# Uradni list L 29/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.029.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 543. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.029.slv

Uradni list

Evropske unije

L 29

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 543. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 87/2011 z dne 2. februarja 2011 o imenovanju referenčnega laboratorija EU za zdravstveno varstvo čebel, določitvi dodatnih pristojnosti in nalog navedenega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 88/2011 z dne 2. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju glede statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja (
  1
  ) | 5 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 89/2011 z dne 2. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 28 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/73/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o odobritvi dajanja na trg izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes (gobe šitake) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 442) | 30 |
| | | 2011/74/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 447) | 32 |
| | | 2011/75/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 477) | 33 |
| | | 2011/76/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o odobritvi dajanja na trg hitin-glukana iz glive Aspergillus niger kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 480) | 34 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 87/2011 z dne 2. februarja 2011 o imenovanju referenčnega laboratorija EU za zdravstveno varstvo čebel, določitvi dodatnih pristojnosti in nalog navedenega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 88/2011 z dne 2. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju glede statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja (
  1
  )

1

5

Uredba Komisije (EU) št. 89/2011 z dne 2. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

28

SKLEPI

2011/73/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o odobritvi dajanja na trg izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes (gobe šitake) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 442)

Lentinula edodes

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 442)

30

2011/74/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 447)

Fragaria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 447)

32

2011/75/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 477)

Fragaria

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 477)

33

2011/76/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. februarja 2011 o odobritvi dajanja na trg hitin-glukana iz glive Aspergillus niger kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 480)

Aspergillus niger

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 480)

34

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTE št. 205/09/COL z dne 8. maja 2009 o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu (Norveška) | 36 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa EFTE št. 205/09/COL z dne 8. maja 2009 o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu (Norveška)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 87/2011

z dne 2. februarja 2011

o imenovanju referenčnega laboratorija EU za zdravstveno varstvo čebel, določitvi dodatnih pristojnosti in nalog navedenega laboratorija ter spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 32(5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa glavne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije EU za živila, krmo in zdravstveno varstvo živali. Referenčni laboratoriji EU za zdravstveno varstvo živali in žive živali so navedeni v delu II Priloge VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa glavne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije EU za živila, krmo in zdravstveno varstvo živali. Referenčni laboratoriji EU za zdravstveno varstvo živali in žive živali so navedeni v delu II Priloge VII k navedeni uredbi.

| (2) | Po končanem izbirnem postopku je treba uspešni laboratorij Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) z njegovim raziskovalnim laboratorijem za bolezni čebel Laboratoire de Sophia-Antipolis v Franciji imenovati za referenčni laboratorij EU na področju zdravstvenega varstva čebel za obdobje petih let od 1. aprila 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po končanem izbirnem postopku je treba uspešni laboratorij Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) z njegovim raziskovalnim laboratorijem za bolezni čebel Laboratoire de Sophia-Antipolis v Franciji imenovati za referenčni laboratorij EU na področju zdravstvenega varstva čebel za obdobje petih let od 1. aprila 2011.

| (3) | Poleg glavnih nalog in dolžnosti iz člena 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004 je treba na ravni Unije za zagotovitev boljše usklajenosti izvajati nekatere posebne pristojnosti in naloge glede značilnosti povzročiteljev bolezni, ki bi lahko vplivali na zdravstveno varstvo čebel. Zato je treba te dodatne posebne pristojnosti in naloge referenčnega laboratorija EU na področju zdravstvenega varstva čebel določiti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Poleg glavnih nalog in dolžnosti iz člena 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004 je treba na ravni Unije za zagotovitev boljše usklajenosti izvajati nekatere posebne pristojnosti in naloge glede značilnosti povzročiteljev bolezni, ki bi lahko vplivali na zdravstveno varstvo čebel. Zato je treba te dodatne posebne pristojnosti in naloge referenčnega laboratorija EU na področju zdravstvenega varstva čebel določiti v tej uredbi.

| (4) | Del II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Del II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) z njegovim raziskovalnim laboratorijem za bolezni čebel Laboratoire de Sophia-Antipolis v Franciji se s tem imenuje za referenčni laboratorij EU na področju zdravstvenega varstva čebel od 1. aprila 2011 do 31. marca 2016.

Nekatere pristojnosti in naloge za navedeni laboratorij so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

V delu II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 se doda naslednja točka 18:

| „18. | Referenčni laboratorij EU za zdravstveno varstvo čebel





  Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail |
| --- | --- |
| Laboratoire de Sophia-Antipolis |
| Les Templiers |
| 105 route des Chappes |
| BP 111 |
| 06902 Sophia-Antipolis |
| Francija.“ |

„18.

Referenčni laboratorij EU za zdravstveno varstvo čebel

Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail

Laboratoire de Sophia-Antipolis

Les Templiers

105 route des Chappes

BP 111

06902 Sophia-Antipolis

Francija.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

---

PRILOGA

Nekatere pristojnosti in naloge referenčnega laboratorija EU za zdravstveno varstvo čebel

Poleg glavnih nalog in dolžnosti referenčnih laboratorijev EU za zdravstveno varstvo živali, določenih v členu 32(2) Uredbe (ES) št. 882/2004, so pristojnosti in naloge referenčnega laboratorija EU za zdravstveno varstvo čebel naslednje:

| 1. | Po posvetovanju s Komisijo po potrebi usklajuje metode, ki se v državah članicah uporabljajo za diagnosticiranje zadevnih bolezni čebel, še zlasti:






  (a) | s tipizacijo, shranjevanjem in, kadar je to primerno, dobavljanjem sevov povzročiteljev bolezni za omogočanje diagnostičnih storitev v Uniji; |
| --- | --- | --- |

1.

Po posvetovanju s Komisijo po potrebi usklajuje metode, ki se v državah članicah uporabljajo za diagnosticiranje zadevnih bolezni čebel, še zlasti:

(a)

s tipizacijo, shranjevanjem in, kadar je to primerno, dobavljanjem sevov povzročiteljev bolezni za omogočanje diagnostičnih storitev v Uniji;

| (b) | s tipizacijo, karakterizacijo antigenov in genomov povzročiteljev bolezni, kadar je to ustrezno in potrebno, na primer za epidemiološko spremljanje ali preverjanje diagnoze; |
| --- | --- |

(b)

s tipizacijo, karakterizacijo antigenov in genomov povzročiteljev bolezni, kadar je to ustrezno in potrebno, na primer za epidemiološko spremljanje ali preverjanje diagnoze;

| (c) | z dobavo standardnih serumov in ostalih referenčnih reagentov nacionalnim referenčnim laboratorijem z namenom standardizacije preskusa in reagentov, uporabljenih v vsaki državi članici, v kateri se zahtevajo serološki testi; |
| --- | --- |

(c)

z dobavo standardnih serumov in ostalih referenčnih reagentov nacionalnim referenčnim laboratorijem z namenom standardizacije preskusa in reagentov, uporabljenih v vsaki državi članici, v kateri se zahtevajo serološki testi;

| (d) | z organizacijo rednih primerjalnih preskusov diagnostičnih postopkov na ravni Unije z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji z namenom zagotavljanja podatkov o uporabljenih diagnostičnih metodah in rezultatu preskusov, izvedenih v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

z organizacijo rednih primerjalnih preskusov diagnostičnih postopkov na ravni Unije z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji z namenom zagotavljanja podatkov o uporabljenih diagnostičnih metodah in rezultatu preskusov, izvedenih v Uniji;

| (e) | s pridobivanjem izvedenskih mnenj o pršicah Tropilaelaps in malem panjskem hrošču (Aethina tumida) ter drugih relevantnih povzročiteljih bolezni, da se omogoči hitra diferencialna diagnostika; |
| --- | --- |

(e)

s pridobivanjem izvedenskih mnenj o pršicah Tropilaelaps in malem panjskem hrošču (Aethina tumida) ter drugih relevantnih povzročiteljih bolezni, da se omogoči hitra diferencialna diagnostika;

| (f) | z identifikacijo povzročiteljev bolezni, po potrebi v tesnem sodelovanju z regionalnimi referenčnimi laboratoriji, ki jih imenuje Svetovna organizacija za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE); |
| --- | --- |

(f)

z identifikacijo povzročiteljev bolezni, po potrebi v tesnem sodelovanju z regionalnimi referenčnimi laboratoriji, ki jih imenuje Svetovna organizacija za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE);

| (g) | z vzpostavljanjem in vzdrževanjem posodobljene zbirke povzročiteljev bolezni in njihovih sevov ter posodobljene zbirke posebnih serumov in drugih reagentov proti povzročiteljem bolezni čebel, kadar ali če so na voljo; |
| --- | --- |

(g)

z vzpostavljanjem in vzdrževanjem posodobljene zbirke povzročiteljev bolezni in njihovih sevov ter posodobljene zbirke posebnih serumov in drugih reagentov proti povzročiteljem bolezni čebel, kadar ali če so na voljo;

| (h) | s pooblastilom za izvedbo popisa tehnik, ki se trenutno uporabljajo v različnih laboratorijih; |
| --- | --- |

(h)

s pooblastilom za izvedbo popisa tehnik, ki se trenutno uporabljajo v različnih laboratorijih;

| (i) | s predlaganjem standardiziranih preskusov in preskusnih postopkov ali referenčnih reagentov za notranjo kontrolo kakovosti; |
| --- | --- |

(i)

s predlaganjem standardiziranih preskusov in preskusnih postopkov ali referenčnih reagentov za notranjo kontrolo kakovosti;

| (j) | s svetovanjem Komisiji o znanstvenih vidikih v zvezi z zdravstvenim varstvom čebel. |
| --- | --- |

(j)

s svetovanjem Komisiji o znanstvenih vidikih v zvezi z zdravstvenim varstvom čebel.

| 2. | Referenčni laboratorij EU:






  (a) | aktivno pomaga pri postavljanju diagnoze izbruhov zadevne bolezni v državah članicah s sprejemanjem izolatov patogenov za potrditveno diagnozo, ugotavljanje lastnosti in epizootiološke študije ter nemudoma sporoči rezultate vseh preiskav Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem; |
| --- | --- | --- |

2.

Referenčni laboratorij EU:

(a)

aktivno pomaga pri postavljanju diagnoze izbruhov zadevne bolezni v državah članicah s sprejemanjem izolatov patogenov za potrditveno diagnozo, ugotavljanje lastnosti in epizootiološke študije ter nemudoma sporoči rezultate vseh preiskav Komisiji, državam članicam in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem;

| (b) | omogoča usposabljanja in izpopolnjevanja strokovnjakov laboratorijskega diagnosticiranja zaradi uskladitve diagnostičnih tehnik v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

omogoča usposabljanja in izpopolnjevanja strokovnjakov laboratorijskega diagnosticiranja zaradi uskladitve diagnostičnih tehnik v Uniji;

| (c) | organizira delavnice za usposabljanje nacionalnih referenčnih laboratorijev, kakor je določeno v delovnem programu, vključno z usposabljanjem strokovnjakov držav članic in po potrebi tretjih držav o novih analitskih metodah; |
| --- | --- |

(c)

organizira delavnice za usposabljanje nacionalnih referenčnih laboratorijev, kakor je določeno v delovnem programu, vključno z usposabljanjem strokovnjakov držav članic in po potrebi tretjih držav o novih analitskih metodah;

| (d) | zagotavlja tehnično pomoč Komisiji in na njeno zahtevo sodeluje pri mednarodnih razpravah v zvezi zlasti s standardizacijo analitskih metod in njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja tehnično pomoč Komisiji in na njeno zahtevo sodeluje pri mednarodnih razpravah v zvezi zlasti s standardizacijo analitskih metod in njihovega izvajanja;

| (e) | razvija dejavnosti spremljanja in, kadar je možno, usklajuje dejavnosti za izboljšanje zdravstvenega stanja čebel v Uniji, zlasti:






  (i) | s potrjevanjem preskusov ali sodelovanjem z zadevnimi nacionalnimi referenčnimi laboratoriji pri potrjevanju; |
| --- | --- | --- |

(e)

razvija dejavnosti spremljanja in, kadar je možno, usklajuje dejavnosti za izboljšanje zdravstvenega stanja čebel v Uniji, zlasti:

(i)

s potrjevanjem preskusov ali sodelovanjem z zadevnimi nacionalnimi referenčnimi laboratoriji pri potrjevanju;

| (ii) | z zagotavljanjem znanstvene in tehnične podpore Komisiji ter zbiranjem informacij in poročil o dejavnostih referenčnega laboratorija EU; |
| --- | --- |

(ii)

z zagotavljanjem znanstvene in tehnične podpore Komisiji ter zbiranjem informacij in poročil o dejavnostih referenčnega laboratorija EU;

| (iii) | z vzpostavitvijo in usklajevanjem raziskave o kolapsu čebeljega roja v Uniji v zvezi s pridobivanjem izhodiščnih podatkov o „običajni“ sezonski umrljivosti čebel; |
| --- | --- |

(iii)

z vzpostavitvijo in usklajevanjem raziskave o kolapsu čebeljega roja v Uniji v zvezi s pridobivanjem izhodiščnih podatkov o „običajni“ sezonski umrljivosti čebel;

| (f) | sodeluje z zadevnimi pristojnimi laboratoriji v tretjih državah, kjer so navedene bolezni razširjene, glede metod diagnosticiranja bolezni čebel; |
| --- | --- |

(f)

sodeluje z zadevnimi pristojnimi laboratoriji v tretjih državah, kjer so navedene bolezni razširjene, glede metod diagnosticiranja bolezni čebel;

| (g) | sodeluje z relevantnimi regionalnimi laboratoriji, ki jih imenuje OIE, glede eksotičnih bolezni (pršice Tropilaelaps in mali panjski hrošč (Aethina tumida) ter vse druge bolezni, ki so v Uniji eksotične); |
| --- | --- |

(g)

sodeluje z relevantnimi regionalnimi laboratoriji, ki jih imenuje OIE, glede eksotičnih bolezni (pršice Tropilaelaps in mali panjski hrošč (Aethina tumida) ter vse druge bolezni, ki so v Uniji eksotične);

| (h) | primerja in posreduje Komisiji in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem informacije o eksotičnih in endemičnih boleznih ali škodljivcih, ki morebiti nastajajo in bi lahko vplivali na Unijo, vključno s kolapsom čebeljega roja. |
| --- | --- |

(h)

primerja in posreduje Komisiji in zadevnim nacionalnim referenčnim laboratorijem informacije o eksotičnih in endemičnih boleznih ali škodljivcih, ki morebiti nastajajo in bi lahko vplivali na Unijo, vključno s kolapsom čebeljega roja.

| 3. | Referenčni laboratorij EU prav tako:






  (a) | po posvetovanju s Komisijo izvaja poskuse in preskuse na terenu, namenjene izboljšanju obvladovanja posameznih bolezni čebel; |
| --- | --- | --- |

3.

Referenčni laboratorij EU prav tako:

(a)

po posvetovanju s Komisijo izvaja poskuse in preskuse na terenu, namenjene izboljšanju obvladovanja posameznih bolezni čebel;

| (b) | na letnem sestanku nacionalnih referenčnih laboratorijev pregleda ustrezne zahteve za testiranje iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali OIE; |
| --- | --- |

(b)

na letnem sestanku nacionalnih referenčnih laboratorijev pregleda ustrezne zahteve za testiranje iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali OIE in Priročnika diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali OIE;

| (c) | pomaga Komisiji pri pregledu priporočil OIE v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali in Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali. |
| --- | --- |

(c)

pomaga Komisiji pri pregledu priporočil OIE v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali in Priročniku diagnostičnih testov in cepiv za kopenske živali.

---

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 88/2011

z dne 2. februarja 2011

o izvajanju Uredbe (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju glede statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju (1) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 452/2008 določa skupni okvir za sistematično pripravo evropskih statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju v treh posebnih področjih, ki se bodo izvajala s statističnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 452/2008 določa skupni okvir za sistematično pripravo evropskih statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju v treh posebnih področjih, ki se bodo izvajala s statističnimi ukrepi.

| (2) | Sprejeti je treba ukrepe za izvajanje posameznih statističnih ukrepov za pripravo statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja, kot je zajeto v področju 1 Uredbe (ES) št. 452/2008. |
| --- | --- |

(2)

Sprejeti je treba ukrepe za izvajanje posameznih statističnih ukrepov za pripravo statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja, kot je zajeto v področju 1 Uredbe (ES) št. 452/2008.

| (3) | Pri pripravi in razširjanju evropskih statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja morajo nacionalni in evropski statistični organi upoštevati načela iz Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki ga je Komisija potrdila v Priporočilu z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti (2). |
| --- | --- |

(3)

Pri pripravi in razširjanju evropskih statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja morajo nacionalni in evropski statistični organi upoštevati načela iz Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki ga je Komisija potrdila v Priporočilu z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti (2).

| (4) | Izvedbeni ukrepi za pripravo statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja morajo upoštevati možno breme za izobraževalne institucije in posameznike ter najnovejši sporazum med statističnim inštitutom organizacije UNESCO (UIS), Organizacijo za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Komisijo (Eurostatom) o zasnovah, opredelitvah, obdelavi podatkov, periodičnosti in rokih za prenos rezultatov. To vključuje tudi obliko prenosa podatkov o sistemih izobraževanja, kot je določeno v zadnji različici podrobnih smernic za zbiranje podatkov UNESCO/OECD/Eurostat. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeni ukrepi za pripravo statističnih podatkov o sistemih izobraževanja in usposabljanja morajo upoštevati možno breme za izobraževalne institucije in posameznike ter najnovejši sporazum med statističnim inštitutom organizacije UNESCO (UIS), Organizacijo za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Komisijo (Eurostatom) o zasnovah, opredelitvah, obdelavi podatkov, periodičnosti in rokih za prenos rezultatov. To vključuje tudi obliko prenosa podatkov o sistemih izobraževanja, kot je določeno v zadnji različici podrobnih smernic za zbiranje podatkov UNESCO/OECD/Eurostat.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila o izvajanju Uredbe (ES) št. 452/2008 glede zbiranja, prenosa in obdelave statističnih podatkov v področju 1 o sistemih izobraževanja in usposabljanja.

Člen 2

Zajete vsebine in njihove karakteristike

Izbira in opis vsebin, ki jih zajema področje 1 o sistemih izobraževanja in usposabljanja, ter podrobni seznam njihovih karakteristik in razčlenitev so navedeni v Prilogi I.

Člen 3

Referenčna obdobja in prenos rezultatov

1.   Podatki o vpisih, novincih, osebju, poučevanih tujih jezikih in velikosti razredov se nanašajo na šolsko/akademsko leto, kot je določeno na nacionalni ravni (leto t). Letni podatki o vpisih, novincih, osebju, poučevanih tujih jezikih in velikosti razredov se predložijo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 30. septembra leta t + 2. Prvi prenos podatkov v septembru 2012 se nanaša na šolsko/akademsko leto 2010–2011, kot je določeno na nacionalni ravni.

2.   Podatki o diplomantih/diplomah in spričevalih se nanašajo na šolsko/akademsko leto, kot je določeno na nacionalni ravni (leto t), ali koledarsko leto (leto t + 1). Letni podatki o diplomantih/diplomah in spričevalih se predložijo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 30. novembra leta t + 2. Prvi prenos podatkov v novembru 2012 se nanaša na šolsko/akademsko leto 2010–2011, kot je določeno na nacionalni ravni, ali koledarsko leto 2011.

3.   Podatki o odhodkih za izobraževanje se nanašajo na finančno leto države članice, kot je določeno na nacionalni ravni (leto t). Letni podatki o odhodkih za izobraževanje se predložijo Komisiji (Eurostatu) vsako leto do 30. novembra leta t + 2. Prvi prenos podatkov v novembru 2012 se nanaša na finančno leto 2010.

Člen 4

Zahteve glede kakovosti podatkov in okvir za poročanje o kakovosti

1.   Zahteve glede kakovosti podatkov ter okvir za poročanje o kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja so navedeni v Prilogi II.

2.   Države članice vsako leto predložijo Komisiji (Eurostatu) poročilo o kakovosti v skladu z zahtevami iz Priloge II. Prvo poročilo se nanaša na zbiranje podatkov za leto 2012. Poročilo o kakovosti, ki zadeva referenčna obdobja iz člena 3, se predloži Komisiji do 31. januarja leta t + 3. Prvo poročilo o kakovosti v zvezi z zbiranjem podatkov za leto 2012 se izjemoma prenese do 31. marca leta t + 3.

3.   Države članice pridobijo potrebne podatke iz različnih virov, kot so vzorčne raziskave, administrativni podatki ali drugi viri podatkov.

4.   Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) informacije o metodah in kakovosti podatkov iz uporabljenih virov razen vzorčnih raziskav in administrativnih podatkov iz odstavka 3.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 145, 4.6.2008, str. 227.

1

(2)  COM(2005) 217 konč.

2

---

PRILOGA I

Zajete vsebine, podroben seznam karakteristik in njihovih razčlenitev

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL-Bologna | Število vpisanih študentov po stopnji izobrazbe (terciarna stopnja), spolu in podrobnem področju izobrazbe po bolonjski dvostopenjski (dodiplomski, magistrski) strukturi in strukturi doktorske stopnje |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Število študentov v bolonjskih strukturah (ali v programih, s katerimi se doseže podobna stopnja v državah zunaj Evrope), število študentov v programih, v katerih bolonjske strukture niso bile uvedene (struktura ISCED iz leta 1997) (ali v programih, s katerimi se doseže druga stopnja v državah zunaj Evrope). |
| Bolonjske strukture | Programi, ki trajajo manj kot 3 leta, vendar se obravnavajo kot programi na terciarni stopnji in kot del bolonjske strukture (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), programi, s katerimi se doseže dodiplomska stopnja, programi, ki trajajo 3–4 leta in s katerimi se doseže prva stopnja, programi, s katerimi se doseže magistrska stopnja in trajajo skupno 4–6 let (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), dolgi programi prve stopnje, ki se obravnavajo kot del bolonjske strukture (programi, ki trajajo 5 let ali več), doktorski programi (programi, s katerimi se doseže tretja stopnja – podoktorska stopnja). |
| Stopnje ISCED | ISCED 5A od 3 do manj kot 5 let (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), ISCED 5A 5 let ali več (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), ISCED 5A (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže prva kvalifikacija), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže druga kvalifikacija), ISCED 6 (programi, s katerimi se doseže doktorska/podoktorska stopnja). |
| Podrobno področje izobrazbe | Priročnik o področju izobraževanja in usposabljanja, različica iz decembra 1999. |
| Izbirno |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL-Bologna

Število vpisanih študentov po stopnji izobrazbe (terciarna stopnja), spolu in podrobnem področju izobrazbe po bolonjski dvostopenjski (dodiplomski, magistrski) strukturi in strukturi doktorske stopnje

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Število študentov v bolonjskih strukturah (ali v programih, s katerimi se doseže podobna stopnja v državah zunaj Evrope), število študentov v programih, v katerih bolonjske strukture niso bile uvedene (struktura ISCED iz leta 1997) (ali v programih, s katerimi se doseže druga stopnja v državah zunaj Evrope).

Bolonjske strukture

Programi, ki trajajo manj kot 3 leta, vendar se obravnavajo kot programi na terciarni stopnji in kot del bolonjske strukture (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), programi, s katerimi se doseže dodiplomska stopnja, programi, ki trajajo 3–4 leta in s katerimi se doseže prva stopnja, programi, s katerimi se doseže magistrska stopnja in trajajo skupno 4–6 let (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), dolgi programi prve stopnje, ki se obravnavajo kot del bolonjske strukture (programi, ki trajajo 5 let ali več), doktorski programi (programi, s katerimi se doseže tretja stopnja – podoktorska stopnja).

Stopnje ISCED

ISCED 5A od 3 do manj kot 5 let (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), ISCED 5A 5 let ali več (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), ISCED 5A (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže prva kvalifikacija), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže druga kvalifikacija), ISCED 6 (programi, s katerimi se doseže doktorska/podoktorska stopnja).

Podrobno področje izobrazbe

Priročnik o področju izobraževanja in usposabljanja, različica iz decembra 1999.

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL1 | Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, intenzivnosti sodelovanja, spolu in starosti |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji |
| Smer programa | Stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna/poklicna |
| Cilj programa | Stopnja ISCED 3A/B, ISCED 3C, ISCED 4A/B, ISCED 4C, ISCED 5A, ISCED 5B |
| Intenzivnost sodelovanja | Skupni redni in izredni študij, redni študij |
| Spol | Moški, ženske |
| Starost | Manj kot 3 leta, od 3 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana |
| Obvezno (razen stolpca 5 glede sodelovanja v programih za otroke v zgodnjem otroštvu, ki niso zajeti s stopnjo ISCED 0 ali 1) |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL1

Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, intenzivnosti sodelovanja, spolu in starosti

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji

Smer programa

Stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna/poklicna

Cilj programa

Stopnja ISCED 3A/B, ISCED 3C, ISCED 4A/B, ISCED 4C, ISCED 5A, ISCED 5B

Intenzivnost sodelovanja

Skupni redni in izredni študij, redni študij

Spol

Moški, ženske

Starost

Manj kot 3 leta, od 3 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Obvezno (razen stolpca 5 glede sodelovanja v programih za otroke v zgodnjem otroštvu, ki niso zajeti s stopnjo ISCED 0 ali 1)

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL1_Adult | Število študentov v izobraževalnih programih za odrasle, navedenih v ENRL1, po stopnji izobrazbe, smeri programa, intenzivnosti sodelovanja, spolu in starosti |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4 |
| Smer programa | Stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna/poklicna |
| Intenzivnost sodelovanja | Skupni redni in izredni študij, redni študij |
| Spol | Moški, ženske |
| Starost | Manj kot 15 let, od 15 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana |
| Obvezno |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL1_Adult

Število študentov v izobraževalnih programih za odrasle, navedenih v ENRL1, po stopnji izobrazbe, smeri programa, intenzivnosti sodelovanja, spolu in starosti

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4

Smer programa

Stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna/poklicna

Intenzivnost sodelovanja

Skupni redni in izredni študij, redni študij

Spol

Moški, ženske

Starost

Manj kot 15 let, od 15 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL1a | Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove, intenzivnosti sodelovanja in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji |
| Smer programa | Stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna, ISCED 2 poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna, ISCED 3 poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna, ISCED 4 poklicna |
| Cilj programa | Stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C, ISCED 4A, ISCED 4B, ISCED 4C, ISCED 5A prva stopnja, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje, ISCED 5B prva kvalifikacija, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije |
| Intenzivnost sodelovanja | Skupni redni in izredni študij, redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija |
| — | skupni redni in izredni študij |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL1a

Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove, intenzivnosti sodelovanja in spolu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji

Smer programa

Stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna, ISCED 2 poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna, ISCED 3 poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna, ISCED 4 poklicna

Cilj programa

Stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C, ISCED 4A, ISCED 4B, ISCED 4C, ISCED 5A prva stopnja, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje, ISCED 5B prva kvalifikacija, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije

Intenzivnost sodelovanja

Skupni redni in izredni študij, redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija

—

skupni redni in izredni študij

od tega: študenti v kombiniranem šolskem in delovnem programu (za stopnji ISCED 3 in 4)

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

| — | redni študij |
| --- | --- |

—

redni študij

od tega: študenti v kombiniranem šolskem in delovnem programu (za stopnji ISCED 3 in 4)

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

| — | skrajšani delovni čas |
| --- | --- |

—

skrajšani delovni čas

od tega: študenti v kombiniranem šolskem in delovnem programu (za stopnji ISCED 3 in 4)

| — | ekvivalenti rednega študija |
| --- | --- |

—

ekvivalenti rednega študija

od tega: študenti v kombiniranem šolskem in delovnem programu (za stopnji ISCED 3 in 4)

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

| — | intenzivnost sodelovanja |
| --- | --- |

—

intenzivnost sodelovanja

redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija

Obvezno (razen vrstic C5 do C12 (glede zasebnih ustanov v državni lasti in neodvisnih zasebnih ustanov) in stolpca 5 (glede sodelovanja v programih za otroke v zgodnjem otroštvu, ki niso zajeti s stopnjo ISCED 0 ali 1), ki ostanejo izbirni)

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL1a_adult | Število študentov v izobraževalnih programih za odrasle, navedenih v ENRL1a, po stopnji izobrazbe, smeri programa, vrsti ustanove, intenzivnosti sodelovanja in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4 |
| Smer programa | Stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna, ISCED 2 poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna, ISCED 3 poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna, ISCED 4 poklicna |
| Vrsta ustanove | Javne ustanove, vse zasebne ustanove, zasebne ustanove v državni lasti, neodvisne zasebne ustanove |
| — | intenzivnost sodelovanja |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL1a_adult

Število študentov v izobraževalnih programih za odrasle, navedenih v ENRL1a, po stopnji izobrazbe, smeri programa, vrsti ustanove, intenzivnosti sodelovanja in spolu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4

Smer programa

Stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna, ISCED 2 poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna, ISCED 3 poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna, ISCED 4 poklicna

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove, zasebne ustanove v državni lasti, neodvisne zasebne ustanove

—

intenzivnost sodelovanja

redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL3 | Število študentov in ponavljavcev (ISC 123) v splošnih programih po stopnji izobrazbe, spolu in razredu |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta statusa študenta/ponavljavca | Število študentov, število ponavljavcev |
| — | stopnja izobrazbe stopnja |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL3

Število študentov in ponavljavcev (ISC 123) v splošnih programih po stopnji izobrazbe, spolu in razredu

Razčlenitve

Opis

Vrsta statusa študenta/ponavljavca

Število študentov, število ponavljavcev

—

stopnja izobrazbe stopnja

ISCED 1

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 3 splošna

Spol

Moški, ženske

Razred

Razred 1, razred 2, razred 3, razred 4, razred 5, razred 6, razred 7, razred 8, razred 9, razred 10, razred neznan

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL4 | Številu študentov v razredu 1 po spolu in starosti |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Razred 1 v primarnem izobraževanju (ISCED 1) |
| Spol | Moški, ženske |
| Starostna skupina | Manj kot 4 leta, od 4 do 14 let, 15 let in več, starost neznana |
| Izbirno |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL4

Številu študentov v razredu 1 po spolu in starosti

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Razred 1 v primarnem izobraževanju (ISCED 1)

Spol

Moški, ženske

Starostna skupina

Manj kot 4 leta, od 4 do 14 let, 15 let in več, starost neznana

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL5 | Število študentov (ISC 56) po stopnji izobrazbe, cilju programa, področju izobrazbe in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 56 |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL5

Število študentov (ISC 56) po stopnji izobrazbe, cilju programa, področju izobrazbe in spolu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 56

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Spol

Moški, ženske

Področje izobrazbe

Izobraževanje (ISC 14), usposabljanje učiteljev (ISC 141), pedagogika (ISC 142), humanistika in umetnost, umetnost (ISC 21), humanistika (ISC 22), družboslovne vede, ekonomija in pravo, družbene in vedenjske vede (ISC 31), novinarstvo in informatika (ISC 32), ekonomija in poslovanje (ISC 34), pravo (ISC 38), naravoslovje, znanost o življenju (ISC 42), fizikalna znanost (ISC 44), matematika in statistika (ISC 46), računalništvo (ISC 48), tehnične vede, proizvodnja in gradbeništvo, inženirstvo in inženirski poklici (ISC 52), proizvodnja in predelava (ISC 54), arhitektura in gradbeništvo (ISC 58), kmetijstvo, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (ISC 62), veterina (ISC 64), zdravje in socialna pomoč, zdravje (ISC 72), socialne storitve (ISC 76), storitve, osebne storitve (ISC 81), prevozne storitve (ISC 84), varstvo okolja (ISC 85), varnostne storitve (ISC 86), neznano ali neopredeljeno

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL6 | Število mobilnih in tujih študentov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa in področju izobrazbe |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta študenta | Mobilni in tuji študenti |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 5 in 6 |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL6

Število mobilnih in tujih študentov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa in področju izobrazbe

Razčlenitve

Opis

Vrsta študenta

Mobilni in tuji študenti

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 5 in 6

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Področje izobrazbe

Izobraževanje (ISC 14), usposabljanje učiteljev (ISC 141), pedagogika (ISC 142), humanistika in umetnost, umetnost (ISC 21), humanistika (ISC 22), družboslovne vede, ekonomija in pravo, družbene in vedenjske vede (ISC 31), novinarstvo in informatika (ISC 32), ekonomija in poslovanje (ISC 34), pravo (ISC 38), naravoslovje, znanost o življenju (ISC 42), fizikalna znanost (ISC 44), matematika in statistika (ISC 46), računalništvo (ISC 48), tehnične vede, proizvodnja in gradbeništvo, inženirstvo in inženirski poklici (ISC 52), proizvodnja in predelava (ISC 54), arhitektura in gradbeništvo (ISC 58), kmetijstvo, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (ISC 62), veterina (ISC 64), zdravje in socialna pomoč, zdravje (ISC 72), socialne storitve (ISC 76), storitve, osebne storitve (ISC 81), prevozne storitve (ISC 84), varstvo okolja (ISC 85), varnostne storitve (ISC 86), neznano ali neopredeljeno

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL7 | Število mobilnih in tujih študentov po stopnji izobrazbe, cilju programa, državljanstvu EU / državljanstvu nečlanic EU in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta študenta | Mobilni študenti z izvorom iz držav članic EU, držav nečlanic EU in z izvorom iz neznane države |
| — | stopnja izobrazbe |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL7

Število mobilnih in tujih študentov po stopnji izobrazbe, cilju programa, državljanstvu EU / državljanstvu nečlanic EU in spolu

Razčlenitve

Opis

Vrsta študenta

Mobilni študenti z izvorom iz držav članic EU, držav nečlanic EU in z izvorom iz neznane države

—

stopnja izobrazbe

stopnja ISCED 5, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje, ISCED 5B prva kvalifikacija, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije.

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

Vrsta študenta

Študenti, ki niso državljani države poročevalke

| — | od tega študenti, ki so državljani držav članic EU |
| --- | --- |

—

od tega študenti, ki so državljani držav članic EU

| — | od tega študenti, ki niso državljani držav članic EU |
| --- | --- |

—

od tega študenti, ki niso državljani držav članic EU

| — | od tega študenti, katerih državljanstvo je neznano |
| --- | --- |

—

od tega študenti, katerih državljanstvo je neznano

| — | stopnja izobrazbe |
| --- | --- |

—

stopnja izobrazbe

stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5, ISCED 6, ni razdeljeno po stopnji

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje, ISCED 5B prva kvalifikacija, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije.

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL8 | Število študentov (ISC 5/6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, državi državljanstva |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta študenta | Vsi študenti |
| — | stopnja izobrazbe |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL8

Število študentov (ISC 5/6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, državi državljanstva

Razčlenitve

Opis

Vrsta študenta

Vsi študenti

—

stopnja izobrazbe

stopnja ISCED 5, stopnja ISCED 6

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B

Država državljanstva

Standardne kode držav in območne kode za statistično uporabo, ki jih opredeljuje in izvaja Oddelek Združenih narodov za statistiko (mednarodni standard ISO 3166-1), m49alpha.

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRL9 | Število študentov (ISC 5/6) po stopnji izobrazbe, cilju programa in državi izvora (običajno prebivališče in/ali predhodna izobrazba) |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta študenta | Študenti po državi izvora |
| — | stopnja izobrazbe |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRL9

Število študentov (ISC 5/6) po stopnji izobrazbe, cilju programa in državi izvora (običajno prebivališče in/ali predhodna izobrazba)

Razčlenitve

Opis

Vrsta študenta

Študenti po državi izvora

—

stopnja izobrazbe

stopnja ISCED 6

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B

Država ali ozemlje običajnega prebivališča in/ali predhodne izobrazbe

Standardne kode držav in območne kode za statistično uporabo, ki jih opredeljuje in izvaja Oddelek Združenih narodov za statistiko (mednarodni standard ISO 3166-1), m49alpha.

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENTR1 | Letno število vpisov po stopnji izobrazbe in cilju programa |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 3 višja sekundarna, ISCED 4 posekundarna neterciarna, terciarna |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENTR1

Letno število vpisov po stopnji izobrazbe in cilju programa

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 3 višja sekundarna, ISCED 4 posekundarna neterciarna, terciarna

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Vrsta študenta

Novinci, ponovni novinci, študenti nadaljevalci

Novinci

S predhodno izobrazbo na drugi terciarni stopnji, brez predhodne izobrazbe na terciarni stopnji

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENTR2 | Število novincev po stopnji izobrazbe, spolu in starosti |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Višja sekundarna (stopnja ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4), terciarna |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENTR2

Število novincev po stopnji izobrazbe, spolu in starosti

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Višja sekundarna (stopnja ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4), terciarna

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Spol

Moški, ženske

| — | starost |
| --- | --- |

—

starost

manj kot 14 let, od 14 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Obvezno, razen stolpcev 1 in 2 (za stopnji ISCED 3 in 4), ki sta izbirna.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENTR3 | Število novincev po stopnji izobrazbe, spolu in področju izobrazbe |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Terciarna |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENTR3

Število novincev po stopnji izobrazbe, spolu in področju izobrazbe

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Terciarna

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Spol

Moški, ženske

| — | področje izobrazbe |
| --- | --- |

—

področje izobrazbe

izobraževanje (ISC 14), usposabljanje učiteljev (ISC 141), pedagogika (ISC 142), humanistika in umetnost, umetnost (ISC 21), humanistika (ISC 22), družboslovne vede, ekonomija in pravo, družbene in vedenjske vede (ISC 31), novinarstvo in informatika (ISC 32), ekonomija in poslovanje (ISC 34), pravo (ISC 38), naravoslovje, znanost o življenju (ISC 42), fizikalna znanost (ISC 44), matematika in statistika (ISC 46), računalništvo (ISC 48), tehnične vede, proizvodnja in gradbeništvo, inženirstvo in inženirski poklici (ISC 52), proizvodnja in predelava (ISC 54), arhitektura in gradbeništvo (ISC 58), kmetijstvo, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (ISC 62), veterina (ISC 64), zdravje in socialna pomoč, zdravje (ISC 72), socialne storitve (ISC 76), storitve, osebne storitve (ISC 81), prevozne storitve (ISC 84), varstvo okolja (ISC 85), varnostne storitve (ISC 86), neznano ali neopredeljeno

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD-Bologna | Število diplomantov/diplom in spričeval po stopnji izobrazbe (terciarna stopnja), spolu in podrobnem področju izobrazbe po bolonjski dvostopenjski (dodiplomski, magistrski) strukturi in strukturi doktorske stopnje |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Število diplomantov/diplom in spričeval v bolonjskih strukturah (ali v programih, s katerimi se doseže podobna stopnja v državah zunaj Evrope), število diplomantov/diplom in spričeval v programih, v katerih bolonjske strukture niso bile uvedene (struktura ISCED iz leta 1997) (ali v programih, s katerimi se dosežejo druge stopnje v državah zunaj Evrope). |
| Bolonjske strukture | Stopnje, ki trajajo manj kot 3 leta, vendar se obravnavajo kot programi na terciarni stopnji in kot del bolonjske strukture (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), programi, s katerimi se doseže dodiplomska stopnja, programi, ki trajajo 3–4 leta in s katerimi se doseže prva stopnja, programi, s katerimi se doseže magistrska stopnja in trajajo skupno 4–6 let (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), dolgi programi prve stopnje, ki se obravnavajo kot del bolonjske strukture (programi, ki trajajo 5 let ali več), doktorski programi. |
| — | stopnje ISCED |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD-Bologna

Število diplomantov/diplom in spričeval po stopnji izobrazbe (terciarna stopnja), spolu in podrobnem področju izobrazbe po bolonjski dvostopenjski (dodiplomski, magistrski) strukturi in strukturi doktorske stopnje

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Število diplomantov/diplom in spričeval v bolonjskih strukturah (ali v programih, s katerimi se doseže podobna stopnja v državah zunaj Evrope), število diplomantov/diplom in spričeval v programih, v katerih bolonjske strukture niso bile uvedene (struktura ISCED iz leta 1997) (ali v programih, s katerimi se dosežejo druge stopnje v državah zunaj Evrope).

Bolonjske strukture

Stopnje, ki trajajo manj kot 3 leta, vendar se obravnavajo kot programi na terciarni stopnji in kot del bolonjske strukture (programi, s katerimi se doseže prva stopnja), programi, s katerimi se doseže dodiplomska stopnja, programi, ki trajajo 3–4 leta in s katerimi se doseže prva stopnja, programi, s katerimi se doseže magistrska stopnja in trajajo skupno 4–6 let (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), dolgi programi prve stopnje, ki se obravnavajo kot del bolonjske strukture (programi, ki trajajo 5 let ali več), doktorski programi.

—

stopnje ISCED

ISCED 5A prva stopnja 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja 5 let ali več, ISCED 5A (programi, s katerimi se doseže druga stopnja), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže prva kvalifikacija), ISCED 5B (programi, s katerimi se doseže druga kvalifikacija), ISCED 6 (programi, s katerimi se doseže doktorska/podoktorska stopnja).

Podrobno področje izobrazbe

Priročnik o področju izobraževanja in usposabljanja, različica iz decembra 1999

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD1 | Število diplomantov (ISCED 3 in 4) po stopnji izobrazbe, cilju programa, smeri programa, vrsti ustanove in spolu ter mobilnih in tujih študentov po spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta diplomanta | Diplomanti, ki so tuji državljani v državi poročevalki, diplomanti, ki so mobilni študenti v državi poročevalki |
| Stopnja izobrazbe | Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4) |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD1

Število diplomantov (ISCED 3 in 4) po stopnji izobrazbe, cilju programa, smeri programa, vrsti ustanove in spolu ter mobilnih in tujih študentov po spolu

Razčlenitve

Opis

Vrsta diplomanta

Diplomanti, ki so tuji državljani v državi poročevalki, diplomanti, ki so mobilni študenti v državi poročevalki

Stopnja izobrazbe

Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4)

—

cilj programa

stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C s podobnim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 3C s krajšim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 4A, ISCED 4B, ISCED 4C

| — | smer programa |
| --- | --- |

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošni programi, ISCED 3 predpoklicni programi, ISCED 3 poklicni programi, ISCED 4 splošni programi, ISCED 4 predpoklicni programi, ISCED 4 poklicni programi

Spol

Moški, ženske

Vrsta diplomanta/mobilnega študenta

Diplomanti z izvorom zunaj države poročevalke

Stopnja izobrazbe

Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4)

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C s podobnim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 3C s krajšim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B

| — | smer programa |
| --- | --- |

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošni programi, ISCED 3 predpoklicni programi, ISCED 3 poklicni programi, ISCED 4 splošni programi, ISCED 4 predpoklicni programi, ISCED 4 poklicni programi

Spol

Moški, ženske

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

Stopnja izobrazbe

Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4)

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C s podobnim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 3C s krajšim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B

| — | smer programa |
| --- | --- |

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošni programi, ISCED 3 predpoklicni programi, ISCED 3 poklicni programi, ISCED 4 splošni programi, ISCED 4 predpoklicni programi, ISCED 4 poklicni programi

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD2 | Število diplomantov (ISCED 3 in 4) po stopnji izobrazbe, cilju programa, smeri programa, starosti in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4) |
| — | vrsta diplomanta |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD2

Število diplomantov (ISCED 3 in 4) po stopnji izobrazbe, cilju programa, smeri programa, starosti in spolu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Višja sekundarna (ISCED 3), posekundarna neterciarna (ISCED 4)

—

vrsta diplomanta

vsi diplomanti, diplomanti, ki so diplomirali prvič

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 3A, ISCED 3B, ISCED 3C s podobnim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 3C s krajšim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, diplomanti, ki so diplomirali prvič, ISCED 3A in 3B, diplomanti, ki so diplomirali prvič, ISCED 3A, 3B in 3C s podobnim časom trajanja kot običajni programi 3A ali 3B, ISCED 4A, ISCED 4B, ISCED 4C

| — | smer programa |
| --- | --- |

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošni programi, ISCED 3 predpoklicni programi, ISCED 3 poklicni programi, ISCED 4 splošni programi, ISCED 4 predpoklicni programi, ISCED 4 poklicni programi

Spol

Moški, ženske

| — | starost |
| --- | --- |

—

starost

manj kot 11 let, od 11 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD3 | Število diplomantov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, skupnem trajanju, vrsti ustanove in spolu ter mobilnih in tujih študentov po spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Vrsta diplomanta/izvor | Diplomanti, ki so mobilni študenti v državi poročevalki |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6 |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD3

Število diplomantov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, skupnem trajanju, vrsti ustanove in spolu ter mobilnih in tujih študentov po spolu

Razčlenitve

Opis

Vrsta diplomanta/izvor

Diplomanti, ki so mobilni študenti v državi poročevalki

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja s skupnim trajanjem, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje s skupnim trajanjem, ISCED 5B prva kvalifikacija s skupnim trajanjem, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije s skupnim trajanjem, ISCED 6 doktorske stopnje, ISCED 6 podoktorske stopnje

| — | skupno trajanje |
| --- | --- |

—

skupno trajanje

stopnja ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje manj kot 5 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje od manj kot 5 do 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje več kot 6 let, ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 2 do manj kot 3 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B prva kvalifikacija več kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije 5 let ali več

Spol

Moški, ženske

Vrsta diplomanta/državljanstva

Diplomanti, ki so tuji državljani v državi poročevalki

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja s skupnim trajanjem, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje s skupnim trajanjem, ISCED 5B prva kvalifikacija s skupnim trajanjem, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije s skupnim trajanjem, ISCED 6 doktorske stopnje, ISCED 6 podoktorske stopnje

| — | skupno trajanje |
| --- | --- |

—

skupno trajanje

stopnja ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje manj kot 5 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje od manj kot 5 do 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje več kot 6 let, ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 2 do manj kot 3 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B prva kvalifikacija več kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije 5 let ali več

Spol

Moški, ženske

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

| — | cilj programa |
| --- | --- |

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja s skupnim trajanjem, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje s skupnim trajanjem, ISCED 5B prva kvalifikacija s skupnim trajanjem, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije s skupnim trajanjem, ISCED 6 doktorske stopnje, ISCED 6 podoktorske stopnje

| — | skupno trajanje |
| --- | --- |

—

skupno trajanje

stopnja ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje manj kot 5 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje od manj kot 5 do 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje več kot 6 let, ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 2 do manj kot 3 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B prva kvalifikacija več kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije 5 let ali več

Spol

Moški, ženske

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD4 | Število diplomantov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, skupnem trajanju, starosti in spolu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Vsi diplomanti stopnje ISCED 5 in 6: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število): ISCED 5A, ISCED 5B |
| — | cilj programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD4

Število diplomantov (ISCED 5 in 6) po stopnji izobrazbe, cilju programa, skupnem trajanju, starosti in spolu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Vsi diplomanti stopnje ISCED 5 in 6: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število): ISCED 5A, ISCED 5B

—

cilj programa

stopnja ISCED 5A prva stopnja s skupnim trajanjem, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje s skupnim trajanjem, ISCED 5B prva kvalifikacija s skupnim trajanjem, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije s skupnim trajanjem, ISCED 6 doktorske stopnje, ISCED 6 podoktorske stopnje, diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število), ISCED 5A s skupnim trajanjem, ISCED 5B

| — | skupno trajanje |
| --- | --- |

—

skupno trajanje

stopnja ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje manj kot 5 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje od manj kot 5 do 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje več kot 6 let, ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 2 do manj kot 3 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B prva kvalifikacija več kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije 5 let ali več, diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število), ISCED 5A od 3 do manj kot 5 let, diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število), ISCED 5A od 5 do 6 let, diplomanti, ki so diplomirali prvič (nepodvojeno število), ISCED 5A več kot 6 let

Spol

Moški, ženske

| — | starost |
| --- | --- |

—

starost

manj kot 15 let, od 15 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| GRAD5 | Število diplom in spričeval po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu in področju izobrazbe |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

GRAD5

Število diplom in spričeval po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu in področju izobrazbe

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

—

smer programa

stopnja ISCED 3 poklicne/predpoklicne kvalifikacije, ISCED 4 poklicne/predpoklicne kvalifikacije, ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje stopnje, ISCED 5B prva kvalifikacija, ISCED 5B druga in nadaljnje kvalifikacije, ISCED 6 doktorske stopnje, ISCED 6 podoktorske stopnje

Spol

Moški, ženske

| — | področje izobrazbe |
| --- | --- |

—

področje izobrazbe

izobraževanje (ISC 14), usposabljanje učiteljev (ISC 141), pedagogika (ISC 142), humanistika in umetnost, umetnost (ISC 21), humanistika (ISC 22), družboslovne vede, ekonomija in pravo, družbene in vedenjske vede (ISC 31), novinarstvo in informatika (ISC 32), ekonomija in poslovanje (ISC 34), pravo (ISC 38), naravoslovje, znanost o življenju (ISC 42), fizikalna znanost (ISC 44), matematika in statistika (ISC 46), računalništvo (ISC 48), tehnične vede, proizvodnja in gradbeništvo, inženirstvo in inženirski poklici (ISC 52), proizvodnja in predelava (ISC 54), arhitektura in gradbeništvo (ISC 58), kmetijstvo, kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (ISC 62), veterina (ISC 64), zdravje in socialna pomoč, zdravje (ISC 72), socialne storitve (ISC 76), storitve, osebne storitve (ISC 81), prevozne storitve (ISC 84), varstvo okolja (ISC 85), varnostne storitve (ISC 86), neznano ali neopredeljeno

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| Povprečno trajanje | Povprečno trajanje terciarnega izobraževanja |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Terciarna stopnja ISCED, ISCED 6 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

Povprečno trajanje

Povprečno trajanje terciarnega izobraževanja

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Terciarna stopnja ISCED, ISCED 6

—

smer programa

stopnja ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 5A/6

Trajanje po formuli približevanja

Formula

(Predhodno opredeljena)

Trajanje po verižni metodi

Pogojna verjetnost ničelnega osipa v 1. letniku študija, pogojna verjetnost prehoda iz 1. v 2. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 2. v 3. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 3. v 4. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 4. v 5. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 5. v 6. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 6. v 7. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 7. v 8. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 8. v 9. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 9. v 10. letnik študija, pogojna verjetnost prehoda iz 10. v 11. letnik študija

Izbirno. Podatki se zbirajo vsaka tri leta.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| Stopnje dokončanja | Raziskava iz leta 2009 za oceno stopenj dokončanja terciarnega izobraževanja za domače in tuje študente |
| Razčlenitve | Opis |
| Prva diploma in spričevalo | |
| — | skupno trajanje |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

Stopnje dokončanja

Raziskava iz leta 2009 za oceno stopenj dokončanja terciarnega izobraževanja za domače in tuje študente

Razčlenitve

Opis

Prva diploma in spričevalo

—

skupno trajanje

stopnja ISCED 5A prva stopnja od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5A prva stopnja od 5 do 6 let, ISCED 5A prva stopnja več kot 6 let, ISCED 5A druga in nadaljnje kvalifikacije (nepodvojeno), ISCED 5B prva kvalifikacija od 2 do manj kot 3 let, ISCED 5B prva kvalifikacija od 3 do manj kot 5 let, ISCED 5B prva kvalifikacija več kot 5 let, ISCED 5B prva in druga kvalifikacija (nepodvojeno)

Mobilnost med terciarnim Programom A in terciarnim programom B,

mobilnost iz programa 5A v program 5B, mobilnost iz programa 5B v program 5A

Število diplomantov

Število novincev v programu 5A, ki ne dosežejo prve stopnje 5A, vendar se preusmerijo v program 5B in dosežejo prvo stopnjo 5B, število diplomantov v terciarnem programu A, ki bodo nato začeli s programom 5B in dosegli prvo stopnjo 5B, število novincev v programu 5B, ki ne dosežejo prve stopnje 5B, vendar se preusmerijo v program 5A in dosežejo prvo stopnjo 5A, število diplomantov v terciarnem programu B, ki bodo nato začeli s programom 5A in dosegli prvo stopnjo 5A.

Intenzivnost sodelovanja

Skupni redni in izredni študij, redni študij, izredni študij

Stopnje dokončanja

(Predhodno opredeljene)

Izbirno. Podatki se zbirajo vsaka tri leta.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| Class1 | Povprečna velikost razreda po stopnji izobrazbe in vrsti ustanove |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Primarna izobrazba (ISC 1), nižja sekundarna izobrazba (ISC 2) |
| Vrsta ustanove | Javne ustanove, zasebne ustanove v državni lasti, neodvisne zasebne ustanove |
| Povprečna velikost razreda | Število študentov, število razredov |
| Izbirno |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

Class1

Povprečna velikost razreda po stopnji izobrazbe in vrsti ustanove

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Primarna izobrazba (ISC 1), nižja sekundarna izobrazba (ISC 2)

Vrsta ustanove

Javne ustanove, zasebne ustanove v državni lasti, neodvisne zasebne ustanove

Povprečna velikost razreda

Število študentov, število razredov

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| PERS_ENRL2 | Število študentov s pokritjem, prilagojenim statističnim podatkom o izobraževalnem osebju, po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove in načinu študija |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6, ni razdeljeno po stopnji |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

PERS_ENRL2

Število študentov s pokritjem, prilagojenim statističnim podatkom o izobraževalnem osebju, po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove in načinu študija

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6, ni razdeljeno po stopnji

—

smer programa

stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna in poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna in poklicna, ISCED 5B, ISCED 5A/6

| — | smer/lokacija programa |
| --- | --- |

—

smer/lokacija programa

stopnja ISCED 3 predpoklicna in poklicna – šolski program, ISCED 3 predpoklicna in poklicna – šolski in delovni program, ISCED 4 predpoklicna in poklicna – šolski program, ISCED 4 predpoklicna in poklicna – šolski in delovni program

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

| — | način študija |
| --- | --- |

—

način študija

redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija

Obvezno. Vrstice C4–C9 glede zasebnih ustanov v državni lasti in neodvisnih zasebnih ustanov so izbirne. Stolpci 9–10 (glede poklicnih in predpoklicnih šolskih ter šolskih in delovnih programov stopnje ISCED 3) in 14–15 (glede poklicnih in predpoklicnih šolskih ter šolskih in delovnih programov stopnje ISCED 4) so izbirni.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| PERS1 | Učitelji v učilnici (ISCED 0–4) in akademsko osebje (ISCED 5–6) po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu, starosti, vrsti ustanove in zaposlitvenem statusu |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5 in 6, ni razdeljeno po stopnji |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

PERS1

Učitelji v učilnici (ISCED 0–4) in akademsko osebje (ISCED 5–6) po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu, starosti, vrsti ustanove in zaposlitvenem statusu

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5 in 6, ni razdeljeno po stopnji

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošni programi, ISCED 3 predpoklicni in poklicni šolski programi, ISCED 3 predpoklicni in poklicni šolski in delovni programi, stopnja ISCED 4 splošni programi, ISCED 4 predpoklicni in poklicni šolski programi, ISCED 4 predpoklicni in poklicni šolski in delovni programi, ISCED 5B, ISCED 5A in 6

Spol

Moški, ženske

| — | starost |
| --- | --- |

—

starost

manj kot 25 let, 25–29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40–44 let, 45–49 let, 50–54 let, 55–59 let, 60–64 let, 65 let in več, starost neznana

Zaposlitveni status

Polni delovni čas, skrajšan delovni čas, ekvivalenti polnega delovnega časa

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

| — | zaposlitveni status |
| --- | --- |

—

zaposlitveni status

polni delovni čas, skrajšani delovni čas, ekvivalenti polnega delovnega časa

Obvezno. Vrstice A54–A61 glede zasebnih ustanov v državni lasti in neodvisnih zasebnih ustanov so izbirne. Stolpci 9–10 (glede poklicnih in predpoklicnih šolskih ter šolskih in delovnih programov stopnje ISCED 3) in 14–15 (glede poklicnih in predpoklicnih šolskih ter šolskih in delovnih programov stopnje ISCED 4) so izbirni (enako velja za vrstice A1–A36).

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| PERS2 | Šolsko vodstveno osebje in pomočniki učiteljev na stopnjah ISCED 0, 1, 2 in 3 |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, kombinacija med ISCED 1 in ISCED 2, kombinacija med ISCED 2 in ISCED 3 |
| Šolsko vodstveno osebje | |
| — | spol |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

PERS2

Šolsko vodstveno osebje in pomočniki učiteljev na stopnjah ISCED 0, 1, 2 in 3

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, kombinacija med ISCED 1 in ISCED 2, kombinacija med ISCED 2 in ISCED 3

Šolsko vodstveno osebje

—

spol

moški, ženske

| — | zaposlitveni status |
| --- | --- |

—

zaposlitveni status

polni delovni čas, skrajšani delovni čas, ekvivalenti polnega delovnega časa

Pomočniki učiteljev

| — | spol |
| --- | --- |

—

spol

moški, ženske

| — | zaposlitveni status |
| --- | --- |

—

zaposlitveni status

polni delovni čas, skrajšani delovni čas, ekvivalenti polnega delovnega časa

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| FIN_ENRL2 | Število študentov s pokritjem, prilagojenim statističnim podatkom o financiranju izobraževanja, po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove in načinu študija |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6, ni razdeljeno po stopnji |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

FIN_ENRL2

Število študentov s pokritjem, prilagojenim statističnim podatkom o financiranju izobraževanja, po stopnji izobrazbe, smeri programa, cilju programa, vrsti ustanove in načinu študija

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6, ni razdeljeno po stopnji

—

smer programa

stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna in poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna in poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna in poklicna, ISCED 5B, ISCED 5A/6

Vrsta ustanove

Javne ustanove, vse zasebne ustanove

| — | način študija |
| --- | --- |

—

način študija

redni študij, izredni študij, ekvivalenti rednega študija

Obvezno. Vrstice C4–C9 (glede zasebnih ustanov v državni lasti in neodvisnih zasebnih ustanov) so izbirne. Stolpci 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 in 14 so izbirni. Podatki za stolpec 10 se lahko predložijo skupaj s podatki za stolpec 9.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| FINANCE1 | Odhodki za izobraževanje po stopnji izobrazbe, viru in vrsti transakcije |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

FINANCE1

Odhodki za izobraževanje po stopnji izobrazbe, viru in vrsti transakcije

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6

—

smer programa

stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna in poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna in poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna in poklicna, ISCED 5B, ISCED 5A/6

Vir (1)

Odhodki osrednje vlade, odhodki regionalne uprave, odhodki lokalne samouprave

| — | vrsta transakcije (1) |
| --- | --- |

—

vrsta transakcije (1)

neposredni odhodki za javne ustanove, neposredni odhodki za zasebne ustanove, prenosi regionalnim upravam (neto), prenosi lokalnim samoupravam (neto), štipendije in druga pomoč študentom/gospodinjstvo, študentska posojila, prenos in plačila drugim zasebnim subjektom

Vir (2)

Sredstva mednarodnih agencij in drugih tujih virov

| — | vrsta transakcije (2) |
| --- | --- |

—

vrsta transakcije (2)

mednarodna neposredna plačila javnim ustanovam, mednarodna neposredna plačila zasebnim ustanovam, prenosi iz mednarodnih virov osrednji vladi, prenosi iz mednarodnih virov regionalnim upravam, prenosi iz mednarodnih virov lokalnim samoupravam

Vir (3)

Odhodki gospodinjstev

| — | vrsta transakcije (3) |
| --- | --- |

—

vrsta transakcije (3)

plačila javnim ustanovam (neto), plačila zasebnim ustanovam (neto), plačila za blago, ki ga neposredno in posredno zahtevajo s izobraževalne ustanove, plačila blaga, ki ni neposredno potrebno za sodelovanje, plačila za zasebno tutorstvo

Vir (4)

Odhodki drugih zasebnih subjektov

| — | vrsta transakcije (4) |
| --- | --- |

—

vrsta transakcije (4)

štipendije in druga pomoč študentom/gospodinjstvom, študentska posojila

Obvezno. Podrobne razčlenitve v vrsticah F1, F4, F6, F7, F8, H2, H3, H5B, H15, H16, H17, E2, E3, E5A in E5B so izbirne. Stolpci 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 in 14 so izbirni. Podatki za stolpec 10 se lahko predložijo skupaj s podatki za stolpec 9.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| FINANCE2 | Odhodki za izobraževanje po stopnji izobrazbe, vrsti in kategoriji virov |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

FINANCE2

Odhodki za izobraževanje po stopnji izobrazbe, vrsti in kategoriji virov

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5/6

—

smer programa

stopnja ISCED 2 splošna, ISCED 2 predpoklicna in poklicna, ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna in poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna in poklicna, ISCED 5B, ISCED 5A/6

Odhodki v javnih ustanovah

| — | tekoči odhodki za nadomestila za osebje (1) |
| --- | --- |

—

tekoči odhodki za nadomestila za osebje (1)

| — | učitelji, drugo pedagoško, upravno in poklicno osebje ter pomožno osebje |
| --- | --- |

—

učitelji, drugo pedagoško, upravno in poklicno osebje ter pomožno osebje

| — | tekoči odhodki za nadomestila za osebje (2) |
| --- | --- |

—

tekoči odhodki za nadomestila za osebje (2)

| — | plače, odhodki za upokojitev, druga nadomestila, ki niso povezana s plačami |
| --- | --- |

—

plače, odhodki za upokojitev, druga nadomestila, ki niso povezana s plačami

| — | drugi tekoči odhodki |
| --- | --- |

—

drugi tekoči odhodki

| — | investicijski odhodki |
| --- | --- |

—

investicijski odhodki

| — | prilagoditve spremembam stanja sredstev |
| --- | --- |

—

prilagoditve spremembam stanja sredstev

| — | odhodki za pomožne storitve v javnih ustanovah |
| --- | --- |

—

odhodki za pomožne storitve v javnih ustanovah

| — | odhodki za raziskovalne in razvojne dejavnosti v javnih ustanovah |
| --- | --- |

—

odhodki za raziskovalne in razvojne dejavnosti v javnih ustanovah

Odhodki v vseh zasebnih ustanovah

| — | skupni tekoči odhodki za nadomestila za osebje |
| --- | --- |

—

skupni tekoči odhodki za nadomestila za osebje

| — | skupni tekoči odhodki razen odhodkov za nadomestila za osebje |
| --- | --- |

—

skupni tekoči odhodki razen odhodkov za nadomestila za osebje

| — | skupni investicijski odhodki |
| --- | --- |

—

skupni investicijski odhodki

| — | prilagoditve spremembam stanja sredstev |
| --- | --- |

—

prilagoditve spremembam stanja sredstev

| — | skupni odhodki za pomožne storitve v zasebnih ustanovah |
| --- | --- |

—

skupni odhodki za pomožne storitve v zasebnih ustanovah

| — | skupni odhodki za raziskovalne in razvojne dejavnosti v zasebnih ustanovah |
| --- | --- |

—

skupni odhodki za raziskovalne in razvojne dejavnosti v zasebnih ustanovah

Obvezno. Vrstice X1, X5, X7, X8, X9 ter Y1–Y40 in Z1–Z40 (glede zasebnih ustanov v državni lasti in neodvisnih zasebnih ustanov) so izbirne. Stolpci 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13 in 14 so izbirni. Podatki za stolpec 10 se lahko predložijo skupaj s podatki za stolpec 9.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| REGIO1 | Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu in regiji |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5, ISCED 6 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

REGIO1

Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, spolu in regiji

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3, ISCED 4, ISCED 5, ISCED 6

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna, ISCED 4 splošna, ISCED 4 predpoklicna/poklicna, ISCED 5A, ISCED 5B

Spol

Moški, ženske

| — | regija |
| --- | --- |

—

regija

raven 2 NUTS za vse države razen Nemčije in Združenega kraljestva (raven 1 NUTS). Regionalne informacije niso obvezne za Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Islandijo in Lihtenštajn (v teh državah ni ravni 2 NUTS).

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| REGIO2 | Število študentov po starosti, spolu in regiji |
| Razčlenitve | Opis |
| Starost | Manj kot 3 leta, od 3 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana |
| Spol | Moški, ženske |
| — | regija |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

REGIO2

Število študentov po starosti, spolu in regiji

Razčlenitve

Opis

Starost

Manj kot 3 leta, od 3 do 29 let, 30–34 let, 35–39 let, 40 let in več, starost neznana

Spol

Moški, ženske

—

regija

raven 2 NUTS za vse države razen Nemčije in Združenega kraljestva (raven 1 NUTS). Regionalne informacije niso obvezne za Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Islandijo in Lihtenštajn (v teh državah ni ravni 2 NUTS).

Obvezno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRLLNG1 | Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa in študiju sodobnih tujih jezikov |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRLLNG1

Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa in študiju sodobnih tujih jezikov

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna

Sodobni tuji jeziki

Bolgarščina, češčina, danščina, angleščina, nizozemščina, estonščina, finščina, francoščina, nemščina, grščina, madžarščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litovščina, malteščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina, švedščina, arabščina, kitajščina, japonščina, ruščina, drugi sodobni jeziki

Ustrezno število vpisanih študentov

Obvezno. Stolpca 4 in 5 (glede splošnih ter predpoklicnih in poklicnih programov na stopnji ISCED 3) sta izbirna.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ENRLLNG2 | Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, starosti in študiju sodobnih tujih jezikov |
| Razčlenitve | Opis |
| Stopnja izobrazbe | Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3 |
| — | smer programa |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ENRLLNG2

Število študentov po stopnji izobrazbe, smeri programa, starosti in študiju sodobnih tujih jezikov

Razčlenitve

Opis

Stopnja izobrazbe

Stopnja ISCED 1, ISCED 2, ISCED 3

—

smer programa

stopnja ISCED 3 splošna, ISCED 3 predpoklicna/poklicna

Število tujih jezikov

Noben tuji jezik, en tuji jezik, 2 ali več tujih jezikov

Starost

Manj kot 6 let, od 6 do 19 let, 20 let ali več, neopredeljeno po starosti

Ustrezno število vpisanih študentov

Obvezno. Vrstice A2–A18 so izbirne. Stolpci 13–16 (glede predpoklicne in poklicne smeri stopnje ISCED 3) so izbirni.

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ISCMAP_PROGR | Določanje nacionalnih izobraževalnih programov |
| Razčlenitve | Opis |
| Naslovi stolpcev | Stolpec 1 | Številka programa (prog.<stopnja ISCED>.<številka znotraj stopnje>) |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ISCMAP_PROGR

Določanje nacionalnih izobraževalnih programov

Razčlenitve

Opis

Naslovi stolpcev

Stolpec 1

Številka programa (prog.<stopnja ISCED>.<številka znotraj stopnje>)

| Stolpec 2 | Leto uvedbe programa |
| --- | --- |

Stolpec 2

Leto uvedbe programa

| Stolpec 3 | Stopnja ISCED |
| --- | --- |

Stolpec 3

Stopnja ISCED

| Stolpec 4 | Cilj programa |
| --- | --- |

Stolpec 4

Cilj programa

| Stolpec 5 | Smer programa |
| --- | --- |

Stolpec 5

Smer programa

| Stolpec 6 | Teoretično skupno trajanje na stopnji ISCED 5 |
| --- | --- |

Stolpec 6

Teoretično skupno trajanje na stopnji ISCED 5

| Stolpec 7 | Položaj v nacionalni stopenjski/kvalifikacijski strukturi |
| --- | --- |

Stolpec 7

Položaj v nacionalni stopenjski/kvalifikacijski strukturi

| Stolpec 8 | Položaj v terciarni izobraževalni strukturi (dodiplomski, magistrski, doktorski študij) |
| --- | --- |

Stolpec 8

Položaj v terciarni izobraževalni strukturi (dodiplomski, magistrski, doktorski študij)

| Stolpec 9 | Opombe k programom, ki obsegajo različne stopnje ISCED ali podkategorije |
| --- | --- |

Stolpec 9

Opombe k programom, ki obsegajo različne stopnje ISCED ali podkategorije

| Stolpec 10 | Nacionalno ime programa |
| --- | --- |

Stolpec 10

Nacionalno ime programa

| Stolpec 11 | Opis programa v angleščini |
| --- | --- |

Stolpec 11

Opis programa v angleščini

| Stolpec 12 | Minimalne vpisne zahteve (stopnja ISCED ali drugo) |
| --- | --- |

Stolpec 12

Minimalne vpisne zahteve (stopnja ISCED ali drugo)

| Stolpec 13 | Glavne podeljene diplome, reference in potrdila |
| --- | --- |

Stolpec 13

Glavne podeljene diplome, reference in potrdila

| Stolpec 14 | Oznaka reference v preglednici ISCMAP-QUAL |
| --- | --- |

Stolpec 14

Oznaka reference v preglednici ISCMAP-QUAL

| Stolpec 15 | Teoretična začetna starost |
| --- | --- |

Stolpec 15

Teoretična začetna starost

| Stolpec 16 | Teoretično trajanje programa |
| --- | --- |

Stolpec 16

Teoretično trajanje programa

| Stolpec 17 | Teoretično skupno število let izobraževanja ob koncu programa |
| --- | --- |

Stolpec 17

Teoretično skupno število let izobraževanja ob koncu programa

| Stolpec 18 | Ali program vključuje delovne elemente? (da/ne) |
| --- | --- |

Stolpec 18

Ali program vključuje delovne elemente? (da/ne)

| Stolpec 19 | Program je oblikovan posebej za odrasle (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 19

Program je oblikovan posebej za odrasle (D/N)

| Stolpec 20 | Program je oblikovan posebej za izredne študente (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 20

Program je oblikovan posebej za izredne študente (D/N)

| Stolpec 21 | Poročano v okviru zbiranja podatkov UOE (D/N/P) |
| --- | --- |

Stolpec 21

Poročano v okviru zbiranja podatkov UOE (D/N/P)

| Stolpec 22 | Poročano v preglednicah UOE FINANCE (D/N/P) |
| --- | --- |

Stolpec 22

Poročano v preglednicah UOE FINANCE (D/N/P)

| Stolpec 23 | Vpisi |
| --- | --- |

Stolpec 23

Vpisi

| Stolpec 24 | Opombe |
| --- | --- |

Stolpec 24

Opombe

Izbirno

| Ime preglednice in razčlenitve | Naslov in opis |
| --- | --- |
| ISCMAP_QUAL | Določanje nacionalnih izobraževalnih kvalifikacij |
| Razčlenitve | Opis |
| Naslovi stolpcev | Stolpec 1 | Številka kvalifikacije (kval.<številka znotraj stopnje>) |

Ime preglednice in razčlenitve

Naslov in opis

ISCMAP_QUAL

Določanje nacionalnih izobraževalnih kvalifikacij

Razčlenitve

Opis

Naslovi stolpcev

Stolpec 1

Številka kvalifikacije (kval.<številka znotraj stopnje>)

| Stolpec 2 | Leto uvedbe kvalifikacije |
| --- | --- |

Stolpec 2

Leto uvedbe kvalifikacije

| Stolpec 3 | Stopnja ISCED kvalifikacije |
| --- | --- |

Stolpec 3

Stopnja ISCED kvalifikacije

| Stolpec 4 | Cilj (A/B/C) |
| --- | --- |

Stolpec 4

Cilj (A/B/C)

| Stolpec 5 | Nacionalno ime |
| --- | --- |

Stolpec 5

Nacionalno ime

| Stolpec 6 | Ime v angleščini |
| --- | --- |

Stolpec 6

Ime v angleščini

| Stolpec 7 | Programi, s katerimi se pridobi kvalifikacija |
| --- | --- |

Stolpec 7

Programi, s katerimi se pridobi kvalifikacija

| Stolpec 8 | Končno preverjanje (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 8

Končno preverjanje (D/N)

| Stolpec 9 | Niz preverjanj med programom (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 9

Niz preverjanj med programom (D/N)

| Stolpec 10 | Določeno število ur predmeta IN preverjanj (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 10

Določeno število ur predmeta IN preverjanj (D/N)

| Stolpec 11 | Ocena deleža opravljenih predmetov |
| --- | --- |

Stolpec 11

Ocena deleža opravljenih predmetov

| Stolpec 12 | Določeno število ur predmeta (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 12

Določeno število ur predmeta (D/N)

| Stolpec 13 | Ure predmeta |
| --- | --- |

Stolpec 13

Ure predmeta

| Stolpec 14 | Posebne zahteve |
| --- | --- |

Stolpec 14

Posebne zahteve

| Stolpec 15 | Ali jo je mogoče pridobiti brez vpisa v poseben program? (D/N) |
| --- | --- |

Stolpec 15

Ali jo je mogoče pridobiti brez vpisa v poseben program? (D/N)

| Stolpec 16 | Pod kakšnimi pogoji? |
| --- | --- |

Stolpec 16

Pod kakšnimi pogoji?

| Stolpec 17 | Organizacija(-e), ki jo podeljuje(-jo) |
| --- | --- |

Stolpec 17

Organizacija(-e), ki jo podeljuje(-jo)

| Stolpec 18 | Številke programov |
| --- | --- |

Stolpec 18

Številke programov

| Stolpec 19 | Število diplomantov |
| --- | --- |

Stolpec 19

Število diplomantov

| Stolpec 20 | Številke programov |
| --- | --- |

Stolpec 20

Številke programov

| Stolpec 21 | Število diplomantov |
| --- | --- |

Stolpec 21

Število diplomantov

| Stolpec 22 | Opombe |
| --- | --- |

Stolpec 22

Opombe

Izbirno

---

PRILOGA II

Zahteve glede kakovosti podatkov in okvir za poročanje o kakovosti

Zahteve glede kakovosti podatkov

Zahteve glede kakovosti podatki o sistemih izobraževanja in usposabljanja se nanašajo na vidike poročanja o kakovosti (ali merila za poročanje o kakovosti), tj. na relevantnost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in razumljivost, primerljivost ter skladnost.

Podatki morajo biti v skladu zlasti z opredelitvami in pojmi, kot so navedeni v podrobnih smernicah za zbiranje podatkov UNESCO/OECD/Eurostat.

Poročilo o kakovosti podatkov

Komisija (Eurostat) predloži vsako leto tri mesece pred rokom za prenos iz člena 4(2) državam članicam osnutek dokumentacije za letno poročilo o kakovosti, ki je delno že izpolnjen z razpoložljivimi kvantitativnimi kazalniki in drugimi informacijami, ki so na voljo Komisiji (Eurostatu). Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) izpolnjeno poročilo o kakovosti iz člena 4(2).

Poročilo o kakovosti mora biti razdeljeno na naslednjih sedem poglavij: vpisi, novinci, osebje, diplomanti/diplome in spričevala, finance, poučevani tuji jeziki in podatki o vpisu na regionalni ravni.

V poročilu o kakovosti mora biti dokumentirana skladnost z vidiki relevantnosti, natančnosti, pravočasnosti in točnosti, dostopnosti in razumljivosti, primerljivosti ter skladnosti.

V poročilu o kakovosti mora biti dokumentirana zlasti skladnost z opredelitvami in koncepti, kot je navedeno v podrobnih smernicah za zbiranje podatkov UNESCO/OECD/Eurostat.

Odstopanja od opredelitev in pojmov, kot so navedeni v podrobnih smernicah za zbiranje podatkov UNESCO/OECD/Eurostat, morajo biti dokumentirana in pojasnjena ter količinsko opredeljena, če je to mogoče.

Države članice morajo predložiti zlasti opis uporabljenih virov na ravni preglednic, kot je opisano v Prilogi I, pri čemer morajo biti ocene in popravki jasno opredeljeni na ravni preglednic in razčlenitev.

---

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 89/2011

z dne 2. februarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 85,0 |
| MA | 59,8 |
| TN | 125,1 |
| TR | 100,8 |
| ZZ | 97,4 |
| 0707 00 05 | JO | 86,2 |
| MA | 100,1 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 120,6 |
| 0709 90 70 | MA | 56,6 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,9 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,1 |
| IL | 67,8 |
| MA | 52,0 |
| TN | 54,5 |
| TR | 70,6 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 162,8 |
| MA | 77,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 57,9 |
| EG | 57,7 |
| IL | 98,7 |
| JM | 91,5 |
| MA | 88,7 |
| PK | 51,1 |
| TR | 67,0 |
| US | 79,6 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 41,5 |
| TR | 56,6 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 47,2 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 126,3 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | CN | 76,0 |
| US | 108,9 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

116,3

JO

85,0

MA

59,8

TN

125,1

TR

100,8

ZZ

97,4

0707 00 05

JO

86,2

MA

100,1

TR

175,4

ZZ

120,6

0709 90 70

MA

56,6

TR

133,1

ZZ

94,9

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,1

IL

67,8

MA

52,0

TN

54,5

TR

70,6

ZA

41,5

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

162,8

MA

77,2

TR

79,6

ZZ

106,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

57,9

EG

57,7

IL

98,7

JM

91,5

MA

88,7

PK

51,1

TR

67,0

US

79,6

ZZ

74,0

0805 50 10

AR

45,3

EG

41,5

TR

56,6

UY

45,3

ZZ

47,2

0808 10 80

BR

55,2

CA

96,6

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

126,3

ZZ

82,9

0808 20 50

CN

76,0

US

108,9

ZA

96,8

ZZ

93,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/30

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. februarja 2011

o odobritvi dajanja na trg izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes (gobe šitake) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 442)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2011/73/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podjetje GlycaNova Norge AS je 19. decembra 2007 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Združenega kraljestva za dajanje na trg izvlečka iz micelija iz gobe šitake (Lentinula edodes prej Lentinus edodes) kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje GlycaNova Norge AS je 19. decembra 2007 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Združenega kraljestva za dajanje na trg izvlečka iz micelija iz gobe šitake (Lentinula edodes prej Lentinus edodes) kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Združenega kraljestva za ocenjevanje živil je 3. novembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. Sklep navedenega poročila je bil, da je uporaba izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes kot živilske sestavine sprejemljiva. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Združenega kraljestva za ocenjevanje živil je 3. novembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. Sklep navedenega poročila je bil, da je uporaba izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes kot živilske sestavine sprejemljiva.

| (3) | Komisija je 7. januarja 2009 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni oceni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 7. januarja 2009 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni oceni.

| (4) | V šestdesetih dneh, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

V šestdesetih dneh, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili v skladu z navedeno določbo predloženi utemeljeni ugovori glede trženja tega proizvoda.

| (5) | Zato je bil 24. septembra 2009 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Zato je bil 24. septembra 2009 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA).

| (6) | EFSA (Znanstveni svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije) je 9. julija 2010 v „Znanstvenem mnenju o varnosti izvlečka glive Lentinula edodes kot nove živilske sestavine“ (2) sklenil, da je izvleček iz micelija iz glive Lentinula edodes varen pod predlaganimi pogoji uporabe in predlaganimi vrednostmi vnosa. |
| --- | --- |

(6)

EFSA (Znanstveni svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije) je 9. julija 2010 v „Znanstvenem mnenju o varnosti izvlečka glive Lentinula edodes kot nove živilske sestavine“ (2) sklenil, da je izvleček iz micelija iz glive Lentinula edodes varen pod predlaganimi pogoji uporabe in predlaganimi vrednostmi vnosa.

| (7) | Iz znanstvene ocene je razvidno, da izvleček iz micelija iz glive Lentinula edodes izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Iz znanstvene ocene je razvidno, da izvleček iz micelija iz glive Lentinula edodes izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvleček iz micelija iz glive Lentinula edodes, kakor je določen v Prilogi I, se lahko daje na trg Unije kot nova živilska sestavina za uporabe iz Priloge II.

Člen 2

Oznaka izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes, odobrenega s tem sklepom, na embalaži živil je „izvleček iz gobe Lentinula edodes“ ali „izvleček iz gobe šitake“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na podjetje GlycaNova Norge AS, Oraveien 2, 1630 Gamle Fredrikstad, Norveška.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1685.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA I

Specifikacije izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes

Opis:

Nova živilska sestavina je sterilen vodni ekstrakt, ki se pridobi iz micelija glive Lentinula edodes, gojenega v submerzni fermentaciji. Je svetlo rjava, rahlo motna tekočina.

Lentinan je β-(1-3) β-(1-6)-D-glukan, ki ima molekulsko maso približno 5 × 105 daltonov, stopnjo razvejanosti 2/5 in trojno spiralno terciarno strukturo.

| Specifikacije izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes |
| --- |
| Voda | 98 % |
| Suha snov | 2 % |
| Prosta glukoza | manj kot 20 mg/ml |
| Skupna vsebnost beljakovin (1) | manj kot 0,1 mg/ml |
| Sestavine, ki vsebujejo dušik (2) | manj kot 10 mg/ml |
| Lentinan | 0,8–1,2 mg/ml |

Specifikacije izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes

Voda

98 %

Suha snov

2 %

Prosta glukoza

manj kot 20 mg/ml

Skupna vsebnost beljakovin (1)

manj kot 0,1 mg/ml

Sestavine, ki vsebujejo dušik (2)

manj kot 10 mg/ml

Lentinan

0,8–1,2 mg/ml

---

(1)  Bradfordova metoda

(2)  Kjeldahlova metoda

---

PRILOGA II

Uporaba izvlečka iz micelija iz glive Lentinula edodes

| Skupina uporabe | Mejne vrednosti izvlečka iz glive Lentinula edodes |
| --- | --- |
| Pekovski izdelki | 2 ml/100 g |
| Brezalkoholne pijače | 0,5 ml/100 ml |
| Pripravljeni obroki | 2,5 ml na obrok |
| Živila na osnovi jogurta | 1,5 ml/100 ml |
| Prehranska dopolnila (kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES (1)) | 2,5 ml na dnevni odmerek |

Skupina uporabe

Mejne vrednosti izvlečka iz glive Lentinula edodes

Pekovski izdelki

2 ml/100 g

Brezalkoholne pijače

0,5 ml/100 ml

Pripravljeni obroki

2,5 ml na obrok

Živila na osnovi jogurta

1,5 ml/100 ml

Prehranska dopolnila (kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES (1))

2,5 ml na dnevni odmerek

---

(1)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

---

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/32

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. februarja 2011

o spremembi Odločbe 2003/248/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 447)

(2011/74/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom v neevropskih državah, razen mediteranskih držav, Avstralije, Nove Zelandije, Kanade in celinskih držav Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Unijo. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti za širjenje škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom v neevropskih državah, razen mediteranskih držav, Avstralije, Nove Zelandije, Kanade in celinskih držav Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Unijo. Navedena Direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti za širjenje škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/248/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/248/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Argentine.

| (3) | Okoliščine, ki so upravičevale dovoljenje iz Odločbe 2003/248/ES, še vedno obstajajo in ni novih informacij, ki bi bile razlog za revizijo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Okoliščine, ki so upravičevale dovoljenje iz Odločbe 2003/248/ES, še vedno obstajajo in ni novih informacij, ki bi bile razlog za revizijo posebnih pogojev.

| (4) | Z Direktivo Komisije 2008/64/ES (3) se je iz točke (c) oddelka II dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES črtala rastlina Colletotrichum acutatum Simmonds. Zato ta organizem ne sme biti več naveden v Prilogi k Odločbi 2003/248/ES. |
| --- | --- |

(4)

Z Direktivo Komisije 2008/64/ES (3) se je iz točke (c) oddelka II dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES črtala rastlina Colletotrichum acutatum Simmonds. Zato ta organizem ne sme biti več naveden v Prilogi k Odločbi 2003/248/ES.

| (5) | Na podlagi izkušenj z uporabo Odločbe 2003/248/ES je primerno, da se obdobje veljavnosti navedenega dovoljenja podaljša za deset let. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi izkušenj z uporabo Odločbe 2003/248/ES je primerno, da se obdobje veljavnosti navedenega dovoljenja podaljša za deset let.

| (6) | Odločbo 2003/248/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2003/248/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2003/248/ES se spremeni:

| 1. | drugi odstavek člena 1 Odločbe 2003/248/ES se nadomesti z naslednjim:
  „Dovoljenje za določitev odstopanj, kot je predvideno v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje), poleg pogojev iz prilog I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES upošteva pogoje iz Priloge k tej odločbi in se uporablja samo za rastline, vnesene v Unijo v obdobju od 1. junija do 30. septembra vsakega leta.“; |
| --- | --- |

1.

drugi odstavek člena 1 Odločbe 2003/248/ES se nadomesti z naslednjim:

„Dovoljenje za določitev odstopanj, kot je predvideno v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje), poleg pogojev iz prilog I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES upošteva pogoje iz Priloge k tej odločbi in se uporablja samo za rastline, vnesene v Unijo v obdobju od 1. junija do 30. septembra vsakega leta.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen 3a:
  „Člen 3a
  Ta odločba preneha veljati 30. septembra 2020.“; |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Ta odločba preneha veljati 30. septembra 2020.“;

| 3. | druga alinea točke 1(c) iz Priloge se črta. |
| --- | --- |

3.

druga alinea točke 1(c) iz Priloge se črta.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 28.

2

(3)  UL L 168, 28.6.2008, str. 31.

3

---

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/33

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. februarja 2011

o spremembi Odločbe 2003/249/ES glede podaljšanja veljavnosti začasnih odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES v zvezi z rastlinami jagod (Fragaria L.), namenjenimi saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 477)

(2011/75/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom v neevropskih državah, razen mediteranskih držav, Avstralije, Nove Zelandije, Kanade in celinskih držav Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Unijo. Navedena direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti za širjenje škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom v neevropskih državah, razen mediteranskih držav, Avstralije, Nove Zelandije, Kanade in celinskih držav Združenih držav Amerike, načeloma ne sme vnesti v Unijo. Navedena direktiva pa dovoljuje odstopanja od tega pravila, če se ugotovi, da ni nevarnosti za širjenje škodljivih organizmov.

| (2) | Odločba Komisije 2003/249/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2003/249/ES (2) pooblašča države članice, da določijo začasna odstopanja od nekaterih določb Direktive 2000/29/ES in tako dovolijo uvoz rastlin jagod (Fragaria L.), namenjenih saditvi, razen semen, s poreklom iz Čila.

| (3) | Okoliščine, ki so upravičevale dovoljenje iz Odločbe 2003/249/ES, še vedno obstajajo in ni novih informacij, ki bi bile razlog za revizijo posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(3)

Okoliščine, ki so upravičevale dovoljenje iz Odločbe 2003/249/ES, še vedno obstajajo in ni novih informacij, ki bi bile razlog za revizijo posebnih pogojev.

| (4) | Z Direktivo Komisije 2008/64/ES (3) se je iz točke (c) oddelka II dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES črtala rastlina Colletotrichum acutatum Simmonds. Zato ta organizem ne sme biti več naveden v Prilogi k Odločbi 2003/249/ES. |
| --- | --- |

(4)

Z Direktivo Komisije 2008/64/ES (3) se je iz točke (c) oddelka II dela A Priloge II k Direktivi 2000/29/ES črtala rastlina Colletotrichum acutatum Simmonds. Zato ta organizem ne sme biti več naveden v Prilogi k Odločbi 2003/249/ES.

| (5) | Na podlagi izkušenj z uporabo Odločbe 2003/249/ES je primerno, da se obdobje veljavnosti navedenega dovoljenja podaljša za deset let. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi izkušenj z uporabo Odločbe 2003/249/ES je primerno, da se obdobje veljavnosti navedenega dovoljenja podaljša za deset let.

| (6) | Odločbo 2003/249/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2003/249/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2003/249/ES se spremeni:

| 1. | drugi odstavek člena 1 Odločbe 2003/249/ES se nadomesti z naslednjim:
  „Dovoljenje za določitev odstopanj, kot je predvideno v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje), poleg pogojev iz prilog I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES upošteva pogoje iz Priloge k tej odločbi in se uporablja samo za rastline, vnesene v Unijo v obdobju od 1. junija do 30. septembra vsakega leta.“; |
| --- | --- |

1.

drugi odstavek člena 1 Odločbe 2003/249/ES se nadomesti z naslednjim:

„Dovoljenje za določitev odstopanj, kot je predvideno v odstavku 1 (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje), poleg pogojev iz prilog I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES upošteva pogoje iz Priloge k tej odločbi in se uporablja samo za rastline, vnesene v Unijo v obdobju od 1. junija do 30. septembra vsakega leta.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen 3a:
  „Člen 3a
  Ta odločba preneha veljati 30. septembra 2020.“; |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Ta odločba preneha veljati 30. septembra 2020.“;

| 3. | druga alinea točke 1(c) iz Priloge se črta. |
| --- | --- |

3.

druga alinea točke 1(c) iz Priloge se črta.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 32.

2

(3)  UL L 168, 28.6.2008, str. 31.

3

---

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/34

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. februarja 2011

o odobritvi dajanja na trg hitin-glukana iz glive Aspergillus niger kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 480)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/76/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podjetje Kitozyme SA je 15. januarja 2008 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Belgije za dajanje na trg hitin-glukana iz glive Aspergillus niger kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Kitozyme SA je 15. januarja 2008 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Belgije za dajanje na trg hitin-glukana iz glive Aspergillus niger kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Belgije za ocenjevanje živil je 5. novembra 2008 izdal poročilo o začetni presoji. Sklep poročila je bil, da je potrebna dodatna ocena. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Belgije za ocenjevanje živil je 5. novembra 2008 izdal poročilo o začetni presoji. Sklep poročila je bil, da je potrebna dodatna ocena.

| (3) | Komisija je 12. marca 2009 poslala začetno poročilo o oceni vsem državam članicam. Več držav članic je predložilo dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. marca 2009 poslala začetno poročilo o oceni vsem državam članicam. Več držav članic je predložilo dodatne pripombe.

| (4) | Zato je bil 27. avgusta 2009 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA). |
| --- | --- |

(4)

Zato je bil 27. avgusta 2009 opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA).

| (5) | EFSA (Znanstveni svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije) je 9. julija 2010 v „Znanstvenem mnenju o varnosti hitin-glukana kot nove živilske sestavine“ (2) sklenil, da je hitin-glukan iz glive Aspergillus niger varen pod predlaganimi pogoji uporabe in predlaganimi vrednostmi vnosa. |
| --- | --- |

(5)

EFSA (Znanstveni svet za dietetične izdelke, prehrano in alergije) je 9. julija 2010 v „Znanstvenem mnenju o varnosti hitin-glukana kot nove živilske sestavine“ (2) sklenil, da je hitin-glukan iz glive Aspergillus niger varen pod predlaganimi pogoji uporabe in predlaganimi vrednostmi vnosa.

| (6) | Iz znanstvene ocene je razvidno, da hitin-glukan iz glive Aspergillus niger izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(6)

Iz znanstvene ocene je razvidno, da hitin-glukan iz glive Aspergillus niger izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Hitin-glukan iz glive Aspergillus niger, kakor je določen v Prilogi, se lahko daje na trg Unije kot nova živilska sestavina, ki se uporablja v prehranskih dopolnilih v največji dovoljeni količini 5 g na dan.

Člen 2

Oznaka hitin-glukana iz glive Aspergillus niger, odobrenega s tem sklepom, na embalaži živil je „hitin-glukan iz glive Aspergillus niger“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na podjetje Kitozyme SA, Rue Haute Claire, 4, Parc Industriel des Hauts-Sarts, Zone 2, 4040 Herstal, Belgija.

V Bruslju, 2. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1687.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

SPECIFIKACIJE HITIN-GLUKANA IZ MICELIJA GLIVE ASPERGILLUS NIGER

Opis:

Hitin-glukan se pridobi iz micelija glive Aspergillus niger, je rahlo rumen zelo sipek prah, brez vonja. Vsebuje 90 % ali več suhe snovi.

Hitin-glukan je sestavljen predvsem iz dveh polisaharidov:

| — | hitina, ki je sestavljen iz ponavljajočih se enot N-acetil-D-glukozamina (št. CAS: 1398-61-4), |
| --- | --- |

—

hitina, ki je sestavljen iz ponavljajočih se enot N-acetil-D-glukozamina (št. CAS: 1398-61-4),

| — | beta(1,3)-glukana, ki je sestavljen iz ponavljajočih se enot D-glukoze (št. CAS: 9041-22-9). |
| --- | --- |

—

beta(1,3)-glukana, ki je sestavljen iz ponavljajočih se enot D-glukoze (št. CAS: 9041-22-9).

| Specifikacije hitin-glukana iz glive Aspergillus niger |
| --- |
| Izguba pri sušenju | ≤ 10 % |
| Hitin-glukan | ≥ 90 % |
| Razmerje med hitinom in glukanom | 30:70 do 60:40 |
| Pepel | ≤ 3 % |
| Lipidi | ≤ 1 % |
| Beljakovine | ≤ 6 % |

Specifikacije hitin-glukana iz glive Aspergillus niger

Izguba pri sušenju

≤ 10 %

Hitin-glukan

≥ 90 %

Razmerje med hitinom in glukanom

30:70 do 60:40

Pepel

≤ 3 %

Lipidi

≤ 1 %

Beljakovine

≤ 6 %

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 3.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/36

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 205/09/COL

z dne 8. maja 2009

o shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) in zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU člena 1(3) dela I in člena 4(3) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (4),

OB UPOŠTEVANJU Smernic Nadzornega organa o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP (5) in zlasti poglavja o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (6),

OB UPOŠTEVANJU Odločbe št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 (7),

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

Norveški organi so 28. aprila 2009 v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 priglasili shemo začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu (dogodek št. 516522) (8).

2.   Cilj ukrepa pomoči

Norveški organi so pojasnili, da sta razvoj norveškega gospodarstva in razvoj dogodkov na področju posojilne politike in dejavnosti bank precej negotovi. Realno gospodarstvo in finančni sistem sta zelo medsebojno odvisna. Zaradi želje po zmanjšanju tveganja zaradi naraščajočih izgub bi lahko banke omejile ponudbo posojil. Vpliv manjšega zunanjega povpraševanja na norveško gospodarstvo se povečuje z zaostritvijo posojilnih pogojev za podjetja in gospodinjstva, s čimer se ovirajo naložbe in dejavnosti v realnem gospodarstvu ter se povečujejo negativni vplivi splošne gospodarske recesije.

Norveški organi so navedli, da so raziskave o posojilih, ki sta jih izvedla norveška centralna banka (Norges Bank) in finančni nadzorni organ (Kredittilsynet), pokazale, da banke bistveno zaostrujejo kreditne standarde, zlasti za posojila gospodarstvu. Raziskave tudi kažejo, da so deleži kapitala ključna skrb bank pri ocenjevanju svoje posojilne politike. Trenutno so norveške banke finančno zdrave, vendar morajo okrepiti svoj temeljni kapital, da bodo lahko ohranile običajno ponudbo posojil.

Norges Bank je decembra 2008 priporočila, naj vlada sprejme ukrepe za večjo trdnost bank, da se povečajo posojila realnemu gospodarstvu. To priporočilo je podprl finančni nadzorni organ.

Norveški organi so pojasnili, da imajo nekatere večje norveške banke sorazmerno nizke deleže temeljnega kapitala in potrebujejo dokapitalizacijo, da bodo lahko še naprej zagotavljale posojila realnemu gospodarstvu (9). Manjše banke z visokimi deleži kapitala bi prav tako potrebovale dodatni temeljni kapital za ohranjanje ali povečanje obsega posojil v skladu z namenom priglašene sheme. Norveški organi predvidevajo, da bodo nekatere male banke morda imele bolj omejene načine za lastno financiranje in bolj omejen portfelj posojil. Zato so bolj izpostavljene likvidnostnim tveganjem kot banke s širšim poslovanjem. Tudi če so te banke prvotno imele visoke deleže kapitala, lahko taki dejavniki pomenijo, da se temeljni kapital veliko lažje zmanjša, kot bi se v primeru drugih bank. Zato so norveški organi menili, da je zaradi razmer v bančnem sektorju in napovedi za norveško gospodarstvo potreben državni ukrep, ki ponuja dokapitalizacijo načeloma zdravih bank za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in spodbujanje posojil realnemu gospodarstvu.

Cilj sheme je prispevati kapital prvega reda (10) bankam, da se te okrepijo in izboljšajo sposobnost ohranjanja običajnih posojilnih dejavnosti. Shema je na voljo le načeloma zdravim bankam in je bila po mnenju norveških organov oblikovana zato, da se zagotovijo posojila realnemu gospodarstvu, medtem ko se zmanjšuje izkrivljanje konkurence.

V skladu s shemo dokapitalizacije je bil ustanovljen vladni finančni sklad (Statens finansfond) (11) z namenom začasnega prispevanja kapitala prvega reda norveškim bankam (12): hibridne vrednostne papirje ali prednostne kapitalske instrumente Sklad pridobi na podlagi vloge posamezne banke. Pogoji so urejeni s sporazumom med Skladom in posamezno banko, v katerem so določeni podrobni načini dokapitalizacije (npr. nominalna vrednost, znesek, nadomestilo in pobude za izstop).

3.   Nacionalna pravna podlaga za ukrep pomoči

Nacionalna pravna podlaga, ki ustanavlja Sklad je Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond. Prav tako bo sprejeta izvedbena uredba o Skladu in njegovih dejavnostih (13).

4.   Proračun in trajanje

Norges Bank je leta 2008 izvedla makroekonomski test izjemnih situacij za šest največjih norveških bank. S testom je poustvarila negativen scenarij, katerega rezultat je bil, da bodo banke zabeležile izgube v višini povprečno 2,3 % svojih tveganju prilagojenih sredstev. Na podlagi tega testa je Norges Bank ocenila, da je potrebna dokapitalizacija desetih največjih bank v višini 34 milijard NOK. Glede na rezultate tega testa so bila Skladu dodeljena zadostna sredstva (50 milijard NOK, kar je približno 5,1 milijarde EUR).

Shema je začasna, pričakuje pa se, da pravila začnejo veljati maja 2009, pri čemer ima Sklad na voljo šest mesecev za sklenitev sporazumov z bankami, ki zaprosijo za dokapitalizacijo. Rok za predložitev vlog Skladu bo določen 6 tednov pred iztekom tega šestmesečnega obdobja, da se Skladu zagotovi dovolj časa za sklenitev sporazuma z banko prosilko pred koncem obdobja novembra 2009. V tem časovnem obdobju bodo norveški organi ocenili tudi, ali bo ukrep potreben za daljše obdobje, v tem primeru pa bo treba shemo ponovno priglasiti.

5.   Shema dokapitalizacije

5.1   Upravičenke

Norveški organi so pojasnili, da so do pomoči v okviru priglašene sheme upravičene le norveške banke, ki so finančno zdrave.

Norveški finančni nadzorni organ bo opravljal nadzorno funkcijo in odločal, ali je banka upravičena do sheme (14). Kot del svojih rednih nadzornih funkcij prejme finančni nadzorni organ od vsake banke informacije o portfelju posojil in drugih elementih bilance stanja, poslovne načrte in njihovo oceno prihodnjih dejavnikov tveganja. Kadar banka zaprosi Sklad za kapitalski vložek, se finančni nadzorni organ zaprosi, da izvede oceno glede upravičenosti banke v okviru sheme. V skladu z oddelkom 2 Uredbe test pomeni, da „banka izpolnjuje zahtevo po deležu kapitala prvega reda s precejšnjo rezervo, tudi kadar se upoštevajo mogoči razvojni dogodki v bližnji prihodnosti“. Po mnenju norveških organov bo finančni nadzorni organ domneval, da je ta zahteva izpolnjena, če ima zadevna banka delež temeljnega kapitala 6 % ali več, tj. 2 % odstotni točki nad predpisano minimalno zahtevo. V vseh primerih finančni nadzorni organ za svojo analizo uporabi posodobljene informacije, pri čemer upošteva izpostavljenost bank različnim vrstam tveganja, boniteto finančnih sredstev in poslovne možnosti ter tudi uradne deleže kapitalske ustreznosti z namenom potrditve, da banka velja kot načeloma zdrava tudi glede na mogoče razvojne dogodke v bližnji prihodnosti.

5.2   Maksimalno povečanje kapitala

Mejne vrednosti za povečanje deležev temeljnega kapitala prek kapitalskih vložkov iz Sklada so naslednje:

| (a) | banka z deležem temeljnega kapitala pod 7 % se lahko dokapitalizira z največ 10-odstotnim deležem temeljnega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

banka z deležem temeljnega kapitala pod 7 % se lahko dokapitalizira z največ 10-odstotnim deležem temeljnega kapitala;

| (b) | banka z deležem temeljnega kapitala med 7 % in 10 % se lahko dokapitalizira za največ 3 odstotne točke, vendar ne z več kot z 12-odstotnim deležem temeljnega kapitala; |
| --- | --- |

(b)

banka z deležem temeljnega kapitala med 7 % in 10 % se lahko dokapitalizira za največ 3 odstotne točke, vendar ne z več kot z 12-odstotnim deležem temeljnega kapitala;

| (c) | banka z deležem temeljnega kapitala nad 10 % se lahko dokapitalizira za največ 2 odstotni točki (15). |
| --- | --- |

(c)

banka z deležem temeljnega kapitala nad 10 % se lahko dokapitalizira za največ 2 odstotni točki (15).

Banke, ki bodo imele po kapitalskih vložkih iz državnih virov delež temeljnega kapitala nad 12 %, svojo potrebo po kapitalskem prispevku zabeležijo, Sklad pa bo primer ocenil glede na položaj banke in glede na to, kako se lahko spodbujajo posojila realnemu gospodarstvu.

Tudi vloga za povečanje temeljnega kapitala za več kot 2 odstotni točki mora vsebovati ustrezne dokumente, ki upravičujejo potrebo po tako velikem kapitalskem vložku.

Sklad bo odločil, kolikšen znesek se bo dejansko dodelil na podlagi ocene različnih dejavnikov tveganja, poslovnih načrtov in možnosti. Norveški organi so pojasnili, da bo Sklad vlogo zavrnil, če bo na podlagi predloženih dokazov dvomil o potrebi po kakršni koli pomoči v okviru te sheme. Banke, uvrščene v kategorijo največjega tveganja, ki zahtevajo povečanje kapitala za več kot 2 odstotni točki, bodo pod posebnim nadzorom.

Primeri, v katerih bo dokapitalizacija ustrezala več kot 2-odstotnemu deležu temeljnega kapitala, bodo prijavljeni Nadzornemu organu.

5.3   Uvrstitev v razred tveganja

Sklad vsako banko uvrsti v enega od treh razredov tveganja na podlagi objektivnih meril (16). Na podlagi razreda tveganja se določi kupon, ki ga je treba plačati za kapital, vložen iz Sklada, in se v obdobju trajanja sporazuma med banko in skladom ne spremeni.

Uredba določa, da bodo banke, ki jih bodo ocenile zunanje pooblaščene bonitetne agencije, razvrščene v naslednje razrede tveganja:

| Razred tveganja | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bonitetna ocena | AA– ali boljše | Od A– do A+ | BBB+ ali slabše |

Razred tveganja

1

2

3

Bonitetna ocena

AA– ali boljše

Od A– do A+

BBB+ ali slabše

Norveški organi so pojasnili, da mednarodne bonitetne agencije ocenijo malo norveških bank. Kljub temu največje norveške banke redno ocenjujejo druge banke. Banke, ki jih ne oceni pooblaščena bonitetna agencija, bodo ocenjene po načelih, podobnih načelom uradnih bonitetnih agencij (17).

Norveški organi ocenjujejo, da se bo zelo malo norveških bank uvrstilo v prvi razred tveganja, veliko bank bo v drugem razredu tveganja, večina bank pa bo uvrščenih v tretji razred tveganja (približno tri četrtine vseh norveških bank).

5.4   Instrumenti dokapitalizacije

Zakonodaja določa dva različna kapitalska instrumenta, in sicer hibridne vrednostne papirje prvega reda („fondsobligasjon“) in prednostne kapitalske instrumente prvega reda („preferansekapitalinstrument“). Oba instrumenta sta opredeljena kot kapital prvega reda in ne bosta imeli glasovalnih pravic, ki bi izhajale iz njiju. Instrumenta imata prednostno pravico do nekumulativnega zahtevka za letne obresti, odvisnega od obstoja dobička in deleža kapitalske ustreznosti, ki ne sme biti manj kot 0,2 % višji od minimalnega deleža kapitalske ustreznosti, ki se zahteva kadar koli. Obresti se izplačujejo, dokler niso izplačane v celoti ali dokler ni dobiček porabljen.

Cena za dokapitalizacijo bo določena za vsako banko posebej na podlagi veljavne obrestne mere. Poleg tega bo določen pribitek, odvisen od kategorije tveganja banke in vrste izbranega instrumenta.

Norveški organi menijo, da sistem, po katerem se izračuna stopnja nadomestila za vsako banko in vsak instrument, ustreza metodologiji, ki jo je oblikovala Evropska centralna banka (18) v svojem priporočilu z dne 20. novembra 2008 (19), ter je zato v skladu s Smernicami o dokapitalizaciji.

Norveški organi so pojasnili, da so sredstva norveških bank v veliki meri sredstva s spremenljivo obrestno mero. Za zmanjšanje tveganja obrestnih mer bodo banke na splošno poskušale ohraniti enake roke zapadlosti pogodb o obrestnih merah na obeh straneh bilance. Zaradi ujemanja rokov zapadlosti morajo imeti norveške banke predvsem obveznosti po spremenljivi obrestni meri. Na podlagi tega so norveški organi predlagali, naj nadomestilo za dokapitalizacijo temelji na donosu za kratkoročne 6-mesečne državne certifikate ali petletne državne obveznice.

Glede na pojasnila norveških organov bo strošek dokapitalizacije za banke v petletnem obdobju enak ne glede na možnost, ki jo banka izbere. To točko ponazarjajo s primerjavo neto sedanjega stroška dokapitalizacije za banke, ki izberejo možnost na podlagi petletnega donosa državnih obveznic, in neto sedanjega stroška dokapitalizacije za banke, ki izberejo možnost na podlagi 6-mesečnega donosa državnih certifikatov v obdobju petih let (20).

Zato norveški organi menijo, da bo strošek dokapitalizacije za banke v petletnem obdobju enak ne glede na izbrano možnost, čeprav je danes 6-mesečni donos državnih certifikatov nižji od petletnega donosa državnih obveznic.

5.4.1   Hibridni vrednostni papir prvega reda

Hibridni vrednostni papir prvega reda absorbira izgube po običajnem delniškem kapitalu (prednost glede na absorpcijo izgube). Oblikovan je kot vrednostni papir brez dospetja z možnostjo predčasnega odkupa, z nespremenljivim kuponom, ki je določen kot obrestna mera norveških državnih obveznic z naslednjim pribitkom:

| — | 5,0 % za banke v prvem razredu tveganja, |
| --- | --- |

—

5,0 % za banke v prvem razredu tveganja,

| — | 5,5 % za banke v drugem razredu tveganja, |
| --- | --- |

—

5,5 % za banke v drugem razredu tveganja,

| — | 6,0 % za banke v tretjem razredu tveganja (21). |
| --- | --- |

—

6,0 % za banke v tretjem razredu tveganja (21).

V skladu s priporočilom ECB se minimalni pribitek izračuna kot petletni razmiki kreditnih zamenjav banke izdajateljice za podrejeni dolg v referenčnem obdobju od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008 plus 200 bazičnih točk za stroške poslovanja plus 100 dodatnih bazičnih točk za prikaz stopnje prednosti hibridnega finančnega instrumenta v razmerju do podrejenega dolga. Pribitek se nato uporabi pri bankah v drugem in tretjem razredu tveganja.

Norveški organi so navedli oceno Norges Bank, in sicer, da je srednji razmik pri pogodbah o podrejenih razmikih kreditnih zamenjav za DnB NOR (22), tj. edina norveška banka, za katero se trguje s pogodbami o razmikih kreditnih zamenjav, ocenjen na 100 bazičnih točk za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008 (23).

Zaradi spodbujanja odkupa se kupon poviša za 1 odstotno točko po vsakem četrtem in petem letu. Z instrumentom se bo zagotovilo, da se do odkupa ohrani višji nespremenljivi kupon. Odkup je odvisen od dovoljenja, ki ga podeli finančni nadzorni organ, ki mora preveriti, ali bodo zahteve kapitalske ustreznosti po odkupu še naprej izpolnjene.

5.4.2   Prednostni kapitalski instrument prvega reda

Prednostni kapitalski instrument prvega reda se uvršča pari passu (hkrati absorbira izgube) z navadnimi delnicami. Po treh letih se ga lahko odkupi. Oblikovan je kot obvezno zamenljiv instrument in se bo po petih letih spremenil v navadne delnice, razen v primeru odkupa ali predhodne pretvorbe. Instrument ima nespremenljiv kupon, ki je določen kot obrestna mera norveške državne obveznice z naslednjim pribitkom:

| — | 6,0 % za banke v prvem razredu tveganja, |
| --- | --- |

—

6,0 % za banke v prvem razredu tveganja,

| — | 6,5 % za banke v drugem razredu tveganja, |
| --- | --- |

—

6,5 % za banke v drugem razredu tveganja,

| — | 7,0 % za banke v tretjem razredu tveganja (24). |
| --- | --- |

—

7,0 % za banke v tretjem razredu tveganja (24).

V skladu s priporočilom ECB se minimalni pribitek določi na 600 bazičnih točk (500 bazičnih točk premije za tveganje delnic in 100 bazičnih točk za kritje stroškov poslovanja). Pribitek se uporabi pri bankah v drugem in tretjem razredu tveganja.

Kot je navedeno zgoraj, se instrument lahko odkupi po treh letih. Metoda za izračun odkupne vrednosti je določena v sporazumu z banko in ne more biti manjša od nominalne vrednosti (25). Zgodnji odkup se spodbuja na primer z vključitvijo stopnje odkupa v sporazum v četrtem in petem letu, zaradi česar je zgodnji odkup cenejši v primerjavi s poznejšim odkupom.

Poleg tega se spodbuda za odkup namesto obvezne pretvorbe zagotovi na podlagi določitve stopnje pretvorbe ob koncu petletnega obdobja, ki je ugodnejša za Sklad kot pa pretvorba po takratni tržni ceni, prav tako pa je ugodnejša za Sklad v primerjavi z odkupom pred iztekom petih let (to pomeni, da zagotavlja sprejeta metoda pomembno redčenje obstoječih delničarjev).

Norveški organi so pojasnili, da ima Sklad pravico do pretvorbe instrumenta v navadne delnice/certifikate temeljnega kapitala, če predstavlja prednostni kapital velik del lastniških sredstev banke. Sklad v sporazumu z vsako posamezno banko podrobno navede, kaj predstavlja velik del. Prag za velik del ni višji od 50 % (26).

Posamezni sporazum lahko vključuje tudi možnost, da lahko banka pretvori instrument v navadne delnice/certifikate temeljnega kapitala, če so bila „lastna sredstva“ bistveno znižana (za več kot 20 %). Metoda za izračun, koliko delnic prejme Sklad na podlagi pretvorbe, se opredeli v sporazumu z banko in zagotavlja razumno povezavo med odkupno vrednostjo in morebitnim dobičkom na eni strani ter pretvorbo in morebitno izgubo na drugi strani (27).

5.5   Zaščitni ukrepi v zvezi z ravnanjem

Norveški organi navajajo, da je shema dopolnjena z več zaščitnimi ukrepi v zvezi z ravnanjem.

Sklad poskrbi, da so vložena sredstva pogojena s temi ukrepi, ki se uporabijo v skladu s cilji sheme in ne v nasprotju z njenim namenom, ter so odvisna od banke, ki se vzdrži izkoriščanja vloženih sredstev pri svojem trženju ali za namene izvajanja agresivnih tržnih strategij (28).

Obstajajo dodatne omejitve, kot so (i) prepoved povišanja plač in drugih prejemkov vodstvenih delavcev do 31. decembra 2010; (ii) skoraj popolna prepoved nagrad za finančni leti 2009 in 2010 s prepovedjo izplačila neporavnanih premij; (iii) prepoved prejemanja delnic ali podobnih papirjev pod ugodnimi pogoji za vodstvene delavce ter (iv) prepoved uvajanja programov v zvezi z možnostjo novih delnic ali podaljšanja ali obnovitve obstoječih programov.

II.   OCENA

1.   Prisotnost državne pomoči

Člen 61(1) EGP določa:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, če prizadene trgovino med pogodbenicami.“

Da bi ukrep opredelili kot državno pomoč, ga mora najprej odobriti država ali pa se odobri iz državnih sredstev. Priglašeno shemo sestavljajo kapitalski vložki, ki jih Sklad ustvari s sredstvi iz državnega proračuna. V ta namen je bilo Skladu dodeljenih 50 milijard NOK.

Poleg tega ukrepi dokapitalizacije upravičenkam omogočajo, da zavarujejo potrebni kapital pod ugodnejšimi pogoji, kot bi bili drugače na voljo glede na prevladujoče razmere na finančnih trgih. Nadzorni organ meni, da država ob upoštevanju trenutnih težav na kapitalskih trgih vlaga zato, ker noben drug nosilec dejavnost v tržnem gospodarstvu ne bi bil pripravljen vlagati pod podobnimi pogoji. Poleg tega je priglašeni ukrep selektiven, ker so do sheme upravičene le načeloma zdrave norveške banke in nobena druga finančna institucija ali podjetje. To daje upravičenkam gospodarsko prednost in krepi njihov položaj v primerjavi s položajem njihovih konkurentov na Norveškem in v drugih državah članicah EGP ter se mora zato obravnavati kot izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami.

Iz teh razlogov Nadzorni organ meni, da predstavlja priglašena shema dokapitalizacije državno pomoč v smislu člena 61(1) EGP.

2.   Postopkovne zahteve

Postopkovne zahteve

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 mora biti „Nadzorni organ Efte [...] obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

S priglasitvijo sheme dokapitalizacije 28. aprila 2009 so norveški organi izpolnili zahtevo po priglasitvi. Zavezali so se, da sheme ne bodo izvajali, dokler Nadzorni organ ukrepa ne odobri, s čimer se izpolnjuje tudi obveznost mirovanja.

Nadzorni organ je zato sklenil, da so norveški organi izpolnili svoje obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

3.   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

3.1   Uporaba člena 61(3)(b) EGP in Smernic o dokapitalizaciji

Uporaba člena 61(3)(b) EGP in Smernic o dokapitalizaciji

Člen 61(3)(b) EGP določa, da je lahko „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ES ali države Efte“ (dodan poudarek) združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Nadzorni organ ne nasprotuje analizi norveških organov, da se zaradi trenutne svetovne finančne krize omejujejo posojila realnemu gospodarstvu na nacionalni ravni. Če se ta položaj ne bi obravnaval, bi lahko imel sistemski učinek na celotno norveško gospodarstvo. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je cilj priglašene sheme odpravljanje resnih motenj v norveškem gospodarstvu.

Na podlagi člena 61(3)(b) EGP je Nadzorni organ januarja 2009 sprejel Smernice o dokapitalizaciji, ki določajo pravila za ocenjevanje pomoči, dodeljene v obliki dokapitalizacije v okviru trenutne finančne krize. Zato bo Nadzorni organ ocenil sedanjo priglasitev na podlagi določb iz Smernic o dokapitalizaciji.

Smernice o dokapitalizaciji določajo, da je lahko „glede na trenutne razmere na finančnih trgih [...] dokapitalizacija bank namenjena številnim ciljem. Kot prvo, dokapitalizacije prispevajo k ponovni vzpostavitvi finančne stabilnosti ter pomagajo pri obnovi zaupanja, ki je potrebno za oživitev medbančnega posojanja. [...] Kot drugo lahko dokapitalizacija pomaga zagotavljati posojila realnemu gospodarstvu“ (29). Poleg tega „morajo imeti banke dovolj ugodne pogoje za dostop do kapitala, da bo dokapitalizacija tako učinkovita, kot je potrebno. Po drugi strani pa bi morali pogoji, povezani z ukrepom dokapitalizacije, zagotoviti enake konkurenčne pogoje in z dolgoročnega vidika prehod na normalne tržne pogoje. Državni posegi bi zato morali biti sorazmerni in začasni ter bi morali biti oblikovani tako, da dajejo bankam spodbudo za izplačilo državi takoj, ko bodo tržne razmere to dopuščale [...]. Države članice bi morale vedno zagotoviti, da dokapitalizacija bank izhaja iz resnične potrebe“ (dodan poudarek) (30).

številnim ciljem

29

sorazmerni

začasni

izhaja iz resnične potrebe

30

Priglašeni ukrepi morajo zato izpolnjevati naslednje pogoje:

—   primernost (ustreznost ukrepa za izpolnitev zastavljenih ciljev): ukrep pomoči mora biti dobro usmerjen zaradi učinkovitega doseganja cilja krepitve finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu,

—   nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje navedenega cilja (31),

31

—   sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa pomoči morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da se izkrivljanja omejijo na najnižjo raven, ki je potrebna za dosego ciljev ukrepov.

3.2   Primernost

Primernost

Nadzorni organ mora najprej oceniti, ali je predlagani ukrep, tj. državna dokapitalizacija načeloma zdravih bank, primeren ukrep za doseganje navedenih ciljev krepitve finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu.

Nadzorni organ priznava, da bi kreditne institucije v sedanjih tržnih razmerah morda potrebovale dodaten kapital, da se celotnemu gospodarstvu zagotovi dovolj močan kreditni tok, s čimer bi se preprečilo nadaljnje poglabljanje krize. Poleg tega so negotovosti v zvezi z gospodarskimi možnostmi oslabile zaupanje v dolgoročno trdnost finančnih institucij. Z dokapitalizacijo načeloma zdravih bank je treba zagotoviti, da so finančne institucije dovolj dobro kapitalizirane, da lahko lažje prenesejo morebitne izgube in ohranijo običajne posojilne dejavnosti.

Zagotavljanje kapitala načeloma zdravim bankam se zato lahko obravnava kot primeren ukrep za zagotovitev pogojev, ki so ugodni za posojila realnemu gospodarstvu v skladu z zahtevo iz Smernic o dokapitalizaciji.

3.3   Nujnost

Nujnost

Ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje navedenih ciljev ob upoštevanju trenutnih izjemnih razmer. Zato se lahko šteje, da je za namene navedenih ciljev nujna le pomoč načeloma zdravim bankam.

Norveški organi predvidevajo, da bo priglašena shema začela veljati maja 2009 in bo na voljo 6 mesecev. Rok za predložitev vlog za kapitalski vložek bo določen 6 tednov pred iztekom 6-mesečnega obdobja (približno konec septembra 2009).

Poleg tega naj bi bili kapitalski vložki začasni. Spodbude bankam za poplačilo vloženega kapitala so vključene v shemo, uvedene pa so tudi številne velike omejitve v zvezi z ravnanjem, ki dodatno spodbujajo vrnitev k običajnim tržnim pogojem.

Na podlagi omejitve časovnega okvira sheme Nadzorni organ meni, da so norveški organi omejili morebitno državno pomoč glede na trenutne razmere na finančnih trgih in resne motnje, ki trenutno obstajajo v norveškem gospodarstvu.

Smernice o dokapitalizaciji poudarjajo pomen razlikovanja med načeloma zdravimi bankami, ki dobro poslujejo, in bankami v težavah, ki slabše poslujejo (32).

32

Norveški organi so pojasnili, da lahko v okviru priglašene sheme sodelujejo le načeloma zdrave banke. Na podlagi informacij, ki so jih predložile banke ob zaprositvi za kapitalski vložek, in na podlagi objektivnih meril (uradni deleži kapitalske ustreznosti, analiza izpostavljenosti posameznih bank različnim tveganjem, boniteta finančnih sredstev, poslovne možnosti itd.) bo norveški finančni nadzorni organ opravljal nadzorno funkcijo in ocenil, ali je banka načeloma zdrava. Shema bo dostopna le bankam, za katere finančni nadzorni organ ugotovi, da izpolnjujejo zahteve v zvezi s kapitalom prvega reda „s precejšnjo rezervo, tudi kadar se upoštevajo mogoči razvojni dogodki v bližnji prihodnosti“ (33).

33

Zato se lahko sklene, da priglašena shema upošteva razlikovanje iz Smernic o dokapitalizaciji in se ne bo uporabljala za dokapitalizacijo bank, ki načeloma niso zdrave.

Države Efte morajo zagotoviti, da temelji vsaka dokapitalizacija banke na resnični potrebi (34). Decembra 2008 je Norges Bank izvedla test izjemnih situacij za šest največjih norveških bank. S testom je poustvarila negativen scenarij, katerega rezultat je bil, da bodo banke zabeležile izgube v višini povprečno 2,3 % svojih tveganju prilagojenih sredstev. Norges Bank je ocenila potrebo, da skladi dokapitalizirajo 10 največjih bank po simuliranem negativnem razvoju s približno 34 milijardami NOK. Na podlagi teh sklepnih ugotovitev so norveški organi ocenili, da bo 50 milijard NOK dovolj za povečanje temeljnega kapitala vseh norveških bank v povprečju za 2,3 %. Zato znaša proračun sheme 50 milijard NOK.

34

Stopnja kapitalskega vložka, ki jo predlagajo norveški organi, je tako povezana s posebnimi pogoji na norveškem bančnem trgu. Norveški organi so določili najvišje zgornje meje za povišanje deležev temeljnega kapitala s kapitalskimi vložki iz Sklada, povezane s stopnjo temeljnega kapitala, ki obstaja v banki pred kakršnim koli državnim posegom. Tako lahko banke z deležem temeljnega kapitala pod 7 % zaprosijo za dokapitalizacijo, da svoj delež temeljnega kapitala povečajo do največ 10 % (35). Banke z deležem temeljnega kapitala med 7 % in 10 % se lahko dokapitalizirajo z največ tremi odstotnimi točkami, pri čemer delež temeljnega kapitala ne sme presegati 12 %. Banke z deležem temeljnega kapitala nad 10 % lahko zaprosijo za najvišji vložek temeljnega kapitala, ki je največ 2 odstotni točki.

35

Kot je navedeno zgoraj, bo o dejanskem znesku kapitalskega vložka odločil Sklad, znesek pa bo naveden v sporazumu s posamezno banko prosilko. Poleg tega bodo prednost imele vloge sistemsko pomembnih bank, s čimer se zagotavlja, da se upošteva tudi cilj obnovitve finančne stabilnosti (36). Sklad bo zahteval tudi dodatno pojasnilo v zvezi z vsako vlogo za kapitalski vložek, ki je višji od dveh odstotnih točk, zaradi preverjanja potrebe po tako velikem kapitalskem vložku.

36

Vsak primer, v katerem bo zagotovljen kapitalski vložek nad 2 %, bo prijavljen Nadzornemu organu.

Sklad bo zahteval tudi dodatno pojasnilo v zvezi z vsako vlogo, pri kateri bo zaradi predlaganega vložka delež temeljnega kapitala banke prosilke nad 12 %. Sklad bo zato lahko preveril potrebo po državnem posegu kljub že tako visoki kapitalizaciji. Nadzorni organ ugotavlja, da ta položaj zadeva predvsem male hranilnice, ki imajo omejene načine lastnega financiranja. Te banke predstavljajo majhen del trga (le 11 % skupnih bančnih sredstev) in so dejavne predvsem na lokalnih trgih. Če posebna potreba banke ni ustrezno utemeljena, bo Sklad zavrnil njeno vlogo.

Na podlagi navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da je priglašena shema oblikovana za zagotavljanje, da temelji vsak kapitalski vložek na resnični potrebi.

3.4   Sorazmernost

Sorazmernost

Nazadnje, Nadzorni organ mora oceniti, ali so kapitalski vložki zagotovljeni pod pogoji, ki čim bolj znižajo znesek pomoči zaradi omejitve izkrivljanja konkurence na najnižjo možno stopnjo, potrebno za dosego navedenih ciljev.

V skladu s Smernicami o dokapitalizaciji je majhno odstopanje cen od tržnih cen najboljše zagotovilo za omejitev izkrivljanja konkurence (37). Dokapitalizacija mora biti zato oblikovana tako, da upošteva tržni položaj vsake institucije in zagotovi banki spodbudo za izplačilo državi takoj, ko je mogoče. Pri izvajanju ocenjevanja ukrepov dokapitalizacije se zato uporabijo naslednji vidiki: cilj dokapitalizacije, sposobnost poslovanja upravičene banke, nadomestilo, pobude za izstop ter zaščitni ukrepi za preprečevanje zlorabe pomoči in izkrivljanja konkurence.

37

Cilj ukrepa in sposobnost poslovanja bank sta se proučila zgoraj. Skupno nadomestilo mora ustrezno upoštevati naslednje elemente:

| — | profil tveganja upravičenke, |
| --- | --- |

—

profil tveganja upravičenke,

| — | značilnosti izbranega instrumenta, |
| --- | --- |

—

značilnosti izbranega instrumenta,

| — | pobude za izstop in |
| --- | --- |

—

pobude za izstop in

| — | ustrezno referenčno obrestno mero, ki ni izpostavljena tveganjem (38). |
| --- | --- |

—

ustrezno referenčno obrestno mero, ki ni izpostavljena tveganjem (38).

38

V Smernicah je opredeljena ustrezna metoda za določanje cene dokapitalizacij na podlagi metodologije, ki je določena v navedenem priporočilu ECB. Ta metodologija vključuje izračun cenovnega razpona na podlagi različnih elementov s spodnjo mejo, ki se opredeli kot zahtevana stopnja donosa za podrejeni dolg, in z zgornjo mejo, ki je določena kot zahtevana stopnja donosa za navadne delnice. Spodnjo in zgornjo mejo sestavlja kombinacija donosa državnih obveznic in elementov „pribitka“. Pri izračunu cenovnega razpona v določenem položaju se morajo upoštevati posebnosti posameznih institucij in držav Efte. Nadzorni organ bo sprejel tudi alternativne metodologije določanja cen, če omogočajo višja nadomestila kot metodologija ECB (39).

39

Zahtevana stopnja donosa za podrejeni dolg se zato izračuna kot donos državnih obveznic plus razmik kreditnih zamenjav banke izdajateljice plus 200 bazičnih točk za kritje stroškov poslovanja in zagotovitev pobude za izstop. Za druge hibridne instrumente z ekonomskimi značilnostmi, podobnimi podrejenemu dolgu, se višja stopnja prednosti teh instrumentov kaže z vključitvijo dodatnih 100 bazičnih točk.

Norveški organi so uvrstili hibridni vrednostni papir prvega reda v zgoraj navedeni opis in izračunali nadomestilo za navedeni instrument kot donos državnih obveznic plus 5,0 % za banke, uvrščene v prvi razred tveganja (pribitek je 5,5 % in 6,0 % za drugi in tretji razred tveganja). Navedli so, da po ocenah Norges Bank znaša razmik kreditnih zamenjav DnB NOR (največja norveška banka in edina, za katero so na voljo podatki o kreditnih zamenjavah) 100 bazičnih točk. Ker za druge norveške banke ustrezni podatki ne obstajajo, so organi uporabili enak pribitek za vse banke. Uporaba metodologije ECB bi zato pomenila najmanjši pribitek v višini 400 bazičnih točk. Kot je navedeno zgoraj, je najmanjši pribitek v okviru priglašene sheme 500 bazičnih točk in je zato glede tega v skladu s Smernicami.

Zahtevana stopnja donosa za navadne delnice se izračuna kot donos državnih obveznic plus premija za tveganje delnic v višini 500 bazičnih točk plus 100 bazičnih točk za kritje stroškov poslovanja in zagotovitev pobude za izstop. Za druge instrumente z ekonomskimi značilnostmi, podobnimi navadnim delnicam (vključno z instrumenti brez dospetja, ki se pretvorijo v navadne delnice), mora biti zahtevana stopnja donosa čim bolj podobna stopnji donosa navadnih delnic.

Norveški organi so uvrstili prednostni kapitalski instrument prvega reda v zgoraj navedeni opis in izračunali nadomestilo za ta instrument kot donos državnih obveznic plus 6,0 % za banke, uvrščene v prvi razred tveganja (pribitek je 6,5% in 7,0 % za drugi in tretji razred tveganja). Uporaba metodologije ECB bi zato pomenila najmanjši pribitek v višini približno 600 bazičnih točk, zaradi česar se lahko sklene, da je pribitek za prednostne kapitalske instrumente v skladu s Smernicami o dokapitalizaciji.

Drug element nadomestila je donos državnih obveznic (40). Priglašena shema temelji na norveški petletni državni obveznici. Kljub temu imajo banke prosilke v okviru priglašene sheme možnost, da nadomestilo združijo s 6-mesečnim državnim certifikatom. Nadzorni organ ugotavlja, da je zdaj 6-mesečna spremenljiva obrestna mera za približno 1 odstotno točko nižja od fiksne obrestne mere 5-letnih državnih obveznic. Tako bi nadomestilo za banko, ki uporablja možnost nadomestila na podlagi 6-mesečne spremenljive obrestne mere, danes znašalo približno 1 odstotno točko manj.

40

Norveški organi so trdili, da sta ta dva načina določanja cen kapitalskih vložkov običajno enakovredna. To so ponazorili z izračunom nadomestila na podlagi trenutne obrestne mere 5-letnih norveških državnih obveznic in neto sedanjih stroškov 6-mesečnih državnih certifikatov na terminskem trgu za obdobje petih let. To temelji na teoriji, da se bo sčasoma zagotovila enakost med fiksnimi in spremenljivimi obrestnimi merami.

Čeprav temeljijo izračuni na pričakovanjih in ne zagotavljajo vedno enake obrestne mere, kot je predvideno, je Nadzorni organ sklenil, da je na podlagi dostopnih podatkov verjetno, da bo nadomestilo, vezano na 6-mesečni državni certifikat, v okviru cenovnega razpona, ki je bil vzpostavljen na podlagi zgoraj opisane metodologije. Poleg tega je Nadzorni organ upošteval dejstvo, da so elementi pribitka nad najnižjo vrednostjo, ki se zahteva v skladu s Smernicami za dokapitalizacijo.

Ob upoštevanju referenčne obrestne mere in značilnosti instrumentov v ponudbi je naslednji element nadomestila, ki ga je treba upoštevati, profil tveganja upravičenke.

Kot je navedeno zgoraj, Sklad vsako banko uvrsti v enega od treh razredov tveganja na podlagi objektivnih meril (41). Na podlagi razreda tveganja se določi kupon, ki ga je treba plačati za vloženi kapital. Priloga I k Smernicam o dokapitalizaciji navaja več informacij o načinu ocenjevanja profila tveganja upravičenke ter opredeljuje kapitalsko ustreznost, obseg dokapitalizacije, trenutne razmike kreditnih zamenjav ter bonitetno oceno in obete banke prosilke kot ustrezne kazalnike.

41

Nadzorni organ meni, da metoda ocenjevanja Sklada, opisana v oddelku I.5.3 zgoraj, v zadostni meri upošteva te različne kazalnike in zato pomeni ustrezno razvrstitev bank prosilk v zvezi s tveganjem.

Norveški organi so v nadomestilo za banke v drugem razredu tveganja vključili dodatnih 500 bazičnih točk in dodatnih 100 bazičnih točk za banke iz tretjega razreda tveganja. Razlog za to naj bi bila ugotovljena razlika med kreditnim razmikom podrejenega dolga DnB NOR in kreditnim razmikom podrejenega dolga drugih norveških bank kot pribitki ocenjenih razmikov kreditnih zamenjav DnB NOR. Ugotovljeno je bilo, da razmik med najnižjim in najvišjim donosom ni bil večji od približno 100 bazičnih točk, zato so bili pribitki za razrede s srednjo in visoko stopnjo tveganja določeni na 50 in 100 bazičnih točk.

Zadnji element nadomestila, ki je opredeljen v Smernicah, so pobude za izstop, ki so vključene v shemo. V zvezi s tem Nadzorni organ ugotavlja, da se nadomestilo za hibridni vrednostni papir prvega reda (ki se lahko izplača kadar koli) poveča za 1 odstotno točko letno v vsakem četrtem in petem letu ter ohrani ta višji kupon do odkupa. Pri prednostnem kapitalskem instrumentu prvega reda je odkup mogoč le po preteku treh let in ob koncu petega leta, instrument pa se samodejno pretvori v navadne delnice. Kljub temu je v Uredbi določeno, da 1) odkup ne sme biti opravljen po nižji ceni, kot je nominalna vrednost, in se poveča v četrtem in petem letu ter 2) je pretvorba v delnice ob koncu petega leta opravljena pod takimi pogoji, da se banki zagotovijo spodbude za odkup instrumenta pred samodejno pretvorbo. Norveški organi so navedli tudi, da mora biti kot dodatna spodbuda za odkup mehanizem pretvorbe bolj naklonjen Skladu kot pretvorba po takratni tržni ceni, kar zahteva pomembno redčenje obstoječih delničarjev.

Nadzorni organ meni, da ob upoštevanju vseh teh elementov zagotavlja priglašena shema splošno stopnjo nadomestila v skladu z načeli iz Smernic o dokapitalizaciji.

Poleg nadomestila in pobud za izstop se Smernice o dokapitalizaciji sklicujejo tudi na zaščitne ukrepe za preprečevanje zlorabe pomoči in izkrivljanja konkurence ter zahtevajo, da države Efte dokapitalizacijo pogojijo z učinkovitimi in izvršljivimi zaščitnimi ukrepi, ki zagotavljajo, da je vložek kapitala uporabljen za ohranitev zagotavljanja posojil realnemu gospodarstvu (42). Nadzorni organ v zvezi s tem ugotavlja, da priglašena shema vsebuje zaveze v zvezi z ravnanjem, določene za banke, ki koristijo kapitalski vložek, za zagotovitev, da se sredstva ne uporabijo v druge namene kot le za posojila realnemu gospodarstvu. V oddelku 6 Uredbe je zagotovljeno, da je Sklad redno obveščen o posojilni politiki upravičenih bank, v oddelku 8 se zahteva, da se banke, ki koristijo kapitalski vložek, zavežejo k njegovi uporabi v skladu s cilji sheme in ne v nasprotju z njenim namenom, ki je spodbujanje posojil realnemu gospodarstvu, v oddelku 14 pa se Skladu omogoča sprejemanje ukrepov, da se zagotovi upoštevanje pogojev, ki urejajo kapitalski vložek.

42

Nazadnje, Nadzorni organ ugotavlja, da norveški organi nimajo vzpostavljenih nobenih drugih ukrepov državne pomoči, ki so namenjeni bančnemu sektorju.

4.   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Na podlagi navedene ocene Nadzorni organ meni, da je shema začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu, ki jo nameravajo norveški organi izvesti, v skladu z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61 EGP, ki se razlaga skupaj s Smernicami o dokapitalizaciji.

Norveške organe je treba opozoriti na obveznost iz člena 21 dela II Protokola 3, ki se razlaga skupaj s členom 6 Odločbe št. 195/04/COL, da se zagotovijo letna poročila o izvajanju sheme.

Norveške organe se opozori tudi, da je treba vse načrte za spremembo te sheme priglasiti Nadzornemu organu –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nadzorni organ Efte je sklenil, da ne bo nasprotoval shemi začasne dokapitalizacije načeloma zdravih bank za spodbujanje finančne stabilnosti in posojil realnemu gospodarstvu na podlagi člena 61 EGP, ki se razlaga skupaj s Smernicami o dokapitalizaciji.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 8. maja 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JÄGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  V nadaljnjem besedilu: Protokol 3.

4

(5)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994 ter ki so objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in v Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Uradnem listu Evropske unije

(6)  V nadaljnjem besedilu: Smernice o dokapitalizaciji.

6

(7)  Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004, objavljena v UL L 139, 25.5.2006, str. 37, in Dopolnilu EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 319/05/COL z dne 14. decembra 2005, objavljeno v UL C 286, 23.11.2006, str. 9, in Dopolnilu EGP št. 57, 23.11.2006, str. 31.

7

(8)  V nadaljnjem besedilu: shema dokapitalizacije.

8

(9)  Konec leta 2008 je obstajalo 121 norveških hranilnic in 18 norveških poslovnih bank. Približno 77 % norveških bank je imelo deleže temeljnega kapitala nad 12 %. Vendar so bile te predvsem manjše hranilnice in so predstavljale le približno 11 % skupnih bančnih sredstev. Na drugi strani je imelo zelo majhno število bank delež temeljnega kapitala pod 7 %.

9

(10)  S stališča zakonodajalca je kapital prvega reda temeljni ukrep za finančno moč banke. Sestavlja ga temeljni kapital, ki vključuje predvsem navadne delnice in razkrite rezerve (ali zadržani dobiček), lahko pa vključuje tudi neodkupljive nekumulativne prednostne delnice.

10

(11)  V nadaljnjem besedilu: Sklad.

11

(12)  Izraz „norveške banke“ vključuje norveške banke v lasti tujih bank, izključuje pa poslovalnice tujih bank na Norveškem, druge kreditne institucije, ki niso banke, in druge vrste finančnih institucij.

12

(13)  V nadaljnjem besedilu: Uredba.

13

(14)  Oddelek 2 Uredbe.

14

(15)  Oddelek 2 Uredbe.

15

(16)  Oddelek 10 Uredbe.

16

(17)  To pomeni, da se bodo ocenila številna merila, kot so delež temeljnega kapitala, skupen donos, sestava in boniteta portfelja posojil, depozit za delež posojil, izgube in izpostavljenost tveganjem (kreditno tveganje, likvidnostno tveganje, tržno tveganje in operativno tveganje). Kot izhodišče za ugotavljanje ustreznega razreda tveganja lahko Sklad ali strokovnjaki, ki jih Sklad najame, uporabijo bonitetne ocene največjih bank, ki delujejo na Norveškem, npr. kreditno analizo DnB NOR (največja norveška skupina za finančne storitve).

17

(18)  V nadaljnjem besedilu: ECB.

18

(19)  V nadaljnjem besedilu: priporočilo ECB.

19

(20)  Na podlagi donosa 6-mesečnih državnih certifikatov, kupljenih na terminskem trgu.

20

(21)  Oddelek 11 Uredbe.

21

(22)  Norveški organi so ta podatek izračunali na podlagi vsote vseh razmikov za redne prednostne bančne obveznice v razmerju do državnih obveznic in razmikov kreditnih zamenjav za podrejena posojila glede na prednostne bančne obveznice.

22

(23)  Nasprotno je ECB v euroobmočju ocenila, da je v euroobmočju srednja vrednost vseh podrejenih dolgov za razmike kreditnih zamenjav A 73 bazičnih točk.

23

(24)  Oddelek 12 Uredbe.

24

(25)  Oddelek 13 Uredbe.

25

(26)  Oddelek 12 Uredbe.

26

(27)  Če se stopnja pretvorbe določi kot povprečje začetne tržne cene, tržna cena pa ob pretvorbi, je treba dobiček za Sklad zagotoviti z ustreznim povišanjem odkupne vrednosti, pri čemer se zagotovi sorazmernost med tveganjem izgube in morebitnim dobičkom. Če se stopnja pretvorbe določi po tržni ceni v času pretvorbe, Sklad ne bo udeležen pri izgubah vrednosti delnic pred pretvorbo. V takem primeru mora biti dobiček za Sklad tudi bolj omejen.

27

(28)  Oddelek 8 Uredbe.

28

(29)  Odstavka 4 in 5 Smernic o dokapitalizaciji.

29

(30)  Odstavek 11 Smernic o dokapitalizaciji.

30

(31)  Zadeva C-390/06 Nuova Agricast proti Ministero delle Attività Produttive, sodba z dne 15. aprila 2008 (poročilo še ni na voljo), odstavek 68. Sodišče je odločilo, da se „pomoč za izboljšanje finančnega položaja upravičenega podjetja, ne da bi bila nujna za izpolnitev ciljev iz člena 87(3) ES, ne more šteti za združljivo s skupnim trgom, kot izhaja iz sodbe 730/79 [...].“

31

Nuova Agricast

Ministero delle Attività Produttive

(32)  Odstavek 12 Smernic o dokapitalizaciji.

32

(33)  Oddelek 2 Uredbe.

33

(34)  Odstavek 11 Smernic o dokapitalizaciji.

34

(35)  Ker banke z deležem kapitala pod 6 % na splošno ne bodo upravičene do te sheme, bo za banke v tej kategoriji možno povečanje za največ 4 odstotne točke. Kot je navedeno v opombi 9 zgoraj, je zelo malo bank, ki imajo stopnjo temeljnega kapitala nižjo od 7 %.

35

(36)  Oddelek 2 Uredbe.

36

(37)  Odstavek 19 Smernic o dokapitalizaciji.

37

(38)  Odstavek 23 Smernic o dokapitalizaciji.

38

(39)  Odstavek 30 Smernic o dokapitalizaciji.

39

(40)  To je v priporočilu ECB opredeljeno, kot sledi: „vsota (i) povprečnega donosa na petletne obveznice GDU v 20 delovnih dneh pred kapitalskim vložkom in (ii) razpona državnega donosa za državo, v kateri je sedež finančne institucije, v referenčnem obdobju od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008“.

40

(41)  Glej opombo 17 zgoraj.

41

(42)  Odstavek 39 Smernic o dokapitalizaciji.

42

---