa Kiinasta tulevan tuonnin hinnannousua (tuojien voittomarginaali tässä tuonnissa on noin 50 prosenttia), tuojat ilmoittavat yleensä voitokseen noin viisi prosenttia. |
| --- | --- |

(142)

Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli noin 6 prosenttia. Otannassa (ks. johdanto-osan 15 kappale) otokseen valittiin seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa (joista yksi on käyttäjä). Niiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 5 prosenttia. Yhteistyössä toimineet tuojat kävivät kauppaa pääasiassa laatoilla, mutta yhden tuojan kohdalla laattakauppa muodostaa vain pienen osan sen koko liiketoiminnasta. Näiden yhteistyössä toimineiden tuojien kohdalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus niiden kokonaishankinnoista oli hyvin suuri (yli kolme neljäsosaa). Vaikka näyttääkin siltä, että niillä on tarpeeksi pelivaraa vaimentaa Kiinasta tulevan tuonnin hinnannousua (tuojien voittomarginaali tässä tuonnissa on noin 50 prosenttia), tuojat ilmoittavat yleensä voitokseen noin viisi prosenttia.

| (143) | Pelkästään kustannusnäkökulmasta katsottuna toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi siis todennäköisesti tuojien liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(143)

Pelkästään kustannusnäkökulmasta katsottuna toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi siis todennäköisesti tuojien liiketoimintaan.

| (144) | Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että tuojat ja käyttäjät voivat hankkia tuotteensa kolmansista maista tai unionista. Tämä voi tapahtua helpostikin, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan useissa maissa sekä unionissa että sen ulkopuolella (Turkissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, Egyptissä, Kaakkois-Aasiassa, Brasiliassa ja muualla). |
| --- | --- |

(144)

Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että tuojat ja käyttäjät voivat hankkia tuotteensa kolmansista maista tai unionista. Tämä voi tapahtua helpostikin, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan useissa maissa sekä unionissa että sen ulkopuolella (Turkissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, Egyptissä, Kaakkois-Aasiassa, Brasiliassa ja muualla).

| (145) | Yksi tuoja ilmoitti, että se yritti tutkimuksen vireillepanon seurauksena vaihtaa toimittajiaan, muttei kuitenkaan onnistunut siinä. Toisaalta toinen tuoja ilmoitti käynnistäneensä vastaavan prosessin onnistuneesti jo tutkimuksen aikana. Kolmas tuoja puolestaan ilmoitti laajentavansa toimittajavalikoimaansa muihin kuin kiinalaisiin tuottajiin eikä uskonut tämän tuottavan hankaluuksia. |
| --- | --- |

(145)

Yksi tuoja ilmoitti, että se yritti tutkimuksen vireillepanon seurauksena vaihtaa toimittajiaan, muttei kuitenkaan onnistunut siinä. Toisaalta toinen tuoja ilmoitti käynnistäneensä vastaavan prosessin onnistuneesti jo tutkimuksen aikana. Kolmas tuoja puolestaan ilmoitti laajentavansa toimittajavalikoimaansa muihin kuin kiinalaisiin tuottajiin eikä uskonut tämän tuottavan hankaluuksia.

| (146) | Tästä syystä todetaan alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotto estäisi unionin tuojia ostamasta vastaavia tuotteita muista lähteistä. Polkumyyntitullien tarkoitus ei myöskään ole sulkea tiettyjä kauppakanavia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja torjua epäasialliset kaupankäyntitavat. |
| --- | --- |

(146)

Tästä syystä todetaan alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotto estäisi unionin tuojia ostamasta vastaavia tuotteita muista lähteistä. Polkumyyntitullien tarkoitus ei myöskään ole sulkea tiettyjä kauppakanavia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja torjua epäasialliset kaupankäyntitavat.

| (147) | Etuyhteydettömien tuojien suhteellisen alhainen yhteistyöaste voi olla merkki siitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan. |
| --- | --- |

(147)

Etuyhteydettömien tuojien suhteellisen alhainen yhteistyöaste voi olla merkki siitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan.

3.   Käyttäjien etu

| (148) | Komissio otti yhteyttä kahteen suureen käyttäjäjärjestöön unionissa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio otti yhteyttä kahteen suureen käyttäjäjärjestöön unionissa.

| (149) | Rakennusala (jota edusti Euroopan rakennusteollisuusliitto) päätti olla toimimatta aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio sai siltä vastauksen alustavaan kyselyynsä, mutta tämän jälkeen liitto lopetti yhteistyön jäsentensä mielenkiinnon puutteen vuoksi. |
| --- | --- |

(149)

Rakennusala (jota edusti Euroopan rakennusteollisuusliitto) päätti olla toimimatta aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio sai siltä vastauksen alustavaan kyselyynsä, mutta tämän jälkeen liitto lopetti yhteistyön jäsentensä mielenkiinnon puutteen vuoksi.

| (150) | Käyttäjien vähäinen osallistuminen yhteistyöhön voi tarkoittaa sitä, ettei ala ole kovin riippuvainen Kiinasta tulevasta tuonnista, tai sitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi sille merkittävää haittaa. Tämä vaikuttaa pitävän erityisesti paikkansa rakennusalalla, jolla keraamisilla laatoilla ei tarkastuskäyntien aikana annettujen tuottajien lausuntojen mukaan juurikaan ole merkitystä lopullisten kustannusten kannalta. Tämä vaikuttaa ymmärrettävältä, kun otetaan huomioon muiden materiaalien kustannukset uudis- tai korjausrakentamisessa. Kuten edellä mainitaan, hankintalähteitä voidaan myös vaihtaa suhteellisen helposti. |
| --- | --- |

(150)

Käyttäjien vähäinen osallistuminen yhteistyöhön voi tarkoittaa sitä, ettei ala ole kovin riippuvainen Kiinasta tulevasta tuonnista, tai sitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi sille merkittävää haittaa. Tämä vaikuttaa pitävän erityisesti paikkansa rakennusalalla, jolla keraamisilla laatoilla ei tarkastuskäyntien aikana annettujen tuottajien lausuntojen mukaan juurikaan ole merkitystä lopullisten kustannusten kannalta. Tämä vaikuttaa ymmärrettävältä, kun otetaan huomioon muiden materiaalien kustannukset uudis- tai korjausrakentamisessa. Kuten edellä mainitaan, hankintalähteitä voidaan myös vaihtaa suhteellisen helposti.

| (151) | Eurooppalainen rakennusmarkkina-alan kattojärjestö (EDRA) otti yhteyttä komissioon jäsentensä puolesta. Järjestö esitti huomautuksensa tutkimuksen alussa ja väitti, että tullit nostaisivat kuluttajahintoja ja että siirtyminen muihin hankintalähteisiin nostaisi kustannuksia selvästi sekä jakelijoiden että kuluttajien kohdalla. Näitä väitteitä ei kuitenkaan perusteltu. |
| --- | --- |

(151)

Eurooppalainen rakennusmarkkina-alan kattojärjestö (EDRA) otti yhteyttä komissioon jäsentensä puolesta. Järjestö esitti huomautuksensa tutkimuksen alussa ja väitti, että tullit nostaisivat kuluttajahintoja ja että siirtyminen muihin hankintalähteisiin nostaisi kustannuksia selvästi sekä jakelijoiden että kuluttajien kohdalla. Näitä väitteitä ei kuitenkaan perusteltu.

4.   Loppukuluttajien etu

| (152) | Komissio otti yhteyttä yhteen kuluttajajärjestöön, joka ei vastauksensa mukaan ollut kiinnostunut yhteistyöstä. Muita kuluttajajärjestöjä ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(152)

Komissio otti yhteyttä yhteen kuluttajajärjestöön, joka ei vastauksensa mukaan ollut kiinnostunut yhteistyöstä. Muita kuluttajajärjestöjä ei ilmoittautunut.

| (153) | Polkumyyntitullien vaikutus kuluttajiin on todennäköisesti pieni, koska jälleenmyyjien soveltama voittomarginaali on yleensä varsin korkea. Vaikka hinnat nousisivatkin, vaikutukset jäisivät kuluttajien kannalta vähäisiksi, sillä hinnat nousisivat 1,5–3 euroa neliömetriltä (sillä perusteella, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 4,5 euroa tutkimusajanjaksolla). Yksittäiset kuluttajat ostavat rajoitettuja määriä laattoja eivätkä kovin usein. Hintojen nousulla lyhyellä aikavälillä voisi olla kuluttajille myönteisiä vaikutuksia pitkällä aikavälillä, sillä se varmistaisi kilpailun markkinoilla. Kilpailun puute pitkällä aikavälillä saattaisi johtaa siihen, että hinnat nousisivat vielä enemmän ja halpatuonti loppuisi kokonaan. |
| --- | --- |

(153)

Polkumyyntitullien vaikutus kuluttajiin on todennäköisesti pieni, koska jälleenmyyjien soveltama voittomarginaali on yleensä varsin korkea. Vaikka hinnat nousisivatkin, vaikutukset jäisivät kuluttajien kannalta vähäisiksi, sillä hinnat nousisivat 1,5–3 euroa neliömetriltä (sillä perusteella, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 4,5 euroa tutkimusajanjaksolla). Yksittäiset kuluttajat ostavat rajoitettuja määriä laattoja eivätkä kovin usein. Hintojen nousulla lyhyellä aikavälillä voisi olla kuluttajille myönteisiä vaikutuksia pitkällä aikavälillä, sillä se varmistaisi kilpailun markkinoilla. Kilpailun puute pitkällä aikavälillä saattaisi johtaa siihen, että hinnat nousisivat vielä enemmän ja halpatuonti loppuisi kokonaan.

5.   Toimittajien etu

| (154) | Tutkimuksen aikana ei saatu yhteydenottoja toimittajilta eikä niiden järjestöiltä. |
| --- | --- |

(154)

Tutkimuksen aikana ei saatu yhteydenottoja toimittajilta eikä niiden järjestöiltä.

| (155) | Tutkimuksesta kävi ilmi, että käynnissä olevasta menettelystä saattaisivat olla eniten kiinnostuneita laattojen tuotannossa käytettävien laitteiden valmistajat. Tutkimuksen mukaan jotkut kiinalaiset tuottajat hankkivat tällaisia laitteita unioniin sijoittautuneilta toimittajilta. Viralliset tiedot kuitenkin osoittivat, että myynti unionista Kiinaan on ollut jatkuvasti pienessä laskussa viimeisten kymmenen vuoden ajan ja että Kiinan osuus myynnistä oli merkittävä muttei kuitenkaan suurin (noin 10 prosenttia). Toimittajien pääasiakkaat olivat unionin tuottajia, joten unionin tuotannonalan tulos kiinnostaa toimittajia suuresti, ja ne ovat riippuvaisia siitä. |
| --- | --- |

(155)

Tutkimuksesta kävi ilmi, että käynnissä olevasta menettelystä saattaisivat olla eniten kiinnostuneita laattojen tuotannossa käytettävien laitteiden valmistajat. Tutkimuksen mukaan jotkut kiinalaiset tuottajat hankkivat tällaisia laitteita unioniin sijoittautuneilta toimittajilta. Viralliset tiedot kuitenkin osoittivat, että myynti unionista Kiinaan on ollut jatkuvasti pienessä laskussa viimeisten kymmenen vuoden ajan ja että Kiinan osuus myynnistä oli merkittävä muttei kuitenkaan suurin (noin 10 prosenttia). Toimittajien pääasiakkaat olivat unionin tuottajia, joten unionin tuotannonalan tulos kiinnostaa toimittajia suuresti, ja ne ovat riippuvaisia siitä.

| (156) | Se, ettei tämä ala ollut kiinnostunut yhteistyöstä, oli merkki siitä, etteivät toimittajat usko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa haittaavan merkittävästi omaa tilannettaan. |
| --- | --- |

(156)

Se, ettei tämä ala ollut kiinnostunut yhteistyöstä, oli merkki siitä, etteivät toimittajat usko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa haittaavan merkittävästi omaa tilannettaan.

6.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (157) | Edellä esitetyn perusteella todettiin alustavasti, ettei yleisesti ottaen ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella todettiin alustavasti, ettei yleisesti ottaen ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (158) | Kun otetaan huomioon polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat edellä esitetyt päätelmät, olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(158)

Kun otetaan huomioon polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat edellä esitetyt päätelmät, olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (159) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan, ns. alhaisemman tullin säännön mukaisesti, Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotka ovat joko polkumyynti- tai vahinkomarginaalin mukaiset sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan, ns. alhaisemman tullin säännön mukaisesti, Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotka ovat joko polkumyynti- tai vahinkomarginaalin mukaiset sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi.

| (160) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(160)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (161) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot muutoksista, joita on tehty yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyyntiin, esimerkiksi mainittu nimenmuutos tai mainittu muutos tuotanto- ja myyntiyksiköissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(161)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot muutoksista, joita on tehty yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyyntiin, esimerkiksi mainittu nimenmuutos tai mainittu muutos tuotanto- ja myyntiyksiköissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (162) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(162)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (163) | Jotta voidaan minimoida tullien välisten suurten erojen aiheuttama toimenpiteiden kiertämisen riski, katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(163)

Jotta voidaan minimoida tullien välisten suurten erojen aiheuttama toimenpiteiden kiertämisen riski, katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

| (164) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(164)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

| (165) | Seuraavassa ehdotetut tullit perustuvat tutkimuksessa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin, sillä ne olivat vahinkomarginaaleja alhaisempia. Väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:







  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Väliaikainen tulli |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuottajat | 32,3 % | 32,3 % |
| Kaikki muut | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Seuraavassa ehdotetut tullit perustuvat tutkimuksessa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin, sillä ne olivat vahinkomarginaaleja alhaisempia. Väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Väliaikainen tulli

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuottajat

32,3 %

32,3 %

Kaikki muut

73,0 %

73,0 %

H.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (166) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille; osapuolia pyydetään esittämään niistä näkemyksensä kirjallisesti, ja ne voivat myös pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille; osapuolia pyydetään esittämään niistä näkemyksensä kirjallisesti, ja ne voivat myös pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 kuuluvien lasitettujen ja lasittamattomien keraamisten katulaattojen, lattialaattojen ja seinälaattojen, lasitettujen ja lasittamattomien keraamisten mosaiikkikuutioiden ja niiden kaltaisten tavaroiden, myös alustalla, tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | B011 |
| Liitteessä I luetellut yritykset | 32,3 % | B012 |
| Kaikki muut yritykset | 73,0 % | B999 |

Yritys

Tulli

Taric-lisäkoodi

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

B011

Liitteessä I luetellut yritykset

32,3 %

B012

Kaikki muut yritykset

73,0 %

B999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullimääräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 160, 19.6.2010, s. 20.

2

(3)  Lähde: www.fiec.org

3

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  Koska puolalaiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, komission oli selvitettävä Puolasta EU:hun suuntautuvan myynnin määrät ja hinnat yhdistelemällä käytettävissä olleista lähteistä (eli Eurostat, Prodcom ja kolmelta puolalaiselta yritykseltä saadut voimassa olevat kyselyt ja otoskyselyt) saatuja tietoja.

5

(6)  Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja H, 1049 Bryssel, Belgia.

6

---

LIITE I

Yhteistyössä toimineet kiinalaiset tuottajat, joita ei valittu otokseen ja joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (Taric-lisäkoodi B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd

| 10 | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd

| 37 | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

37

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd

---

LIITE II

Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön allekirjoittama vakuutus seuraavasti:

| 1. | Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1.

Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| 2. | Seuraava ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt keraamiset laatat, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite] [Taric-lisäkoodi] [maan nimi], ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.
  Päiväys ja allekirjoitus” |
| --- | --- |

2.

Seuraava ilmoitus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt keraamiset laatat, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite] [Taric-lisäkoodi] [maan nimi], ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.

Päiväys ja allekirjoitus”

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/31

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 259/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 642/2010 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) 5 artiklassa säädetään tekijät, joiden perusteella määritetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edustavat cif-tuontihinnat asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille viljoille. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) 5 artiklassa säädetään tekijät, joiden perusteella määritetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut edustavat cif-tuontihinnat asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille viljoille.

| (2) | Vaikka asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa viitataan korkealaatuiseen tavalliseen vehnään, mainitun asetuksen liitteeseen III sisältyvät myös keski- ja heikkolaatuisen tavallisen vehnän noteerauspörssit ja viitelajikkeet. Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista poistaa mainitusta asetuksesta keski- ja heikkolaatuisen tavallisen vehnän noteeraukset ja lajikkeet. |
| --- | --- |

(2)

Vaikka asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa viitataan korkealaatuiseen tavalliseen vehnään, mainitun asetuksen liitteeseen III sisältyvät myös keski- ja heikkolaatuisen tavallisen vehnän noteerauspörssit ja viitelajikkeet. Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista poistaa mainitusta asetuksesta keski- ja heikkolaatuisen tavallisen vehnän noteeraukset ja lajikkeet.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 642/2010 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 642/2010 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 642/2010 liite III tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

LIITE

”LIITE III

Noteerauspörssit ja viitelajikkeet

| Tuote | Tavallinen vehnä | Durumvehnä | Maissi | Muu rehusiemen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakiolaatu | Korkea | | | |
| Pörssinoteerauksessa käytettävä viitelajike (tyyppi/aste) | Hard Red Spring nro 2 | Hard Amber Durum nro 2 | Yellow Corn nro 3 | US Barley nro 2 |
| Pörssinoteeraus | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Tuote

Tavallinen vehnä

Durumvehnä

Maissi

Muu rehusiemen

Vakiolaatu

Korkea

Pörssinoteerauksessa käytettävä viitelajike (tyyppi/aste)

Hard Red Spring nro 2

Hard Amber Durum nro 2

Yellow Corn nro 3

US Barley nro 2

Pörssinoteeraus

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Amerikan yhdysvalloissa julkisesti käytettävissä olevia edustavimpia fob-noteerauksia.

1

(2)  Jos edustavan cif-tuontihinnan laskemiseksi ei ole saatavissa lainkaan noteerauksia, käytetään Amerikan yhdysvalloissa julkisesti käytettävissä olevia edustavampia fob-noteerauksia.”

2

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/33

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 260/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 146. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä Afganistaniin suuntautuvan tiettyjen tavaroiden ja palvelujen viennin kieltämisestä, Afganistanin Talebania koskevien lentokiellon ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 10 päivänä maaliskuuta 2011 lisätä yhden luonnollisen henkilön luetteloon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 10 päivänä maaliskuuta 2011 lisätä yhden luonnollisen henkilön luetteloon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä.

| (4) | Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi, |
| --- | --- |

(4)

Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon johtaja

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I olevaan luonnollisten henkilöiden luetteloon lisätään seuraava:

”Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Syntymäaika: 12.5.1964. Syntymäpaikka: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Chechenskaya Respublika, Venäjän federaatio. a) Venäjän kansalainen b) Neuvostoliiton kansalainen (vuoteen 1991). Lisätietoja: a) asunut Venäjän federaatiossa marraskuussa 2010; b) kansainvälinen etsintäkuulutus annettu vuonna 2000. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 10.3.2011.”

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/35

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 261/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä maaliskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 262/2011,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 255/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 255/2011 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä maaliskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUVL L 69, 16.3.2011, s. 15.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 17 päivästä maaliskuuta 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/39

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2011,

kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten viidennessä konferenssissa liitteeseen III tehtäviin muutoksiin omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta

(2011/162/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni on neuvoston päätöksellä 2006/730/EY (1) hyväksynyt kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen, jäljempänä ’Rotterdamin yleissopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni on neuvoston päätöksellä 2006/730/EY (1) hyväksynyt kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen, jäljempänä ’Rotterdamin yleissopimus’.

| (2) | Rotterdamin yleissopimus on pantu unionissa täytäntöön vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 689/2008 (2). |
| --- | --- |

(2)

Rotterdamin yleissopimus on pantu unionissa täytäntöön vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 689/2008 (2).

| (3) | Jotta voidaan varmistaa, että tuojamaat hyötyvät Rotterdamin yleissopimuksessa määrätystä suojelusta, on tarpeen ja tarkoituksenmukaista tukea kemikaalien arviointikomitean (CRC) suositusta lisätä krysotiiliasbesti, endosulfaani, alaklori ja aldikarbi Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III. Näiden neljän aineen käyttö on jo kielletty unionissa tai sitä on ankarasti rajoitettu, ja ne kuuluvat näin ollen Rotterdamin yleissopimuksen määräyksiä tiukempien vientivaatimusten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa, että tuojamaat hyötyvät Rotterdamin yleissopimuksessa määrätystä suojelusta, on tarpeen ja tarkoituksenmukaista tukea kemikaalien arviointikomitean (CRC) suositusta lisätä krysotiiliasbesti, endosulfaani, alaklori ja aldikarbi Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III. Näiden neljän aineen käyttö on jo kielletty unionissa tai sitä on ankarasti rajoitettu, ja ne kuuluvat näin ollen Rotterdamin yleissopimuksen määräyksiä tiukempien vientivaatimusten soveltamisalaan.

| (4) | Rotterdamin yleissopimuksen viidennen osapuolten konferenssin odotetaan päättävän ehdotettujen muutosten sisällyttämisestä liitteeseen III. Unionin olisi kannatettava näiden muutosten hyväksymistä, |
| --- | --- |

(4)

Rotterdamin yleissopimuksen viidennen osapuolten konferenssin odotetaan päättävän ehdotettujen muutosten sisällyttämisestä liitteeseen III. Unionin olisi kannatettava näiden muutosten hyväksymistä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten konferenssin viidennessä kokouksessa omaksuttava unionin kanta on, että komissio kannattaa unionin puolesta unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa muutoksia kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen (3) liitteeseen III, siltä osin kuin on kysymys krysoliittiasbestin, endosulfaanin, alaklorin ja aldikarbin lisäämisestä siihen.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

FELLEGI T.

---

(1)  EUVL L 299, 28.10.2006, s. 23.

1

(2)  EUVL L 204, 31.7.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL L 63, 6.3.2003, s. 29.

3

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisesti toimittamien suunnitelmien hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1630)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/163/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elävissä eläimissä ja niistä saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden jäämien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteistä ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sekä päätösten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta 29 päivänä huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY (1) ja erityisesti sen 29 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan ja 29 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 96/23/EY vahvistetaan tarkastusmenettelyt, jotka koskevat sen liitteessä I tarkoitettuja aineita ja jäämäryhmiä. Direktiivin 96/23/EY mukaan kolmansien maiden, jotka haluavat olla mukana tai säilyttää asemansa sellaisten kolmansien maiden luettelossa, joista jäsenvaltiot saavat tuoda direktiivissä tarkoitettuja eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita, on toimitettava suunnitelma, josta käyvät ilmi kyseisten kolmansien maiden tarjoamat takeet kyseisessä liitteessä lueteltujen jäämäryhmien ja aineiden valvonnasta. Nämä suunnitelmat on saatettava ajan tasalle komission pyynnöstä, erityisesti jos eräät tarkastukset sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 96/23/EY vahvistetaan tarkastusmenettelyt, jotka koskevat sen liitteessä I tarkoitettuja aineita ja jäämäryhmiä. Direktiivin 96/23/EY mukaan kolmansien maiden, jotka haluavat olla mukana tai säilyttää asemansa sellaisten kolmansien maiden luettelossa, joista jäsenvaltiot saavat tuoda direktiivissä tarkoitettuja eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita, on toimitettava suunnitelma, josta käyvät ilmi kyseisten kolmansien maiden tarjoamat takeet kyseisessä liitteessä lueteltujen jäämäryhmien ja aineiden valvonnasta. Nämä suunnitelmat on saatettava ajan tasalle komission pyynnöstä, erityisesti jos eräät tarkastukset sitä edellyttävät.

| (2) | Kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY mukaisesti esittämien jäämiä koskevien valvontasuunnitelmien hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/432/EY (2) hyväksytään päätöksen liitteessä lueteltujen tiettyjen kolmansien maiden toimittamat direktiivin 96/23/EY 29 artiklassa tarkoitetut suunnitelmat, jäljempänä ’suunnitelmat’, luettelossa esitettyjen eläinten ja eläinperäisten tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(2)

Kolmansien maiden neuvoston direktiivin 96/23/EY mukaisesti esittämien jäämiä koskevien valvontasuunnitelmien hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/432/EY (2) hyväksytään päätöksen liitteessä lueteltujen tiettyjen kolmansien maiden toimittamat direktiivin 96/23/EY 29 artiklassa tarkoitetut suunnitelmat, jäljempänä ’suunnitelmat’, luettelossa esitettyjen eläinten ja eläinperäisten tuotteiden osalta.

| (3) | Eräiden kolmansien maiden äskettäin toimittamien suunnitelmien ja komission saamien lisätietojen perusteella on tarpeen saattaa ajan tasalle luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot saavat tuoda tiettyjä päätöksen 2004/432/EY liitteessä olevassa luettelossa, jäljempänä ’luettelo’, lueteltuja eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita direktiivin 96/23/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Eräiden kolmansien maiden äskettäin toimittamien suunnitelmien ja komission saamien lisätietojen perusteella on tarpeen saattaa ajan tasalle luettelo kolmansista maista, joista jäsenvaltiot saavat tuoda tiettyjä päätöksen 2004/432/EY liitteessä olevassa luettelossa, jäljempänä ’luettelo’, lueteltuja eläimiä ja eläinperäisiä tuotteita direktiivin 96/23/EY mukaisesti.

| (4) | Yhdistyneet arabiemiirikunnat on toimittanut komissiolle kamelinmaitoa koskevan suunnitelman. Kyseinen suunnitelma tarjoaa riittävät takeet, ja se olisi hyväksyttävä. Sen vuoksi kamelinmaito olisi lisättävä Yhdistyneitä arabiemiirikuntia koskevaan kohtaan luettelossa. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistyneet arabiemiirikunnat on toimittanut komissiolle kamelinmaitoa koskevan suunnitelman. Kyseinen suunnitelma tarjoaa riittävät takeet, ja se olisi hyväksyttävä. Sen vuoksi kamelinmaito olisi lisättävä Yhdistyneitä arabiemiirikuntia koskevaan kohtaan luettelossa.

| (5) | Brunei on toimittanut komissiolle vesiviljelyä koskevan suunnitelman. Kyseinen suunnitelma tarjoaa riittävät takeet, ja se olisi hyväksyttävä. Sen vuoksi Brunei olisi lisättävä luetteloon vesiviljelyn osalta. |
| --- | --- |

(5)

Brunei on toimittanut komissiolle vesiviljelyä koskevan suunnitelman. Kyseinen suunnitelma tarjoaa riittävät takeet, ja se olisi hyväksyttävä. Sen vuoksi Brunei olisi lisättävä luetteloon vesiviljelyn osalta.

| (6) | Komissio on pyytänyt entiseltä Jugoslavian tasavallalta Makedonialta tietoja sen teurashevosia koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Sen vuoksi kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta teurashevosten osalta. Entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on pyytänyt entiseltä Jugoslavian tasavallalta Makedonialta tietoja sen teurashevosia koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Sen vuoksi kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta teurashevosten osalta. Entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on ilmoitettu asiasta.

| (7) | Malesian kohtaan luettelossa sisältyy siipikarja, mutta Malesian toimittama suunnitelma ja komission saamat lisätiedot eivät tarjoa riittäviä takeita siipikarjan osalta. Maassa on nykyisin kuitenkin vain yksi tällaista raaka-ainetta käsittelevä laitos, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (3) 12 artiklan mukaisesti, ja kyseinen laitos tuo kaiken raaka-aineensa Euroopan unionin jäsenvaltiosta. Jotta kyseinen toiminta voisi jatkua, siipikarja olisi säilytettävä Malesiaa koskevassa kohdassa, mutta merkintää olisi rajoitettava siten, että raaka-ainetta saa tuoda ainoastaan muista kolmansista maista, jotka mainitaan luettelossa kyseisen raaka-aineen osalta, tai Euroopan unionin jäsenvaltioista. Malesialle on ilmoitettu asiasta. Luetteloon olisi lisättävä kyseisen kolmannen maan osalta rajoittava alaviite. |
| --- | --- |

(7)

Malesian kohtaan luettelossa sisältyy siipikarja, mutta Malesian toimittama suunnitelma ja komission saamat lisätiedot eivät tarjoa riittäviä takeita siipikarjan osalta. Maassa on nykyisin kuitenkin vain yksi tällaista raaka-ainetta käsittelevä laitos, joka on hyväksytty ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (3) 12 artiklan mukaisesti, ja kyseinen laitos tuo kaiken raaka-aineensa Euroopan unionin jäsenvaltiosta. Jotta kyseinen toiminta voisi jatkua, siipikarja olisi säilytettävä Malesiaa koskevassa kohdassa, mutta merkintää olisi rajoitettava siten, että raaka-ainetta saa tuoda ainoastaan muista kolmansista maista, jotka mainitaan luettelossa kyseisen raaka-aineen osalta, tai Euroopan unionin jäsenvaltioista. Malesialle on ilmoitettu asiasta. Luetteloon olisi lisättävä kyseisen kolmannen maan osalta rajoittava alaviite.

| (8) | Komissio on pyytänyt Venäjältä tietoja sen teurashevosia koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska Venäjä ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta teurashevosten osalta. Venäjälle on ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on pyytänyt Venäjältä tietoja sen teurashevosia koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska Venäjä ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta teurashevosten osalta. Venäjälle on ilmoitettu asiasta.

| (9) | Komissio on pyytänyt Ukrainalta tietoja sen hevoseläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska Ukraina ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta hevoseläinten ja niistä saatavien tuotteiden osalta. Ukrainalle on ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on pyytänyt Ukrainalta tietoja sen hevoseläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Koska Ukraina ei ole vastannut, riittäviä takeita hyväksymiselle ei ole. Kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta hevoseläinten ja niistä saatavien tuotteiden osalta. Ukrainalle on ilmoitettu asiasta.

| (10) | Yhdysvalloilta on pyydetty tietoja sen hevoseläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Yhdysvallat ei ole kuitenkaan esittänyt asiaa koskevia takeita, sillä kyseisessä kolmannessa maassa on lopetettu unioniin vietävien hevoseläinten teurastus. Sen vuoksi kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta hevoseläinten ja niistä saatavien tuotteiden osalta. Yhdysvalloille on ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

(10)

Yhdysvalloilta on pyydetty tietoja sen hevoseläimiä ja niistä saatavia tuotteita koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta. Yhdysvallat ei ole kuitenkaan esittänyt asiaa koskevia takeita, sillä kyseisessä kolmannessa maassa on lopetettu unioniin vietävien hevoseläinten teurastus. Sen vuoksi kyseinen kolmas maa olisi poistettava luettelosta hevoseläinten ja niistä saatavien tuotteiden osalta. Yhdysvalloille on ilmoitettu asiasta.

| (11) | Komission tarkastusmatka Uruguayihin paljasti vakavia puutteita suunnitelman täytäntöönpanossa kanien ja tarhatun riistan osalta. Kanien osalta ei ollut olemassa jäämien valvontasuunnitelmaa, ja tarhatun riistan osalta näytteiden ottaminen tai testaus ei ollut mahdollista tuotantokatkoksen vuoksi. Sen vuoksi Uruguayta koskeva merkintä olisi poistettava kanien ja tarhatun riistan osalta luettelosta. Uruguaylle on ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

(11)

Komission tarkastusmatka Uruguayihin paljasti vakavia puutteita suunnitelman täytäntöönpanossa kanien ja tarhatun riistan osalta. Kanien osalta ei ollut olemassa jäämien valvontasuunnitelmaa, ja tarhatun riistan osalta näytteiden ottaminen tai testaus ei ollut mahdollista tuotantokatkoksen vuoksi. Sen vuoksi Uruguayta koskeva merkintä olisi poistettava kanien ja tarhatun riistan osalta luettelosta. Uruguaylle on ilmoitettu asiasta.

| (12) | Eräistä kolmansista maista viedään eläinperäisiä tuotteita, joiden raaka-aine on peräisin Euroopan unionin jäsenvaltioista tai muista kolmansista maista, jotka noudattavat tällaista raaka-ainetta koskevia direktiivin 96/23/EY säännöksiä ja mainitaan sen vuoksi luettelossa. Jotta voitaisiin varmistaa, että unioniin tuotaviin eläinperäisiin tuotteisiin sovelletaan hyväksyttyä suunnitelmaa, kolmansien maiden, jotka tuovat maahan tällaisia raaka-aineita viedäkseen niitä jälleen Euroopan unioniin, olisi mainittava tästä suunnitelmassaan. |
| --- | --- |

(12)

Eräistä kolmansista maista viedään eläinperäisiä tuotteita, joiden raaka-aine on peräisin Euroopan unionin jäsenvaltioista tai muista kolmansista maista, jotka noudattavat tällaista raaka-ainetta koskevia direktiivin 96/23/EY säännöksiä ja mainitaan sen vuoksi luettelossa. Jotta voitaisiin varmistaa, että unioniin tuotaviin eläinperäisiin tuotteisiin sovelletaan hyväksyttyä suunnitelmaa, kolmansien maiden, jotka tuovat maahan tällaisia raaka-aineita viedäkseen niitä jälleen Euroopan unioniin, olisi mainittava tästä suunnitelmassaan.

| (13) | Kaupalle aiheutuvien häiriöiden välttämiseksi olisi säädettävä siirtymäkaudesta, joka kattaa sellaiset kyseeseen tulevat lähetykset entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Venäjältä, Ukrainasta ja Uruguaysta, jotka on lähetetty unioniin ennen tämän päätöksen ensimmäistä soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(13)

Kaupalle aiheutuvien häiriöiden välttämiseksi olisi säädettävä siirtymäkaudesta, joka kattaa sellaiset kyseeseen tulevat lähetykset entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Venäjältä, Ukrainasta ja Uruguaysta, jotka on lähetetty unioniin ennen tämän päätöksen ensimmäistä soveltamispäivää.

| (14) | Päätöstä 2004/432/EY on muutettu monta kertaa. Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi se olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(14)

Päätöstä 2004/432/EY on muutettu monta kertaa. Unionin lainsäädännön selkeyden vuoksi se olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä.

| (15) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 96/23/EY 29 artiklassa säädetyt suunnitelmat, jotka liitteessä olevassa taulukossa luetellut kolmannet maat ovat toimittaneet komissiolle, hyväksytään niiden eläinten ja eläinperäisten tuotteiden osalta, jotka on tarkoitettu ihmisravinnoksi ja joiden kohdalla on kyseisessä taulukossa merkintä ”X”.

2 artikla

1.   Maiden, jotka käyttävät eläinperäisten elintarvikkeiden tuotantoon tämän päätöksen mukaisesti hyväksytyistä muista kolmansista maista tai Euroopan unionin jäsenvaltioista tuotuja raaka-aineita Euroopan unioniin tarkoitettuun vientiin ja joilla ei ole esittää kyseisen raaka-aineen osalta direktiivin 96/23/EY 7 artiklassa vaadittua suunnitelmaa vastaavaa jäämien valvontasuunnitelmaa, on lisättävä suunnitelmaan seuraava maininta:

”[Kolmannen maan] toimivaltainen viranomainen varmistaa, että Euroopan unioniin vietävät ihmisravinnoksi tarkoitetut eläinperäiset tuotteet, erityisesti [kolmanteen maahan] tuodusta raaka-aineesta valmistetut tuotteet, ovat peräisin ainoastaan asetuksen (EY) N:o 854/200412 artiklan mukaisesti hyväksytyistä laitoksista, jotka käyttävät luotettavia menetelmiä taatakseen, että tällaisten elintarvikkeiden valmistukseen käytetty eläinperäinen raaka-aine on peräisin ainoastaan Euroopan unionin jäsenvaltioista tai kolmansista maista, jotka luetellaan asianomaisen raaka-aineen osalta komission päätöksen 2011/163/EU liitteessä ilman 2 artiklan 2 kohdassa säädettyä rajoittavaa alaviitettä”.

2.   Ainoastaan unionin jäsenvaltioista tai kolmansista maista, jotka ovat toimittaneet direktiivin 96/23/EY 29 artiklan mukaisen suunnitelman, tulevasta eläinperäisestä raaka-aineesta valmistettuja ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä tuotteita vievää kolmatta maata koskevaan tämän päätöksen liitteessä olevaan merkintään on lisättävä seuraava rajoittava alaviite:

”Kolmannet maat, joiden käyttämä raaka-aine tulee 2 artiklan mukaisesti ainoastaan joko unionin jäsenvaltioista tai muista kolmansista maista, jotka on hyväksytty tuomaan tällaista raaka-ainetta unioniin”.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on 30 päivään huhtikuuta 2011 jatkuvan siirtymäkauden ajan otettava vastaan kanien ja tarhatun riistan lähetyksiä Uruguaysta ja hevoseläimistä saatujen tuotteiden lähetyksiä Ukrainasta, jos tuoja voi osoittaa, että kyseiset lähetykset oli sertifioitu ja lähetetty Uruguaysta tai Ukrainasta Euroopan unioniin ennen 15 päivää maaliskuuta 2011 päätöksen 2004/432/EY mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on 25 päivään maaliskuuta 2011 jatkuvan siirtymäkauden ajan otettava vastaan teurashevosten lähetyksiä entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Venäjältä tai Ukrainasta, jos tällaisten eläinten tuoja voi osoittaa, että kyseiset lähetykset oli sertifioitu ja lähetetty entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta, Venäjältä tai Ukrainasta Euroopan unioniin ennen 15 päivää maaliskuuta 2011 päätöksen 2004/432/EY mukaisesti.

4 artikla

Kumotaan päätös 2004/432/EY.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Sitä sovelletaan 15 päivästä maaliskuuta 2011.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  EUVL L 154, 30.4.2004, s. 43.

2

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206.

3

---

LIITE

| ISO2-koodi | Maa | Naudat | Lampaat/vuohet | Siat | Hevoset | Siipikarja | Vesiviljelytuotteet | Maito | Munat | Kanit | Luonnonvarainen riista | Tarhattu riista | Hunaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albania | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentiina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australia | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnia ja Hertsegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasilia | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Valko-Venäjä | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Sveitsi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kiina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopia | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandinsaaret | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Färsaaret | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grönlanti | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hongkong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Kroatia | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonesia | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Israel | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Intia | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Islanti | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaika | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japani | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgisia | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Etelä-Korea | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Marokko | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Meksiko | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malesia | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mosambik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Uusi-Kaledonia | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Uusi-Seelanti | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Ranskan Polynesia | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filippiinit | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbia (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Venäjä | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Saudi-Arabia | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapore | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Swazimaa | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thaimaa | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisia | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turkki | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tansania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Yhdysvallat | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Etelä-Afrikka | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Sambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2-koodi

Maa

Naudat

Lampaat/vuohet

Siat

Hevoset

Siipikarja

Vesiviljelytuotteet

Maito

Munat

Kanit

Luonnonvarainen riista

Tarhattu riista

Hunaja

AD

Andorra

X

X

X

AE

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

X

X (1)

AL

Albania

X

X

X

AR

Argentiina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australia

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnia ja Hertsegovina

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilia

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Valko-Venäjä

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Sveitsi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kiina

X

X

X

X

X

CO

Kolumbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ecuador

X

ET

Etiopia

X

FK

Falklandinsaaret

X

X

FO

Färsaaret

X

GL

Grönlanti

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hongkong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Kroatia

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonesia

X

IL

Israel

X

X

X

X

X

X

IN

Intia

X

X

IS

Islanti

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Iran

X

JM

Jamaika

X

X

JP

Japani

X

KG

Kirgisia

X

KR

Etelä-Korea

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Marokko

X

MD

Moldova

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

MK

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Meksiko

X

X

X

X

MY

Malesia

X (2)

X

MZ

Mosambik

X

NA

Namibia

X

X

X

X

NC

Uusi-Kaledonia

X

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Uusi-Seelanti

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Ranskan Polynesia

X

PH

Filippiinit

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbia (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Venäjä

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Saudi-Arabia

X

SG

Singapore

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Surinam

X

SV

El Salvador

X

SX

Sint Maarten

X (2)

SZ

Swazimaa

X

TH

Thaimaa

X

X

X

TN

Tunisia

X

X

X

TR

Turkki

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tansania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Yhdysvallat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Etelä-Afrikka

X

X

ZM

Sambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Ainoastaan kamelinmaito.

(2)  Kolmannet maat, joiden käyttämä raaka-aine tulee 2 artiklan mukaisesti ainoastaan joko unionin jäsenvaltioista tai muista kolmansista maista, jotka on hyväksytty tuomaan tällaista raaka-ainetta unioniin.

(3)  Elävien hevoseläinten vienti teurastettaviksi (ainoastaan elintarviketuotannossa käytettävät eläimet).

(4)  Ainoastaan lampaat.

(5)  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia; maan lopullinen nimi hyväksytään Yhdistyneissä Kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi.

(6)  Lukuun ottamatta Kosovoa, joka on tällä hetkellä kansainvälisen hallinnon alaisuudessa 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetun Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti.

(7)  Ainoastaan Murmanskin ja Jamalo-Nenetsin alueilta peräisin olevat porot.

---

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/47

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,

Triticum aestivum -lajin tiettyjen sellaisten siementen tilapäisestä kaupan pitämisestä, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 66/402/ETY vaatimuksia

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1634)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/164/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Alankomaissa ei ole saatavilla sen tarpeisiin nähden riittävästi kansallisiin ympäristöoloihin soveltuvia ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kevätvehnän (Triticum aestivum) lajikkeiden Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus siemeniä, jotka täyttävät direktiivin 66/402/ETY vaatimukset viljelystarkastusten osalta. |
| --- | --- |

(1)

Alankomaissa ei ole saatavilla sen tarpeisiin nähden riittävästi kansallisiin ympäristöoloihin soveltuvia ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kevätvehnän (Triticum aestivum) lajikkeiden Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus siemeniä, jotka täyttävät direktiivin 66/402/ETY vaatimukset viljelystarkastusten osalta.

| (2) | Kyseisten siementen kysyntää ei ole mahdollista kattaa muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista tuotavilla siemenillä, jotka täyttävät kaikki direktiivissä 66/402/ETY säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisten siementen kysyntää ei ole mahdollista kattaa muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista tuotavilla siemenillä, jotka täyttävät kaikki direktiivissä 66/402/ETY säädetyt vaatimukset.

| (3) | Tämän vuoksi Alankomaille olisi annettava lupa sallia varmennettuihin siemeniin sovellettavia vaatimuksia väljemmät vaatimukset täyttävien, kyseisten lajikkeiden siementen kaupan pitäminen 30 päivään huhtikuuta 2011 asti ja siten, että niiden määrä on enintään 330 tonnia. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi Alankomaille olisi annettava lupa sallia varmennettuihin siemeniin sovellettavia vaatimuksia väljemmät vaatimukset täyttävien, kyseisten lajikkeiden siementen kaupan pitäminen 30 päivään huhtikuuta 2011 asti ja siten, että niiden määrä on enintään 330 tonnia.

| (4) | Lisäksi muille jäsenvaltioille, jotka voivat toimittaa Alankomaille joko jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa korjattuja kyseisten lajikkeiden siemeniä, olisi annettava lupa sallia tällaisten siementen kaupan pitäminen. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi muille jäsenvaltioille, jotka voivat toimittaa Alankomaille joko jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa korjattuja kyseisten lajikkeiden siemeniä, olisi annettava lupa sallia tällaisten siementen kaupan pitäminen.

| (5) | Alankomaiden olisi toimittava koordinoijina ja varmistettava, että tämän päätöksen nojalla sallittujen siementen kokonaismäärä ei ylitä tässä päätöksessä vahvistettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaiden olisi toimittava koordinoijina ja varmistettava, että tämän päätöksen nojalla sallittujen siementen kokonaismäärä ei ylitä tässä päätöksessä vahvistettua enimmäismäärää.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Sallitaan pidettäväksi kaupan unionissa ”varmennettujen siementen” luokkaan kuuluvia kevätvehnän (Triticum aestivum) lajikkeiden Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus siemeniä, jotka eivät täytä direktiivin 66/402/ETY liitteessä I olevan 7 kohdan vaatimuksia viljelystarkastusten osalta.

Lupa myönnetään enintään 330 tonnin kokonaismäärälle ja 30 päivänä huhtikuuta 2011 päättyvälle ajalle.

2.   Virallisen etiketin on oltava direktiivin 66/402/ETY merkintävaatimusten mukainen, ja siinä on ilmoitettava, että siemenet eivät täytä kyseisen direktiivin liitteessä I olevan 7 kohdan vaatimuksia viljelystarkastusten osalta.

2 artikla

1.   Toimittajan, joka haluaa saattaa 1 artiklassa tarkoitettuja siemeniä markkinoille, on osoitettava lupahakemus sille jäsenvaltiolle, johon kyseinen toimittaja on sijoittautunut tai jossa se harjoittaa tuontia. Hakemuksessa on ilmoitettava siemenmäärä, jonka toimittaja haluaa saattaa markkinoille.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on annettava toimittajalle 1 artiklan mukaisesti lupa saattaa siemenet markkinoille, paitsi jos

| a) | sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa, tai |
| --- | --- |

a)

sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa, tai

| b) | 3 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun koordinoivan jäsenvaltion toimittamat tiedot huomioon ottaen luvan myöntäminen johtaisi siihen, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu siementen suurin sallittu kokonaismäärä ylittyy. |
| --- | --- |

b)

3 artiklan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun koordinoivan jäsenvaltion toimittamat tiedot huomioon ottaen luvan myöntäminen johtaisi siihen, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu siementen suurin sallittu kokonaismäärä ylittyy.

Edellä olevan b alakohdan osalta on otettava huomioon, että jos suurimman sallitun kokonaismäärän puitteissa voitaisiin antaa lupa vain osalle hakemuksen mukaisesta määrästä, asianomainen jäsenvaltio voi antaa toimittajalle luvan kyseisen pienemmän siemenmäärän markkinoille saattamiseen.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava toisilleen tämän päätöksen soveltamiseksi tarvittavaa hallinnollista apua.

Alankomaat toimii koordinoivana jäsenvaltiona sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden tämän päätöksen nojalla unionissa kaupan pidettäväksi sallima siemenmäärä ei ylitä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua siementen suurinta sallittua kokonaismäärää.

Kun jäsenvaltio saa 2 artiklan mukaisen lupahakemuksen, sen on välittömästi ilmoitettava koordinoivalle jäsenvaltiolle määrä, jota hakemus koskee. Koordinoivan jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava kyseiselle jäsenvaltiolle, ylittyisikö enimmäismäärä, jos lupa myönnettäisiin.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltioille määrät, joiden osalta ne ovat myöntäneet kaupan pitämistä koskevan luvan tämän päätöksen mukaisesti.

5 artikla

Tämä päätös on voimassa 30 päivään huhtikuuta 2011.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 17.3.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/49

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 329/09/KOL,

tehty 15 päivänä heinäkuuta 2009,

Norjan tukiohjelmasta vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville lämmitystekniikoille ja sähkönsäästötoimenpiteille kotitalouksissa

(Norja)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 (4) olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan sekä II osan 4 artiklan 4 kohdan, 6 artiklan ja 7 artiklan 3 kohdan,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen suuntaviivat (5) ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta,

OTTAA HUOMIOON pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL (6),

ON mainittujen säännösten (7) mukaisesti KEHOTTANUT asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   TOSISEIKAT

1   MENETTELY

Norjan lämmöntuottajien yhdistys (Varmeprodusentenes Forening) (8) teki 13 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 393383) kantelun, jossa se väitti, että vaihtoehtoisia, uusiutuviin energialähteisiin perustuvia lämmitystekniikoita ja sähkönsäästötoimenpiteitä kotitalouksissa koskevassa Norjan ohjelmassa (9) myönnetään valtiontukea. Kantelija on riippumaton järjestö, jonka tavoitteena on puulämmitysuunien tuottajien etujen turvaaminen. Kantelija toimitti lisätietoja 19 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 395451).

Käytyään Norjan viranomaisten kanssa kirjeenvaihtoa (10) valvontaviranomainen päätti 19 päivänä joulukuuta 2007 aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Valvontaviranomaisen päätös N:o 716/07/KOL menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (11). Valvontaviranomainen kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Norjan viranomaiset esittivät 4 päivänä helmikuuta 2008 huomautuksia (tapahtuma N:o 463573).

Valvontaviranomainen sai myös asianomaisilta huomautuksia, jotka välitettiin edelleen Norjan viranomaisille 21 päivänä toukokuuta 2008, 26 päivänä toukokuuta 2008 ja 14 päivänä tammikuuta 2009 (tapahtumat N:o 477954, 477902 ja 503830). Norjan viranomaiset esittivät kantansa näihin huomautuksiin 25 päivänä kesäkuuta 2008, 4 päivänä heinäkuuta 2008 ja 6 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyissä kirjeissä (tapahtumat N:o 483303, 484722 ja 511580).

Kantelija toimitti lisätietoja 2 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 514264), joka toimitettiin edelleen Norjan viranomaisille 8 päivänä huhtikuuta 2009 (tapahtuma N:o 514886). Norjan viranomaiset esittivät 7 päivänä toukokuuta 2009 lisähuomautuksia (tapahtuma N:o 517749).

Valvontaviranomaisen edustajat tapasivat 21 päivänä huhtikuuta 2009 Norjan bioenergiayhdistyksen edustajia (12). Kyseessä on riippumaton yhdistys, jonka tavoitteena on edistää bioenergian järkevää käyttöä Norjassa. Nobio on esittänyt huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä 21 päivänä toukokuuta 2008 (tapahtuma N:o 477954).

2   EHDOTETUN TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   VAIHTOEHTOISIA LÄMMITYSTEKNIIKOITA KOSKEVA OHJELMA

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma otettiin käyttöön vuonna 2006 (13). Norjan viranomaiset selittivät, että ohjelman tarkoituksena on kannustaa kuluttajia investoimaan tiettyihin ympäristöä säästäviin lämmitystekniikoihin, joiden määrä Norjan markkinoilla on vähäinen ja jotka voivat osaltaan edistää kotitalouksien sähkönsäästötoimenpiteitä (14). Norjan viranomaiset selittivät, että vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma kattaa ainoastaan suoran sähkölämmitysjärjestelmän korvaamiseen sopivat tekniikat. Ohjelma kattaa pellettiuunit ja -kattilat, vesikiertoisten lämmitysjärjestelmien lämpöpumput ja sähkönkäytön vähentämisessä tarvittavat ohjausjärjestelmät. Myös vesikiertoisiin lämmitysjärjestelmiin liitetyt aurinkokeräimet ovat kuuluneet ohjelmaan elokuusta 2008 (15) alkaen.

Rahoitusta voivat saada hakemuksesta vain kotitaloudet, jotka investoivat tällaiseen lämmitystekniikkaan. Tuki myönnetään jälkikäteen saajan toimitettua ostoasiakirjan. Kotitaloudet voivat hakea enintään 20 prosentin korvausta todennetuista tukikelpoisista kustannuksista. Korvaus voi olla pellettiuunien ja sähköisten ohjausjärjestelmien osalta enintään 4 000 Norjan kruunua. Lämpöpumppujen, pellettikattiloiden ja aurinkokeräinten osalta korvaus on enintään 10 000 Norjan kruunua.

Tukiohjelman hallinnoinnista vastaa öljy- ja energiaministeriön kokonaisuudessaan omistama valtionyritys (”statsforetak”) Enova SF.

2.2   TUKITOIMENPITEEN KANSALLINEN OIKEUSPERUSTA

Ohjelman oikeusperusta on valtion talousarvio. Norjan hallitus ehdotti ohjelmaa parlamentille esittämässään ehdotuksessa nro 82 (2005–2006), ja parlamentti hyväksyi sen syyskuussa 2006. Ohjelman talousarviota on muutettu parlamentille esitettyjen ehdotuksen nro 22 (2006–2007), ehdotuksen nro 59 (2007–2008) ja ehdotuksen nro 1 (2008–2009) mukaisesti.

2.3   TALOUSARVIO JA KESTO

Ohjelma käynnistettiin vuonna 2006 parlamentille esitetyllä ehdotuksella nro 82 (2005–2006). Parlamentti hyväksyi ehdotuksen 15 päivänä syyskuuta 2006, ja ohjelmaa varten myönnettiin 46 miljoonan Norjan kruunun talousarviomäärärahat. Ohjelman talousarviota kasvatettiin myöhemmin 25 miljoonalla Norjan kruunulla parlamentille esitetyn ehdotuksen nro 22 (2006–2007) mukaisesti yhteensä 71 miljoonaan Norjan kruunuun samassa yhteydessä kun valtion vuoden 2006 talousarviota viimeksi tarkistettiin.

Enovalle ei myönnetty ohjelmaa varten lisärahoitusta vuodeksi 2007, mutta koska vuonna 2006 maksettiin vain kaksi miljoonaa Norjan kruunua, parlamentti päätti siirtää jäljellä olevat 69 miljoonaa Norjan kruunua ohjelman vuoden 2007 talousarvioon.

Vuonna 2007 maksettiin 40 miljoonaa Norjan kruunua. Vuoden 2007 talousarviosta maksamatta jääneet 29 miljoonaa Norjan kruunua siirrettiin vuoden 2008 talousarvioon. Tämän lisäksi 31 miljoonaa Norjan kruunua osoitettiin valtion talousarviosta (16). Tukiohjelman kokonaistalousarvio oli näin ollen 60 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008.

Vuonna 2008 maksettiin 30 miljoonaa Norjan kruunua. Maksamatta jääneet 30 miljoonaa Norjan kruunua siirrettiin vuoden 2009 talousarvioon. Yhdessä uuden, 40 miljoonan Norjan kruunun talousarviomäärärahan (17) kanssa vuoden 2009 kokonaismäärärahat olivat 70 miljoonaa Norjan kruunua.

Ohjelmalle on jaettu sen käynnistämisen jälkeen valtion talousarviosta yhteensä 142 miljoonaa Norjan kruunua, joista 72 miljoonaa Norjan kruunua on maksettu vuoden 2008 loppuun mennessä; ohjelmalle ei ole laadittu määrättyä aikataulua (18).

2.4   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

Valvontaviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevaan ohjelmaan saattoi liittyä valtiontukea. Vaikka ohjelman lopulliset edunsaajat ovat loppukuluttajia, ohjelmalla pyritään edistämään tiettyjen lämmitystekniikoiden käyttöä. Tämän vuoksi valvontaviranomainen katsoi, että ohjelman kattamien lämmitystekniikoiden tuottajat, maahantuojat ja/tai myyjät saattoivat saada epäsuoraa valtiontukea.

Valvontaviranomaisella ei ollut varmuutta siitä, voitiinko ohjelman katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Etenkään valvontaviranomaisella ei ollut varmuutta siitä, voitiinko ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevia valtiontukisuuntaviivoja soveltaa, koska epäsuora tuki ei edistäisi tuottajien ja/tai maahantuojien tuotantosyklissä käytetyn energiamäärän vähentämistä. Lisäksi valvontaviranomaiselle ei ollut selvää, voitiinko ohjelman katsoa olevan yhteensopiva ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa.

3   NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevan ohjelman ainoat edunsaajat ovat Norjan viranomaisten mukaan yksityisiä kotitalouksia, jotka eivät ole ETA:n kilpailusäännöissä tarkoitettuja yrityksiä. Viranomaiset katsovat tämän vuoksi, ettei tukitoimenpidettä voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

Norjan viranomaisten mukaan ohjelma ei myöskään ole valikoiva, sillä tuensaajille myönnetty etu on perusteltu ohjelman luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, eikä sitä tämän vuoksi voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Norjan viranomaisten mukaan ohjelma ei myöskään vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua, koska puulämmitysuuneja ja tukikelpoisia tekniikoita ei voida pitää toisensa korvaavina tuotteina eivätkä ne näin kuulu samoille merkityksellisille markkinoille. Norjan viranomaiset katsovat, että merkitykselliset markkinat muodostuvat ”tekniikoista, joilla voidaan korvata sähkölämmitys ja tarjota sähkölämmitystä vastaava lämmitysmukavuus ympäri vuorokauden, tai teknisemmin sanottuna, peruskuormalämmitysjärjestelmistä” (19). Puulämmitysuunit on viranomaisten mukaan sitä vastoin luokiteltava peruskuormalähteen lisäksi käytettäväksi täydentäväksi lämmönlähteeksi. Puulämmitysuuneja on tämän vuoksi pidettävä niin kutsuttuina huippukuormituksen lämmitysjärjestelminä.

Lopuksi, mikäli valvontaviranomainen päätyisi pitämään ohjelmaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, Norjan viranomaisten mukaan ohjelma on ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla perusteltu sen sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden vuoksi.

4   KOLMANSIEN OSAPUOLIEN HUOMAUTUKSET

Valvontaviranomainen on vastaanottanut huomautuksia kahdelta kolmannelta osapuolelta: kantelijalta, joka on Norjan lämmöntuottajien yhdistys, sekä Nobiolta.

4.1   KANTELIJAN HUOMAUTUKSET

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma on kantelijan mukaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelijan mukaan yksityisille kotitalouksille myönnettävää tukea on pidettävä epäsuorana tukena ohjelman kattamien lämmitystekniikoiden tuottajille ja/tai maahantuojille. Kantelijan toimittamien tietojen mukaan erityisesti pellettiuunien myynti on lisääntynyt ohjelman käyttöönoton jälkeen. Kantelija väittää, että tukiohjelman käyttöönotto on antanut pellettiuunien tuottajille, maahantuojille ja jälleenmyyjille mahdollisuuden lisätä myyntiä ja voittoja.

Lisäksi kantelijan mukaan toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä ohjelma ei kata puulämmitysuuneja, jotka vastaavat pellettiuuneja.

Lopuksi kantelija katsoo, ettei tukiohjelmaa sen nykymuodossa voida perustella ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdalla tai 61 artiklan 3 kohdan c alakohdalla.

4.2   NOBION HUOMAUTUKSET

Nobio tukee Norjan viranomaisten näkemystä ja katsoo, että suoraa tukea ohjelmasta saavat vain yksityiset kotitaloudet eivätkä yritykset ja ettei ohjelmaan näin ollen liity ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Lisäksi, mikäli valvontaviranomainen päätyisi pitämään ohjelmaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, Nobion mukaan ohjelma on ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla perusteltu sen sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden vuoksi.

II.   ARVIOINTI

1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

Jotta toimenpide voitaisiin katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä kaikki seuraavat neljä edellytystä: tuen on i) oltava valtion myöntämää tai myönnetty valtion varoista, ii) sen on annettava valikoivaa taloudellista etua tuensaajille, iii) sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja iv) vaikutettava ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

1.1   VALTION VAROJEN KÄYTTÖ

Norjan valtio rahoittaa vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevaa ohjelmaa valtion talousarviosta myönnetyin varoin. Valtio vastaa siis tukitoimenpiteistä valtion varoin.

1.2   TIETTYJEN YRITYSTEN TAI TUOTANNONALOJEN SUOSIMINEN

Jotta toimenpide voitaisiin katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on lisäksi tuotettava yrityksille taloudellisia etuja ja oltava valikoiva siten, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”.

1.2.1   
  Taloudellisen edun antaminen yrityksille

Taloudellisen edun antaminen yrityksille

Ensin on näin ollen tarkasteltava sitä, seuraako kyseisestä ohjelmasta taloudellista etua yrityksille (20).

20

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevan ohjelman välittömät edunsaajat ovat yksityisiä kotitalouksia, joita ei yleisesti voida luokitella ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi yrityksiksi. Tuen myöntäminen yksittäiselle henkilölle tai kuluttajille ei kuitenkaan sellaisenaan sulje pois tuen olemassaoloa (21). Vaikka toimenpiteen ensimmäiset tai välittömät edunsaajat eivät ole yrityksiä, yrityksille voi kuitenkin seurata epäsuoraa etua. ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sanamuoto, jossa viitataan ”muodossa tai toisessa myönnettyyn tukeen”, kattaa sekä suoran että epäsuoran tuen, kuten Euroopan komission käytäntö (22) ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen (23) oikeuskäytäntö (24) vahvistavat. Sitä, onko yrityksille myönnetty epäsuoraa tukea, on siis arvioitava tapauskohtaisesti.

21

22

23

24

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevalla ohjelmalla pyritään edistämään tiettyjen lämmitystekniikoiden myyntiä (25). Tämän vuoksi tässä tapauksessa on arvioitava, saavatko ohjelman kattamien tekniikoiden alalla toimivat yritykset epäsuoraa taloudellista hyötyä, joka voi kuulua ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

25

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei eroteta valtiontukitoimenpiteitä toisistaan niiden syiden tai tavoitteiden perusteella vaan pelkästään niiden vaikutusten perusteella (26). On siis ratkaistava, onko vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevalla ohjelmalla sellainen vaikutus, että siitä seuraa epäsuoraa taloudellista etua ohjelman kattamien lämmitystekniikoiden alalla toimiville yrityksille.

26

Valvontaviranomainen ei ole samaa mieltä Norjan viranomaisten kanssa siitä, että epäsuoran tuen olemassaolo määräytyisi sen perusteella, onko viime kädessä pääasiassa tavoitteena tukea yrityksiä, jolloin ainoastaan valtiotukikiellon kiertämiseksi perustetut järjestelmät voisivat olla epäsuoraa tukea.

Nyt arvioitavassa tapauksessa yksityisille kotitalouksille myönnettävä investointituki tiettyjen vaihtoehtoisten, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitystekniikoiden hankkimiseksi tarjoaa kotitalouksille taloudellisen kannustimen ostaa näitä tuotteita. Toimenpiteellä luodaan kuluttajille kannustin siirtyä perinteisestä sähkölämmityksestä vaihtoehtoisiin lämmitysjärjestelmiin (27). Suurempi kuluttajakysyntä voi johtaa näistä tekniikoista saataviin suurempiin voittoihin, mikä tarjoaa ohjelman kattamien tekniikoiden alalla toimiville yrityksille etua muihin yrityksiin nähden (28).

27

28

Se, että kuluttajat voivat valita ohjelmaan kuuluvista tekniikoista, ei tarkoita, ettei valtion suoraan kuluttajille myöntämän tuen ja kyseisten yritysten saaman edun välillä voisi olla yhteyttä (29).

29

Vaikka etu on luonteeltaan epäsuoraa, vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma on laadittu siten, että kuluttajille myönnettävä tuki ja kyseisen tekniikan ostaminen ovat suorassa yhteydessä toisiinsa. Tuen saamiseksi on toimitettava Enova SF:lle ostoasiakirja vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevan ohjelman kattamasta tekniikasta.

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta koituu epäsuoraa etua vaihtoehtoisten, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitystekniikoiden alalla toimiville yrityksille.

1.2.2   
  Valikoivuutta koskeva peruste

Valikoivuutta koskeva peruste

Seuraavaksi on arvioitava, onko toimenpide valikoiva, toisin sanoen suosiiko se ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”.

Valvontaviranomainen katsoo, että vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma on valikoiva, koska se suosii (epäsuorasti) ainoastaan ohjelman kattamien vaihtoehtoisten, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitystekniikoiden (toisin sanoen pellettiuunit ja -kattilat, vesikiertoisten lämmitysjärjestelmien lämpöpumput ja aurinkokeräimet sekä sähkönkäytön vähentämisessä tarvittavat ohjausjärjestelmät) alalla toimivia yrityksiä. Muut yritykset, myöskään muiden uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitystekniikoiden alalla toimivat yritykset, eivät hyödy ohjelmassa annettavasta tuesta (30).

30

Norjan viranomaisten mukaan vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta myönnettävä tuki on perusteltu järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi. Valvontaviranomainen ei ole samaa mieltä.

Yhteisöjen tuomioistuimen ja EFTAn tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tietyille edunsaajille myönnetyn tukitoimenpiteen valikoivuutta koskeva edellytys ei täyty, jos toimenpide on perusteltu sen järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi, jossa sitä sovelletaan (31). Jotta valikoiva toimenpide olisi perusteltu järjestelmän luonteen vuoksi, on oltava yleinen järjestelmä, johon se liittyy. Lisäksi oikeuskäytännössä on keskitytty arvioimaan sitä, onko toimenpide perusteltu järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen vuoksi sellaisten järjestelmien osalta, jotka jollakin tavalla poikkeavat veroista, maksuista tai muista yleisesti sovellettavista järjestelmistä. Norjan viranomaiset eivät ole esittäneet väitteitä yleisestä järjestelmästä, johon tukitoimenpide liittyy. Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta myönnetään epäsuoraa etua tietyille ohjelmaan kuuluvien tekniikoiden alalla toimiville yrityksille. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomaisen on siis pääteltävä, että toimenpide on valikoiva ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

31

1.3   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS SOPIMUSPUOLTEN VÄLISEEN KAUPPAAN

Jotta tuki katsottaisiin valtiontueksi, toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja vaikutettava ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

Valvontaviranomaisen ei tarvitse osoittaa, että tuki todella vaikuttaa ETA-valtioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan sen on ainoastaan tutkittava, onko tuki omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (32). Kaikki Euroopan talousalueen markkinoilla toimintaansa harjoittavalle yritykselle myönnettävä tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (33).

32

33

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta koituu (epäsuoraa) etua vaihtoehtoisten, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitystekniikoiden alalla toimiville yrityksille. Kuluttajakysynnän stimuloiminen kyseisten tekniikoiden osalta kuuluu kiinteästi vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevaan ohjelmaan.

Lisäksi valvontaviranomaisen saatavilla olevien lukujen mukaan esimerkiksi yhden ohjelman kattaman tekniikan, pellettiuunien, myynti on lisääntynyt ja vakiintunut sen jälkeen, kun ohjelma otettiin käyttöön Norjassa. Vastaavasti puulämmitysuunien – eli tekniikan, jota ohjelma ei kata – myynnin kehitys ei ole ollut yhtä myönteistä saman ajanjakson aikana.

Tästä voidaan päätellä, että tuki uhkaa vääristää kilpailua.

Kun tarkastellaan edellytystä, joka liittyy kauppaan kohdistuvaan vaikutukseen, voidaan todeta, että kun valtion myöntämä tuki vahvistaa yhden yrityksen asemaa Euroopan talousalueen sisäisessä kaupassa verrattuna kilpaileviin yrityksiin, sen on katsottava vaikuttavan näihin kilpaileviin yrityksiin (34).

34

Lämmitystekniikoiden alalla toimivat yritykset toimivat eurooppalaisilla markkinoilla, joten vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva järjestelmä vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Tämän vuoksi on pääteltävä, että tuki uhkaa vääristää kilpailua ja on omiaan vaikuttamaan ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan.

1.4   PÄÄTELMÄ

Valvontaviranomainen katsoo, että vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva Norjan ohjelma on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2   MENETTELYTAPOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

MENETTELYTAPOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa .... Asianomainen valtio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös.”

Norjan viranomaiset eivät ilmoittaneet vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta valvontaviranomaiselle ennen sen käyttöönottoa. Valvontaviranomainen toteaa sen vuoksi, että Norjan viranomaiset eivät ole täyttäneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

3   TUEN SOVELTUVUUS

TUEN SOVELTUVUUS

Norjan viranomaisten mukaan tuki on perusteltu ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdan tai vaihtoehtoisesti 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhdessä ympäristönsuojelua koskevien valtiontukisuuntaviivojen kanssa.

3.1   SOVELTUMINEN ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN 61 ARTIKLAN 2 KOHDAN A ALAKOHDAN NOJALLA

ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan sopimuksen toimintaan soveltuu ”yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, joka myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella”.

Valvontaviranomainen huomauttaa, että poikkeuksia valtiontukia koskevasta kiellosta tulkitaan tiukasti. Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva Norjan ohjelma on suunnattu kaikille norjalaisille kotitalouksille. Valvontaviranomainen katsoo, että ohjelman sosiaalisesta tuesta on seurattava etua väestön heikko-osaisemmalle segmentille, jotta ohjelma soveltuisi ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla sopimuksen toimintaan (35). Koska toimenpide on kaikkien yksityisten kotitalouksien saatavilla hakemusten saapumisjärjestyksessä, järjestelmän ei voida katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua sosiaalista tukea.

35

3.2   SOVELTUMINEN ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN 61 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN NOJALLA

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

3.2.1   
  Ympäristösuojelua koskevat suuntaviivat

Ympäristösuojelua koskevat suuntaviivat

Valvontaviranomainen on antanut suuntaviivat, joissa esitettyjä kriteerejä se soveltaa arvioidessaan sitä, voidaanko ympäristön suojelemiseksi tarkoitettuja valtiontukitoimenpiteitä pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvina. Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma otettiin käyttöön vuonna 2006. Tuolloin sovellettiin valvontaviranomaisen antamia ympäristönsuojelua koskevia suuntaviivoja, sellaisina kuin ne olivat viimeksi tarkistettuina 23 päivänä toukokuuta 2001 (36). Valvontaviranomainen antoi uudet ympäristönsuojelua koskevat suuntaviivat (37)16 päivänä heinäkuuta 2008, ja niitä sovellettiin kyseisestä päivästä alkaen. Tämän vuoksi ohjelmaa, joka kattaa nämä eri ajanjaksot, on arvioitava molempien suuntaviivojen perusteella vuoden 2001 suuntaviivojen 74 kohdassa ja vuoden 2008 suuntaviivojen 205 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

36

37

Vuoden 2001 suuntaviivat tai vuoden 2008 suuntaviivat eivät kuitenkaan kata tilannetta, jossa epäsuoraa tukea on myönnetty yksityisten kotitalouksien tiettyjen lämmitystekniikoiden tuottajille, maahantuojille ja/tai myyjille.

3.2.2   
  Soveltuminen ETA-sopimuksen toimintaan 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

Soveltuminen ETA-sopimuksen toimintaan 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

Koska vuoden 2001 ja vuoden 2008 suuntaviivoja ei voida suoraan soveltaa vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevaan Norjan ohjelmaan, valvontaviranomainen arvioi ohjelman soveltuvuutta suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (38). ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia on tulkittava suppeasti (39), ja ne voidaan hyväksyä vain, jos voidaan osoittaa, että tuki edistää osaltaan yhteisen edun tavoitteen saavuttamista, jota ei voida varmistaa pelkästään tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Yhteisöjen tuomioistuin tuki niin kutsuttua tuen edellyttämän vastineen periaatetta Philip Morrisia koskevassa asiassa (40).

38

39

40

Arvioitaessa valtiontuen soveltuvuutta sopimuksen toimintaan tärkeintä on tasapainottaa keskenään tuen haitalliset vaikutukset kilpailuun ja sen myönteiset vaikutukset yhteisen edun kannalta (41). Jotta valtiontuki voidaan katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla:

41

| — | tukijärjestelyllä on pyrittävä selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen; |
| --- | --- |

—

tukijärjestelyllä on pyrittävä selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen;

| — | tuki on suunniteltava siten, että sillä voidaan päästä yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, ja sen on oltava tässä sopiva keino, sillä on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava oikeasuhteista; |
| --- | --- |

—

tuki on suunniteltava siten, että sillä voidaan päästä yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, ja sen on oltava tässä sopiva keino, sillä on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava oikeasuhteista;

| — | tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen ja vaikutuksen kauppaan Euroopan talousalueella on oltava niin vähäistä, ettei se ole yhteisen edun vastaista (42). |
| --- | --- |

—

tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen ja vaikutuksen kauppaan Euroopan talousalueella on oltava niin vähäistä, ettei se ole yhteisen edun vastaista (42).

42

Valvontaviranomaisen on arvioitava, onko toimenpiteen tavoite välttämätön, yhteisen edun tavoitteiden mukainen ja, jos näin on, onko tämä kilpailua vähiten vääristävä tapa saavuttaa tavoite.

Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevalla ohjelmalla on ympäristöä koskeva tavoite, ja sillä kannustetaan kuluttajia investoimaan ympäristöystävällisiin tekniikoihin, joiden määrä on vähäinen Norjan markkinoilla. Norjan viranomaisten mukaan ohjelman kattamien vaihtoehtoisten lämmitystekniikoiden yleistyminen vähentää norjalaisten kotitalouksien sähkönkulutusta. Yksityisten kotitalouksien lämmitykseen käytettävän sähkön määrän vähentäminen ja kannustaminen uusiutuviin energialähteisiin perustuvien vaihtoehtoisten lämmitysjärjestelmien käyttöön voidaan katsoa ympäristön kannalta järkeväksi tavoitteeksi.

ETA-sopimuksen johdanto-osan yhdeksännessä kappaleessa esitetään yhteisenä tavoitteena säilyttää, suojella ja parantaa ympäristön laatua sekä huolehtia luonnonvarojen harkitusta ja järkevästä käytöstä noudattaen kestävän kehityksen periaatetta. Valvontaviranomainen katsoo, että tukijärjestelmä, jolla pyritään siirtämään energiankulutusta uusiutuviin energialähteisiin, on yhteisen edun tavoitteiden mukainen.

Kriteerit, joita käytetään ohjelmaan otettavia tekniikkoja valittaessa, on suunniteltu sen perusteella, kuinka tekniikalla voidaan korvata sähkölämmitystä. Norjan viranomaiset selittivät, että ohjelma kattaa ainoastaan niin kutsutuiksi peruskuormalämmitysjärjestelmiksi luokiteltavat tekniikat. Norjan viranomaisten mukaan peruskuormalämmitysjärjestelmät ovat ”tekniikoita, joilla voidaan korvata sähkölämmitys ja tarjota sähkölämmitystä vastaava lämmitysmukavuus ympäri vuorokauden” (43).

43

Norjan viranomaiset selittivät, että ohjelman kattamille vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville tekniikoille on yhteistä kolme seikkaa: niiden määrä Norjan markkinoilla on vähäinen, niillä voidaan korvata sähkölämmitys, ja ne edellyttävät käyttäjältä tiettyjä vähimmäistoimia. Valvontaviranomainen toteaa, etteivät kaikki vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevan ohjelman kattamat tekniikat sovellu hyvin sähkölämmityksen korvaamiseen (44). Norjan viranomaiset ovat kuitenkin päätelleet, että ohjelman kattamat tekniikat on suunniteltu vähentämään järjestelmällisesti tavanomaisen kotitalouden lämmityksen sähköntarvetta.

44

Tuen myöntäminen kuluttajille kysynnän siirtämiseksi sähkölämmityksestä vaihtoehtoisten, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien lämmitysjärjestelmien käyttöön kotitalouksissa vaikuttaa sopivalta keinolta vaikuttaa välittömästi kuluttajien käyttäytymiseen. Jos valtio ei olisi myöntänyt tukea vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta, kuluttajakysyntä ei olisi yhtä todennäköisesti suuntautunut uusiutuviin energialähteisiin perustuviin lämmitystekniikoihin yhtä nopeasti.

Kun tietyt ympäristöystävälliset toimenpiteet eivät ole lakisääteisiä, valtiontuki voidaan periaatteessa katsoa soveltuvaksi (45). Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevalla ohjelmalla pyritään kannustamaan kuluttajia investoimaan sähkönkulutuksen vähentämiseen soveltuviin ympäristöystävällisiin kotitalouksien lämmitystekniikoihin, joiden määrä on vähäinen Norjan markkinoilla.

45

Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että tuen määrä on rajattu vähimmäismäärään, joka on tarpeen kuluttajien kannustamiseksi siirtymään sähkölämmityksestä ohjelman kattamiin vaihtoehtoisiin lämmitysjärjestelmiin. Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevasta ohjelmasta korvataan enintään 20 prosenttia todennetuista tukikelpoisista kustannuksista, ja tekniikan tyypistä riippuen tuen enimmäismäärä on joko 4 000 tai 10 000 Norjan kruunua. Vaihtoehtoisen lämmitystekniikan hankintaan myönnettävä määrä on oikeasuhteinen kyseisen tekniikan kustannuksiin nähden.

Näistä syistä valvontaviranomainen katsoo, että järjestelmä on asianmukaisella tavalla suunniteltu ympäristöä koskevan yhteisen edun tavoitteen mukaisesti.

Lopuksi on arvioitava sitä, onko tuen mahdollisesti aiheuttama kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan Euroopan talousalueella luonteeltaan yhteisen edun vastaista.

Tuki maksetaan suoraan kuluttajille, jotka voivat vapaasti valita ohjelman objektiiviset kriteerit täyttävistä tuotteista riippumatta siitä, mikä yritys vaihtoehtoista lämmitystekniikkaa tarjoaa. Ohjelmaan ei näin ollen liity tarpeetonta kilpailun vääristymistä tai vaikutusta kauppaan Euroopan talousalueella ohjelman kattamien tekniikoiden alalla.

Kantelijan mukaan ohjelma vääristää kilpailua, koska se kattaa pellettiuunit muttei puulämmitysuuneja. Kantelijan mukaan puulämmitysuunit muistuttavat tekniikaltaan läheisesti pellettiuuneja, ja niiden pitäisi siksi kuulua ohjelmaan. Norjan viranomaiset sitä vastoin katsovat, etteivät puulämmitysuunit täytä vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskevan ohjelman objektiivisia kriteereitä. Valvontaviranomainen katsoo, että vaikka kantelija saattaa olla oikeassa puulämmitysuunien ja tukiohjelman kattamien tai ainakin joidenkin sen kattamien tekniikoiden välisen kilpailusuhteen osalta, vaikuttaa siltä, etteivät puulämmitysuunit täytä ohjelman tukikelpoisuusvaatimuksia. Tämän osalta valvontaviranomainen ei vastusta ohjelman objektiivisia kriteereitä eikä Norjan viranomaisten arviota siitä, mitkä lämmitystekniikat parhaiten soveltuvat täyttämään ohjelman ympäristötavoitteet. Vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma perustuu kolmeen objektiiviseen tukikelpoisuuskriteeriin (vähäinen määrä markkinoilla, kyky korvata sähkö ensisijaisena lämmönlähteenä sekä vähäiset käyttäjän toimet), joita kaikkia tai joitain niistä puulämmitysuunit eivät vaikuta täyttävän. Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että puulämmitysuunit ovat jo hyvin yleistä tekniikkaa Norjassa. Tämän vuoksi valvontaviranomainen katsoo, että tukiohjelman tukikelpoisuusvaatimukset ovat objektiivisesti perusteltuja eikä järjestelmällä rikota muita ETA-sopimuksen määräyksiä, myöskään kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltoa tai yhdenvertaista kohtelua koskevia sääntöjä. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat myös rajoittaneet mahdollisia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun pitämällä tuki-intensiteetin suhteellisen pienenä. Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, ettei puulämmitysuuneihin ja muihin mahdollisiin kilpaileviin tekniikoihin kohdistuva kilpailun mahdollinen vääristyminen ole yhteisen edun vastaista ja että se on perusteltua edellä toteutetun tasapainotestin perusteella.

Näistä syistä valvontaviranomainen katsoo, että ohjelmalla pyritään selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, se on asianmukaisella tavalla suunniteltu yhteisen edun tavoitteen mukaisesti ja on tämän osalta sopiva keino, jolla on kannustava vaikutus ja joka on oikeasuhteinen. Lisäksi valvontaviranomainen katsoo, ettei ohjelma vääristä kilpailua tai vaikuta kauppaan Euroopan talousalueella tavalla, joka olisi yhteisen edun vastaista. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että ohjelma on perusteltu ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

4   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan tukiohjelma vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville lämmitystekniikoille ja sähkönsäästötoimenpiteille kotitalouksissa on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Norjan viranomaisia muistutetaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan 21 artiklasta, luettuna yhdessä päätöksen N:o 195/04/KOL 6 artiklan kanssa, seuraavasta velvoitteesta toimittaa vuosikertomuksia ohjelman täytäntöönpanosta.

Norjan viranomaisia muistutetaan myös siitä, että valvontaviranomaiselle on ilmoitettava kaikista tämän ohjelman muuttamista koskevista suunnitelmista.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Norjan tukiohjelma vaihtoehtoisille, uusiutuviin energialähteisiin perustuville lämmitystekniikoille ja sähkönsäästötoimenpiteille kotitalouksissa on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tukiohjelma soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

3 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2009.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kristján A. STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Jäljempänä ’pöytäkirja 3’.

4

(5)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomainen hyväksynyt ja julkaissut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1). Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”. Valtiontuen suuntaviivojen ajantasaistettu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.

5

(6)  Päätös N:o 195/04/KOL, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004 (EYVL L 139, 25.5.2006, s. 37, ja ETA-täydennysosa N:o 26, 25.5.2006, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. Päätöksen konsolidoitu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

6

(7)  EUVL C 96, 17.4.2008, s. 14, ja ETA-täydennysosa N:o 20, 17.4.2008, s. 58.

7

(8)  Jäljempänä ’kantelija’.

8

(9)  Jäljempänä ’vaihtoehtoisia lämmitystekniikoita koskeva ohjelma’.

9

(10)  Lisätietoja valvontaviranomaisen ja Norjan viranomaisten välisestä kirjeenvaihdosta on saatavilla muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 716/07/KOL.

10

(11)  EUVL C 96, 17.4.2008, s. 14, ja ETA-täydennysosa N:o 20, 17.4.2008, s. 58.

11

(12)  Jäljempänä ”Nobio”.

12

(13)  Lisätietoja ohjelmasta on saatavilla Enova SF:n sivustolla: http://www.minenergi.no/ ja http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1062.

13

(14)  Ehdotus parlamentille nro 82 (2005–2006), öljy- ja energiaministeriön lehdistötiedotteet nro 98/06, 25.8.2006, ja nro 107/06, 14.9.2006.

14

(15)  Ks. ehdotus parlamentille nro 1 (2008–2009), s. 56.

15

(16)  Ehdotus parlamentille nro 59 (2007–2008), s. 123.

16

(17)  Ehdotus parlamentille nro 1 (2008–2009), s. 56.

17

(18)  Parlamentille esitetyssä ehdotuksessa nro 59 (2007–2008) Norjan viranomaiset ilmoittavat, että järjestelmää tarkastellaan uudelleen valvontaviranomaisen lopullisen päätöksen mukaisesti.

18

(19)  Norjan öljy- ja energiaministeriön 15 päivänä tammikuuta 2007 päivätty kirje (tapahtuma N:o 406849), s. 5.

19

(20)  Yhteisön kilpailulainsäädännössä yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta, ks. esimerkiksi tuomio asiassa C-41/90, Höfner ja Elser (Kok. 1991, s. I-1979, 21 kohta).

20

(21)  Tuomio asiassa C-156/98, Saksa v. komissio (Kok. 2000, s. I-6857).

21

(22)  Jäljempänä ’komissio’.

22

(23)  Jäljempänä ’yhteisöjen tuomioistuin’.

23

(24)  Asia C-156/98, Saksa v. komissio (Kok. 2000, s. I-6857); asia C-382/99, Alankomaat v. komissio (Kok. 2002, s. I-5163); asia C-457/00, Belgia v. komissio, (Kok. 2003, s. I-6931, 57 kohta); ks. myös julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa C-457/00, 59 kohta.

24

(25)  Ehdotus parlamentille nro 82 (2005–2006). s. 1.

25

(26)  Asia C-382/99, Alankomaat v. komissio, tuomion 61 kohta; asia C-487/06 P, British Aggregates Association v. komissio, tuomio 22.12.2008, 87 kohta.

26

(27)  Samankaltainen perustelu, ks. asiassa N 270/2006 24 päivänä tammikuuta 2007 tehty komission päätös K(2006) 6630, 40 kohta.

27

(28)  Ks. asiassa N 142/2005 26 päivänä huhtikuuta 2006 tehty komission päätös K(2006) 1519, 3.1 kohta.

28

(29)  Ks. asiassa N 270/2006 24 päivänä tammikuuta 2007 tehty komission päätös K(2006) 6630, 43 kohta.

29

(30)  Ibid., 46 ja 47 kohta.

30

(31)  Asia C-143/99, Adria-Wien pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH (Kok. 2001, s. I-8365, 42 kohta) ja EFTAn tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa E-5/04, E-6/04 ja E-7/04, Fesil ja Finnfjord ym. v. EFTAn valvontaviranomainen (EFTAn tuomioistuimen raportti, s. 117, 77 kohta).

31

(32)  Ks. EFTAn tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa E-5/04, E-6/04 ja E-7/04, Fesil ja Finnfjord ym. v. EFTAn valvontaviranomainen (EFTAn tuomioistuimen raportti, s. 117, 93 kohta), asia C-372/97, Italia v. komissio (Kok. 2004, s. I-3679, 44 kohta) ja asia C-66/02, Italia v. komissio (Kok. 2005, s. I-10901, 112 kohta).

32

(33)  Yhdistetyt asiat T-92/00 ja T-103/00, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio (Kok. 2002, s. II-1385, 72 kohta).

33

(34)  Asia E-6/98, Norjan hallitus v. EFTAn valvontaviranomainen (EFTAn tuomioistuimen raportti, s. 74, 58 kohta) ja asia 730/79, Philip Morris v. komissio (Kok. 1980, s. I-2671, 11 kohta). Ks. myös asia C-75/97, Belgia v. komissio (Kok. 1999, s. I-3671, 47 kohta) ja asia T-217/02, Ter Lembeek v. komissio (Kok. 2006, s. II-4483, 181 kohta).

34

(35)  Ks. esimerkiksi suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan valtion tukea koskevien määräysten soveltamisesta ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 7), osa III.3.

35

(36)  Jäljempänä ’vuoden 2001 suuntaviivat’.

36

(37)  Jäljempänä ’vuoden 2008 suuntaviivat’.

37

(38)  Ks. asia T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia v. komissio (Kok. 2001, s. II-1169, 72 kohta).

38

(39)  Asia C-301/96, Saksa v. komissio (Kok. 2003, s. I-9919, 66 ja 105 kohta).

39

(40)  Asia 730/79, Philip Morris v. komissio (Kok. 1980, s. I-2671).

40

(41)  Ks. komission valtiontuen toimintasuunnitelma, 7.6.2005, KOM(2005) 107, 11 kohta.

41

(42)  Ks. asiassa N 270/2006 24 päivänä tammikuuta 2007 tehty komission päätös K(2006) 6630, 67 kohta.

42

(43)  Norjan öljy- ja energiaministeriön 15 päivänä tammikuuta 2007 päivätty kirje (tapahtuma N:o 406849), s. 5.

43

(44)  Esimerkiksi Enova SF:n laatiman, vesikiertoisten lämmitysjärjestelmien aurinkokeräinten (järjestelmän kattama tekniikka) ostajan oppaan mukaan nämä järjestelmät voivat kattaa vain enintään 50 prosenttia kotitalouden lämmitystarpeesta. Kun aurinkoenergiaa on saatavilla riittävästi, aurinkokeräimet voivat toimia jatkuvasti ilman säännöllistä valvontaa, ja toimiessaan ne tarjoavat kuluttajalle kätevän, joskin osittaisen, vaihtoehtoisen lämmönlähteen. Ostajan opas on saatavilla Enova SF:n sivustolla osoitteessa

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1083.

(45)  Sekä vuoden 2001 että vuoden 2008 suuntaviivoissa tarkastellaan tukea uusiutuvien energialähteiden käytölle tapauksessa, jossa tuki on eräänlainen korvaus uusiutuvien energiavarojen taloudellisesta epäedullisuudesta kilpailussa vähemmän ympäristöystävällisten energialähteiden kanssa, ks. vuoden 2001 suuntaviivat, 49–59 kohta, ja vuoden 2008 suuntaviivat, 48–50 kohta.

45

---