# Jurnalul Oficial L 37/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.037.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 37 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5411 februarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.037.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 37

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5411 februarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Informare cu privire la data semnării Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 118/2011 al Comisiei din 10 februarie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda | 2 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 119/2011 al Comisiei din 10 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 16 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/91/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de autorizare a unui laborator din Republica Coreea pentru efectuarea de teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice
  [notificată cu numărul C(2011) 656]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de introducere a chestionarului care urmează să fie utilizat pentru primul raport privind implementarea Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon
  [notificată cu numărul C(2011) 657]

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele conținând punctele de control la frontieră și unitățile veterinare din Traces
  [notificată cu numărul C(2011) 701]

   (
  1
  ) | 25 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Informare cu privire la data semnării Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 118/2011 al Comisiei din 10 februarie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda

2

Regulamentul (UE) nr. 119/2011 al Comisiei din 10 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

16

DECIZII

2011/91/UE

*

Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de autorizare a unui laborator din Republica Coreea pentru efectuarea de teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice
  [notificată cu numărul C(2011) 656]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 656]

1

18

2011/92/UE

*

Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de introducere a chestionarului care urmează să fie utilizat pentru primul raport privind implementarea Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon
  [notificată cu numărul C(2011) 657]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 657]

1

19

2011/93/UE

*

Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele conținând punctele de control la frontieră și unitățile veterinare din Traces
  [notificată cu numărul C(2011) 701]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 701]

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/1

---

Informare cu privire la data semnării Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Seychelles

Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Seychelles au semnat Protocolul de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului la Bruxelles, la 18 ianuarie 2011.

În consecință, protocolul se aplică cu titlu provizoriu începând cu 18 ianuarie 2011, în temeiul articolului 13 din textul său.

---

REGULAMENTE

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/2

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 118/2011 AL COMISIEI

din 10 februarie 2011

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”).

| (2) | Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (4) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere, și anume reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorul-exportator cunoscut din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, importatori și utilizatori cunoscuți. Tuturor părților care au prezentat o cerere în acest sens în termenul stabilit și care au arătat că există motive întemeiate pentru a fi audiate li s-a acordat o audiere. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere, și anume reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorul-exportator cunoscut din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, importatori și utilizatori cunoscuți. Tuturor părților care au prezentat o cerere în acest sens în termenul stabilit și care au arătat că există motive întemeiate pentru a fi audiate li s-a acordat o audiere.

| (5) | Un exportator-producător din Thailanda, producătorul din Uniune reclamant, cinci importatori și comercianți independenți (unul dintre aceștia fiind și producător în Uniune), precum și un utilizator au transmis răspunsuri la chestionare și alte declarații. |
| --- | --- |

(5)

Un exportator-producător din Thailanda, producătorul din Uniune reclamant, cinci importatori și comercianți independenți (unul dintre aceștia fiind și producător în Uniune), precum și un utilizator au transmis răspunsuri la chestionare și alte declarații.

| (6) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:






  (a) | producător din Uniune






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:

(a)

producător din Uniune

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria;

| (b) | producător-exportator din Thailanda






  — | Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda; |
| --- | --- | --- |

(b)

producător-exportator din Thailanda

—

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda;

| (c) | societăți afiliate producătorului-exportator din Thailanda






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong; |
| --- | --- | --- |

(c)

societăți afiliate producătorului-exportator din Thailanda

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong;

| (d) | importatori din Uniune






  — | Giardini Srl, Settimo Milanese, Italia; |
| --- | --- | --- |

(d)

importatori din Uniune

—

Giardini Srl, Settimo Milanese, Italia;

| — | Rendol enterprises, Reilingen, Germania; |
| --- | --- |

—

Rendol enterprises, Reilingen, Germania;

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia (de asemenea producător în Uniune); |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia (de asemenea producător în Uniune);

| — | Winter Company Spain SA, Spania. |
| --- | --- |

—

Winter Company Spain SA, Spania.

1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (7) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada de examinare a prejudiciului”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada de examinare a prejudiciului”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (8) | Produsul în cauză constă în mecanisme de îndosariere cu inele, alcătuite din cel puțin două plăci sau sârmă din oțel pe care sunt fixate cel puțin patru semiinele din sârmă de oțel și care sunt îmbinate prin intermediul unei plăci de acoperire din oțel. Acestea se deschid fie trăgând semiinelele, fie cu ajutorul unui mic dispozitiv de declanșare din oțel fixat pe mecanismul de îndosariere cu inele, sunt originare din Thailanda („produsul care face obiectul anchetei”) și se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00. Mecanismele cu pârghie în formă de arc încadrate la același cod NC nu sunt incluse în sfera de aplicare a prezentei anchete. |
| --- | --- |

(8)

Produsul în cauză constă în mecanisme de îndosariere cu inele, alcătuite din cel puțin două plăci sau sârmă din oțel pe care sunt fixate cel puțin patru semiinele din sârmă de oțel și care sunt îmbinate prin intermediul unei plăci de acoperire din oțel. Acestea se deschid fie trăgând semiinelele, fie cu ajutorul unui mic dispozitiv de declanșare din oțel fixat pe mecanismul de îndosariere cu inele, sunt originare din Thailanda („produsul care face obiectul anchetei”) și se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00. Mecanismele cu pârghie în formă de arc încadrate la același cod NC nu sunt incluse în sfera de aplicare a prezentei anchete.

| (9) | Mecanismele de îndosariere cu inele sunt utilizate pentru a clasa diferite tipuri de documente sau hârtii. Ele sunt folosite, printre altele, de către producătorii de dispozitive de îndosariere cu inele, de manuale tehnice, de albume pentru fotografii și timbre, de cataloage și de broșuri. |
| --- | --- |

(9)

Mecanismele de îndosariere cu inele sunt utilizate pentru a clasa diferite tipuri de documente sau hârtii. Ele sunt folosite, printre altele, de către producătorii de dispozitive de îndosariere cu inele, de manuale tehnice, de albume pentru fotografii și timbre, de cataloage și de broșuri.

| (10) | Un mare număr de tipuri diferite de mecanisme de îndosariere cu inele au fost vândute în Uniunea Europeană în cursul PA. Modelele variază în funcție de dimensiune, formă și număr de inele, de dimensiunea plăcii de susținere și de sistemul de deschidere a inelelor (prin tragerea inelelor sau cu ajutorul unui dispozitiv de deschidere). Având în vedere că toate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice, iar modelele de mecanisme de îndosariere cu inele pot fi, în anumite game, interschimbabile, Comisia a stabilit că toate mecanismele de îndosariere cu inele constituie un produs unic în scopul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(10)

Un mare număr de tipuri diferite de mecanisme de îndosariere cu inele au fost vândute în Uniunea Europeană în cursul PA. Modelele variază în funcție de dimensiune, formă și număr de inele, de dimensiunea plăcii de susținere și de sistemul de deschidere a inelelor (prin tragerea inelelor sau cu ajutorul unui dispozitiv de deschidere). Având în vedere că toate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice, iar modelele de mecanisme de îndosariere cu inele pot fi, în anumite game, interschimbabile, Comisia a stabilit că toate mecanismele de îndosariere cu inele constituie un produs unic în scopul prezentei proceduri.

2.2.   Produsul similar

| (11) | S-a constatat faptul că produsul fabricat și vândut pe piața internă a Thailandei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

S-a constatat faptul că produsul fabricat și vândut pe piața internă a Thailandei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   EȘANTIONAREA

3.1.   Eșantionarea importatorilor independenți

| (12) | Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori independenți, în avizul de deschidere s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți cunoscuți au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se specifică în secțiunea 2.1 de mai sus), desfășurate în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori independenți, în avizul de deschidere s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți cunoscuți au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se specifică în secțiunea 2.1 de mai sus), desfășurate în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010.

| (13) | După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(13)

După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.

4.   DUMPINGUL

| (14) | O societate din Thailanda a răspuns la chestionarul pentru producători-exportatori. O societate implicată în vânzările de produs în cauză și localizată în Hong Kong, afiliată acestui producător-exportator a răspuns, de asemenea, la chestionar. Pe baza datelor de import comunicate de Eurostat, producătorul-exportator (împreună cu societatea sa afiliată) reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze în Uniune. |
| --- | --- |

(14)

O societate din Thailanda a răspuns la chestionarul pentru producători-exportatori. O societate implicată în vânzările de produs în cauză și localizată în Hong Kong, afiliată acestui producător-exportator a răspuns, de asemenea, la chestionar. Pe baza datelor de import comunicate de Eurostat, producătorul-exportator (împreună cu societatea sa afiliată) reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze în Uniune.

4.1.   Valoarea normală

| (15) | Ancheta a dezvăluit faptul că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și incorecte referitoare la elemente semnificative în ceea ce privește costurile sale de producție, precum consumul aparent de nichel și consumul aparent de alte materii prime. În plus, alte date declarate în legătură cu costurile de producție și capacitățile de producție au fost contradictorii și nu au putut fi verificate. În cele din urmă, ancheta a dezvăluit faptul că, în mod contrar declarațiilor inițiale ale producătorului-exportator, o societate afiliată localizată în Republica Populară Chineză participa la vânzarea și administrarea produsului în cauză. Costurile declarate nu includeau costurile relevante ale respectivei societăți afiliate și, prin urmare, au fost considerate incomplete. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a dezvăluit faptul că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și incorecte referitoare la elemente semnificative în ceea ce privește costurile sale de producție, precum consumul aparent de nichel și consumul aparent de alte materii prime. În plus, alte date declarate în legătură cu costurile de producție și capacitățile de producție au fost contradictorii și nu au putut fi verificate. În cele din urmă, ancheta a dezvăluit faptul că, în mod contrar declarațiilor inițiale ale producătorului-exportator, o societate afiliată localizată în Republica Populară Chineză participa la vânzarea și administrarea produsului în cauză. Costurile declarate nu includeau costurile relevante ale respectivei societăți afiliate și, prin urmare, au fost considerate incomplete.

| (16) | În temeiul constatărilor de mai sus, s-a ajuns la concluzia că datele furnizate referitoare la costuri nu reprezintă o bază suficient de exactă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, concluziile au trebuit fondate, cel puțin parțial, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

În temeiul constatărilor de mai sus, s-a ajuns la concluzia că datele furnizate referitoare la costuri nu reprezintă o bază suficient de exactă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, concluziile au trebuit fondate, cel puțin parțial, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (17) | Societatea în cauză a fost informată imediat și a avut posibilitatea de a furniza explicații complementare în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, explicațiile furnizate de societate au fost nesatisfăcătoare având în vedere faptul că aceasta nu a clarificat contradicțiile constatate. Societatea nu a putut nici să prezinte elemente care să contrazică dovezile care arătau că respectivele societăți au furnizat informații incomplete, false și înșelătoare. Mai mult, societatea nu a furnizat informații esențiale despre societatea afiliată, mai sus menționată, cu sediul în Republica Populară Chineză, care era implicată în activitățile de producție și vânzare a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(17)

Societatea în cauză a fost informată imediat și a avut posibilitatea de a furniza explicații complementare în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, explicațiile furnizate de societate au fost nesatisfăcătoare având în vedere faptul că aceasta nu a clarificat contradicțiile constatate. Societatea nu a putut nici să prezinte elemente care să contrazică dovezile care arătau că respectivele societăți au furnizat informații incomplete, false și înșelătoare. Mai mult, societatea nu a furnizat informații esențiale despre societatea afiliată, mai sus menționată, cu sediul în Republica Populară Chineză, care era implicată în activitățile de producție și vânzare a produsului în cauză.

| (18) | Având în vedere informațiile prezentate mai sus, s-a hotărât că valoarea normală pentru producătorul-exportator ar trebui să fie determinată provizoriu pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere informațiile prezentate mai sus, s-a hotărât că valoarea normală pentru producătorul-exportator ar trebui să fie determinată provizoriu pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (19) | În lipsa altor informații mai fiabile, valoarea normală a fost calculată provizoriu pe baza informațiilor referitoare la costul de producție din Thailanda, furnizate în cadrul plângerii. În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, informațiile respective au fost confruntate cu informații verificate obținute în timpul anchetei, printre care se numără date referitoare la costurile legate de personal și de energie în Thailanda. Acolo unde a fost considerat necesar, informațiile furnizate în cadrul plângerii au fost corectate în funcție de informațiile verificate obținute în timpul anchetei. |
| --- | --- |

(19)

În lipsa altor informații mai fiabile, valoarea normală a fost calculată provizoriu pe baza informațiilor referitoare la costul de producție din Thailanda, furnizate în cadrul plângerii. În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, informațiile respective au fost confruntate cu informații verificate obținute în timpul anchetei, printre care se numără date referitoare la costurile legate de personal și de energie în Thailanda. Acolo unde a fost considerat necesar, informațiile furnizate în cadrul plângerii au fost corectate în funcție de informațiile verificate obținute în timpul anchetei.

| (20) | Pe baza informațiilor furnizate în cadrul plângerii, la costurile de producție stabilite mai sus a fost adăugată o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate, precum și pentru beneficiile realizate, de 16 % și, respectiv, 8 %. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza informațiilor furnizate în cadrul plângerii, la costurile de producție stabilite mai sus a fost adăugată o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate, precum și pentru beneficiile realizate, de 16 % și, respectiv, 8 %.

4.2.   Prețul de export

| (21) | Producătorul-exportator exporta în uniune prin intermediul societății comerciale afiliate localizate în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(21)

Producătorul-exportator exporta în uniune prin intermediul societății comerciale afiliate localizate în afara Uniunii.

| (22) | Prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor produsului în momentul vânzării efectuate de societatea comercială afiliată pe piața Uniunii, și anume către un cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite. |
| --- | --- |

(22)

Prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor produsului în momentul vânzării efectuate de societatea comercială afiliată pe piața Uniunii, și anume către un cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite.

4.3.   Comparație

| (23) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. |
| --- | --- |

(23)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.

| (24) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În măsura în care erau aplicabile și justificate, au fost efectuate ajustări în temeiul diferențelor în materie de costuri de transport, de asigurare și de credit. |
| --- | --- |

(24)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În măsura în care erau aplicabile și justificate, au fost efectuate ajustări în temeiul diferențelor în materie de costuri de transport, de asigurare și de credit.

4.4.   Marja de dumping

| (25) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator care a cooperat s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(25)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator care a cooperat s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (26) | Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Producător-exportator | Marja de dumping |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda | 17,2 % |

(26)

Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Producător-exportator

Marja de dumping

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda

17,2 %

| (27) | Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 17,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 17,2 %.

5.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (28) | În cursul perioadei de anchetă, în UE au fost fabricate mecanisme de îndosariere cu inele de către următorii producători:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria; |
| --- | --- | --- |

(28)

În cursul perioadei de anchetă, în UE au fost fabricate mecanisme de îndosariere cu inele de către următorii producători:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria;

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia.

| (29) | Primul producător este solicitantul care a cooperat la anchetă. Ancheta a stabilit că solicitantul reprezenta mai mult de 50 % din producția totală de mecanisme de îndosariere cu inele din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(29)

Primul producător este solicitantul care a cooperat la anchetă. Ancheta a stabilit că solicitantul reprezenta mai mult de 50 % din producția totală de mecanisme de îndosariere cu inele din Uniune în cursul PA.

| (30) | Al doilea producător (mai mic) importă, de asemenea, mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda și s-a opus procedurii. În baza informațiilor furnizate de societate, s-a constatat că în timpul perioadei de examinare a prejudiciului, volumul de achiziții de produse thailandeze a fost comparabil, în medie, cu volumul propriei sale producții. |
| --- | --- |

(30)

Al doilea producător (mai mic) importă, de asemenea, mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda și s-a opus procedurii. În baza informațiilor furnizate de societate, s-a constatat că în timpul perioadei de examinare a prejudiciului, volumul de achiziții de produse thailandeze a fost comparabil, în medie, cu volumul propriei sale producții.

| (31) | Conform informațiilor de mai sus, se consideră că, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a), al doilea producător ar trebui să fie exclus din definiția industriei din Uniune și, prin urmare, numai producătorul solicitant ar trebui să constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În consecință, acesta este denumit în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(31)

Conform informațiilor de mai sus, se consideră că, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a), al doilea producător ar trebui să fie exclus din definiția industriei din Uniune și, prin urmare, numai producătorul solicitant ar trebui să constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În consecință, acesta este denumit în continuare „industria din Uniune”.

| (32) | Ar trebui remarcat faptul că, în trecut, industria din Uniune era compusă inițial din doi producători diferiți (Koloman Handler – Austria și Robert Krause – Germania), care au dat faliment și au fost preluați de către un grup austriac. Aceste societăți au făcut obiectul unei restructurări semnificative, iar structura actuală, „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” a fost înființată în 2003. Sediul social se află în Austria, în timp ce producția este realizată în Ungaria. |
| --- | --- |

(32)

Ar trebui remarcat faptul că, în trecut, industria din Uniune era compusă inițial din doi producători diferiți (Koloman Handler – Austria și Robert Krause – Germania), care au dat faliment și au fost preluați de către un grup austriac. Aceste societăți au făcut obiectul unei restructurări semnificative, iar structura actuală, „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” a fost înființată în 2003. Sediul social se află în Austria, în timp ce producția este realizată în Ungaria.

6.   PREJUDICIUL

6.1.   Consumul din Uniune

| (33) | Consumul s-a stabilit pe baza următoarelor elemente:






  — | vânzări totale verificate realizate pe piața Uniunii, declarate de industria din Uniune și de celălalt producător din UE; |
| --- | --- | --- |

(33)

Consumul s-a stabilit pe baza următoarelor elemente:

—

vânzări totale verificate realizate pe piața Uniunii, declarate de industria din Uniune și de celălalt producător din UE;

| — | volumul total verificat al exporturilor realizate către UE de către producătorul-exportator cooperant din Thailanda, în perioadele solicitate în chestionar (anii 2008, 2009 și PA); în ceea ce privește ceilalți ani, s-au utilizat datele Eurostat; |
| --- | --- |

—

volumul total verificat al exporturilor realizate către UE de către producătorul-exportator cooperant din Thailanda, în perioadele solicitate în chestionar (anii 2008, 2009 și PA); în ceea ce privește ceilalți ani, s-au utilizat datele Eurostat;

| — | date Eurostat referitoare la importurile din celelalte țări terțe. |
| --- | --- |

—

date Eurostat referitoare la importurile din celelalte țări terțe.

| (34) | Pe această bază, consumul de mecanisme de îndosariere cu inele în UE a evoluat după cum urmează: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum (în mii de bucăți) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat. |

(34)

Pe această bază, consumul de mecanisme de îndosariere cu inele în UE a evoluat după cum urmează:

2006

2007

2008

2009

PA

Consum (în mii de bucăți)

100

100

111

93

95

Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat.

| (35) | Consumul a scăzut cu 5 % în cursul perioadei totale de examinare a prejudiciului (3). Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că după o creștere de aproximativ 10 % între 2006 și 2008, consumul a scăzut cu 15 % în perioada următoare. |
| --- | --- |

(35)

Consumul a scăzut cu 5 % în cursul perioadei totale de examinare a prejudiciului (3). Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că după o creștere de aproximativ 10 % între 2006 și 2008, consumul a scăzut cu 15 % în perioada următoare.

6.2.   Importuri din Thailanda

(a)   Volumul importurilor și cota de piață

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Cota de piață | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat. |

2006

2007

2008

2009

PA

Volumul importurilor

100

65

153

116

119

Cota de piață

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat.

| (36) | Importurile din Thailanda pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA sunt stabilite pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de către producătorul-exportator cooperant – singurul exportator thailandez cunoscut – și a datelor Eurostat pentru ceilalți ani. În funcție de informațiile de mai sus, s-a stabilit că volumul total al importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și PA. Cu toate acestea, nivelul importurilor a fluctuat în mod semnificativ în această perioadă, cea mai importantă creștere înregistrându-se între 2007 și 2008, când importurile au crescut mai mult decât dublu. |
| --- | --- |

(36)

Importurile din Thailanda pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA sunt stabilite pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de către producătorul-exportator cooperant – singurul exportator thailandez cunoscut – și a datelor Eurostat pentru ceilalți ani. În funcție de informațiile de mai sus, s-a stabilit că volumul total al importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și PA. Cu toate acestea, nivelul importurilor a fluctuat în mod semnificativ în această perioadă, cea mai importantă creștere înregistrându-se între 2007 și 2008, când importurile au crescut mai mult decât dublu.

| (37) | Cotele de piață deținute de Thailanda au urmat o tendință generală de creștere și au crescut cu trei puncte în perioada cuprinsă între 2006 și PA. La fel ca în cazul volumului de vânzări, cotele de piață au atins cel mai înalt nivel în 2008, adică 16,5 %. |
| --- | --- |

(37)

Cotele de piață deținute de Thailanda au urmat o tendință generală de creștere și au crescut cu trei puncte în perioada cuprinsă între 2006 și PA. La fel ca în cazul volumului de vânzări, cotele de piață au atins cel mai înalt nivel în 2008, adică 16,5 %.

(b)   Prețul de import al produsului în cauză/subcotarea

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de import | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006

2007

2008

2009

PA

Prețul de import

100

103

123

113

113

| (38) | Mai întâi, prețurile de import au crescut cu peste 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și 2008 și au scăzut în perioada următoare. |
| --- | --- |

(38)

Mai întâi, prețurile de import au crescut cu peste 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și 2008 și au scăzut în perioada următoare.

| (39) | În pofida unei creșteri globale de 13 % în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, prețurile thailandeze au rămas semnificativ mai scăzute față de prețurile producătorilor din Uniune în timpul PA. Comparația prețurilor în raport cu modelele corespunzătoare, ajustate în mod adecvat în funcție de caz, a arătat, în mod efectiv, că, în medie, prețurile de import erau cu peste 30 % mai mici decât prețul de vânzare practicat de industria din Uniune în timpul PA. O comparație a nivelului mediu al prețurilor în ceilalți ani sugerează rate de subcotare comparabile pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(39)

În pofida unei creșteri globale de 13 % în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, prețurile thailandeze au rămas semnificativ mai scăzute față de prețurile producătorilor din Uniune în timpul PA. Comparația prețurilor în raport cu modelele corespunzătoare, ajustate în mod adecvat în funcție de caz, a arătat, în mod efectiv, că, în medie, prețurile de import erau cu peste 30 % mai mici decât prețul de vânzare practicat de industria din Uniune în timpul PA. O comparație a nivelului mediu al prețurilor în ceilalți ani sugerează rate de subcotare comparabile pentru perioada 2006-2009.

| (40) | Nivelul absolut al prețurilor de import thailandeze era, de asemenea, în mod sistematic inferior prețurilor altor importuri și, într-o mai mare măsură, inferior prețurilor practicate de către celălalt producător din uniune. |
| --- | --- |

(40)

Nivelul absolut al prețurilor de import thailandeze era, de asemenea, în mod sistematic inferior prețurilor altor importuri și, într-o mai mare măsură, inferior prețurilor practicate de către celălalt producător din uniune.

6.3.   Situația economică a industriei din Uniune
   (4)

(a)   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Capacitate de producție | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006

2007

2008

2009

PA

Producția

100

130

131

80

83

Capacitate de producție

100

110

115

80

75

Gradul de utilizare a capacității de producție

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | În timpul întregii perioade, a scăzut atât producția, cât și capacitatea de producție cu aproximativ 20 % și, respectiv, 25 %. Gradul crescut de utilizare a capacității de producție ar trebui înțeles numai ca rezultat al unei reduceri cu 25 % a capacității de producție în cursul aceleiași perioade. Aceasta reducere este, în special, o consecință a concedierilor (a se vedea ocuparea forței de muncă de mai jos). |
| --- | --- |

(41)

În timpul întregii perioade, a scăzut atât producția, cât și capacitatea de producție cu aproximativ 20 % și, respectiv, 25 %. Gradul crescut de utilizare a capacității de producție ar trebui înțeles numai ca rezultat al unei reduceri cu 25 % a capacității de producție în cursul aceleiași perioade. Aceasta reducere este, în special, o consecință a concedierilor (a se vedea ocuparea forței de muncă de mai jos).

| (42) | Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că volumul și capacitatea de producție mai întâi au crescut până în 2008, apoi au scăzut în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(42)

Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că volumul și capacitatea de producție mai întâi au crescut până în 2008, apoi au scăzut în mod semnificativ.

(b)   Stocuri

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006

2007

2008

2009

PA

Stocuri finale

100

137

153

124

126

| (43) | În cursul perioadei de examinare a prejudiciului, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 26 %. O parte semnificativă a producției de mecanisme de îndosariere cu inele este compusă din produse standard, iar industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererea clienților săi. Orice creștere a stocurilor finale peste nivelul mediu indică, totuși, dificultăți în vânzarea produselor. |
| --- | --- |

(43)

În cursul perioadei de examinare a prejudiciului, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 26 %. O parte semnificativă a producției de mecanisme de îndosariere cu inele este compusă din produse standard, iar industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererea clienților săi. Orice creștere a stocurilor finale peste nivelul mediu indică, totuși, dificultăți în vânzarea produselor.

(c)   Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări în UE | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Cote de piață | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006

2007

2008

2009

PA

Volumul de vânzări în UE

100

105

113

79

77

Cote de piață

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | Volumul de vânzări realizate de industria din Uniune pe piața UE a scăzut cu 23 % de-a lungul perioadei analizate, ceea ce corespunde declinului înregistrat de cotele de piață, de la 29,6 % la 24,0 %, respectiv o scădere de peste 5 puncte procentuale. Volumul de vânzări și cotele de piață au început să se deterioreze efectiv începând cu 2008. |
| --- | --- |

(44)

Volumul de vânzări realizate de industria din Uniune pe piața UE a scăzut cu 23 % de-a lungul perioadei analizate, ceea ce corespunde declinului înregistrat de cotele de piață, de la 29,6 % la 24,0 %, respectiv o scădere de peste 5 puncte procentuale. Volumul de vânzări și cotele de piață au început să se deterioreze efectiv începând cu 2008.

| (45) | Evoluția de mai sus indică faptul că, între 2006 și PA, industria din Uniune nu a înregistrat, în mod global, nicio creștere. |
| --- | --- |

(45)

Evoluția de mai sus indică faptul că, între 2006 și PA, industria din Uniune nu a înregistrat, în mod global, nicio creștere.

(d)   Prețuri de vânzare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006

2007

2008

2009

PA

Preț de vânzare

100

99

99

110

107

| (46) | Prețul de vânzare mediu ponderat al industriei din Uniune a rămas relativ stabil până în 2008. Apoi a crescut cu 10 % în 2009 pentru ca apoi să scadă cu trei puncte procentuale în cursul PA. Această creștere a prețurilor este rezultatul combinației a doi factori: o modificare a combinației de produse din cauza scăderii volumului de vânzări ale produselor mai standardizate – și mai ieftine – și încercarea industriei din Uniune de a compensa pierderile suferite în 2008. Totuși, această încercare nu a avut succes, având în vedere faptul că industria din Uniune a continuat să funcționeze în pierdere în perioada următoare (a se vedea mai jos). |
| --- | --- |

(46)

Prețul de vânzare mediu ponderat al industriei din Uniune a rămas relativ stabil până în 2008. Apoi a crescut cu 10 % în 2009 pentru ca apoi să scadă cu trei puncte procentuale în cursul PA. Această creștere a prețurilor este rezultatul combinației a doi factori: o modificare a combinației de produse din cauza scăderii volumului de vânzări ale produselor mai standardizate – și mai ieftine – și încercarea industriei din Uniune de a compensa pierderile suferite în 2008. Totuși, această încercare nu a avut succes, având în vedere faptul că industria din Uniune a continuat să funcționeze în pierdere în perioada următoare (a se vedea mai jos).

(e)   Rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profit și pierderi: % din cifra de afaceri | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Fluxul de lichidități | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Randamentul activelor nete | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006

2007

2008

2009

PA

Profit și pierderi: % din cifra de afaceri

100

9

135

167

146

Fluxul de lichidități

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Randamentul activelor nete

100

87

104

146

176

| (47) | Industria din Uniune a fost deficitară de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului, iar tendințele de mai sus indică o creștere globală a nivelului de pierderi. În timp ce situația s-a îmbunătățit ușor în 2007 (s-a ajuns oarecum la un punct de echilibru), totuși, începând din 2008 aceasta s-a deteriorat. Chiar dacă s-a putut limita într-o oarecare măsură diminuarea fluxului de lichidități, acesta a rămas negativ începând din 2007. Randamentul activelor nete a fost, de asemenea, negativ pe parcursul întregii perioade și a scăzut în mod constant între 2006 și PA. |
| --- | --- |

(47)

Industria din Uniune a fost deficitară de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului, iar tendințele de mai sus indică o creștere globală a nivelului de pierderi. În timp ce situația s-a îmbunătățit ușor în 2007 (s-a ajuns oarecum la un punct de echilibru), totuși, începând din 2008 aceasta s-a deteriorat. Chiar dacă s-a putut limita într-o oarecare măsură diminuarea fluxului de lichidități, acesta a rămas negativ începând din 2007. Randamentul activelor nete a fost, de asemenea, negativ pe parcursul întregii perioade și a scăzut în mod constant între 2006 și PA.

(f)   Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006

2007

2008

2009

PA

Investiții

100

45

50

17

26

| (48) | Investițiile au urmat o tendință descrescătoare puternică, mai precis de – 75 % pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(48)

Investițiile au urmat o tendință descrescătoare puternică, mai precis de – 75 % pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului.

| (49) | Astfel cum se precizează mai sus, având în vedere situația financiară fragilă a industriei din Uniune, se poate concluziona că respectiva sa capacitate de a mobiliza capital din surse independente era grav afectată. |
| --- | --- |

(49)

Astfel cum se precizează mai sus, având în vedere situația financiară fragilă a industriei din Uniune, se poate concluziona că respectiva sa capacitate de a mobiliza capital din surse independente era grav afectată.

(g)   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Productivitate | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Salarii | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006

2007

2008

2009

PA

Ocuparea forței de muncă

100

111

118

99

87

Productivitate

100

117

111

81

95

Salarii

100

106

113

92

71

| (50) | Pe parcursul întregii perioade, ocuparea forței de muncă (posturi cu normă întreagă) a scăzut cu 13 %, iar cel mai important declin s-a produs după anul 2008, an în care ocuparea forței de muncă a atins nivelul maxim. Salariile s-au înscris, în mare parte, în aceeași tendință. |
| --- | --- |

(50)

Pe parcursul întregii perioade, ocuparea forței de muncă (posturi cu normă întreagă) a scăzut cu 13 %, iar cel mai important declin s-a produs după anul 2008, an în care ocuparea forței de muncă a atins nivelul maxim. Salariile s-au înscris, în mare parte, în aceeași tendință.

| (51) | Productivitatea, măsurată în mii de bucăți produse per salariat în cursul perioadei, s-a înscris, în general, în aceeași tendință ca și ocuparea forței de muncă, însă declinul a putut fi limitat în timpul PA. |
| --- | --- |

(51)

Productivitatea, măsurată în mii de bucăți produse per salariat în cursul perioadei, s-a înscris, în general, în aceeași tendință ca și ocuparea forței de muncă, însă declinul a putut fi limitat în timpul PA.

(h)   Amploarea marjei de dumping efective

| (52) | Pe baza celor mai bune date disponibile, ancheta a stabilit existența unui dumping substanțial în cursul PA, respectiv de 17,2 %. |
| --- | --- |

(52)

Pe baza celor mai bune date disponibile, ancheta a stabilit existența unui dumping substanțial în cursul PA, respectiv de 17,2 %.

(i)   Redresarea de pe urma efectului dumpingului anterior

| (53) | Industria din Uniune a avut de suferit de pe urma efectelor importurilor care au făcut obiectul unui dumping timp de mai mulți ani. Cu toate acestea, ea a putut beneficia de măsuri relativ eficiente până în 2008, însă apoi situația s-a deteriorat din nou. Acest aspect este explicat în detaliu în cadrul secțiunii de mai jos referitoare la interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(53)

Industria din Uniune a avut de suferit de pe urma efectelor importurilor care au făcut obiectul unui dumping timp de mai mulți ani. Cu toate acestea, ea a putut beneficia de măsuri relativ eficiente până în 2008, însă apoi situația s-a deteriorat din nou. Acest aspect este explicat în detaliu în cadrul secțiunii de mai jos referitoare la interesul Uniunii.

6.4.   Concluzie

| (54) | Situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod clar între 2006 și PA. Acest declin s-a caracterizat mai ales printr-o scădere semnificativă a producției și a volumului de vânzări (de – 17 %, respectiv – 13 %), ceea ce a atras, de asemenea, o scădere a cotei de piață de la 29,6 % până la 24 %. Situația financiară a industriei din Uniune a fost, de asemenea, afectată. Nivelul pierderilor suferite de societate a crescut efectiv, iar fluxul de lichidități și randamentul activelor nete s-au înscris în aceeași tendință negativă. Încercarea industriei din Uniune de a limita nivelul pierderilor prin creșterea prețurilor în 2009 nu a avut succes, situația agravându-se. |
| --- | --- |

(54)

Situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod clar între 2006 și PA. Acest declin s-a caracterizat mai ales printr-o scădere semnificativă a producției și a volumului de vânzări (de – 17 %, respectiv – 13 %), ceea ce a atras, de asemenea, o scădere a cotei de piață de la 29,6 % până la 24 %. Situația financiară a industriei din Uniune a fost, de asemenea, afectată. Nivelul pierderilor suferite de societate a crescut efectiv, iar fluxul de lichidități și randamentul activelor nete s-au înscris în aceeași tendință negativă. Încercarea industriei din Uniune de a limita nivelul pierderilor prin creșterea prețurilor în 2009 nu a avut succes, situația agravându-se.

| (55) | Prin urmare, investițiile au fost reduse la minimum, iar societatea nu a avut altă opțiune decât aceea de a concedia un număr substanțial de persoane pentru a face față situației. |
| --- | --- |

(55)

Prin urmare, investițiile au fost reduse la minimum, iar societatea nu a avut altă opțiune decât aceea de a concedia un număr substanțial de persoane pentru a face față situației.

| (56) | Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în timpul întregii perioade de examinare a prejudiciului, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit într-o oarecare măsură între 2006 și 2008. Într-adevăr, în această perioadă, producția, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă au urmat o tendință de creștere. Totuși, acești indicatori au scăzut în mod semnificativ începând din 2009. Pe de altă parte, indicatorii de rentabilitate au continuat să fie negativi pe parcursul întregii perioade, chiar dacă în 2007 s-a ajuns, într-o oarecare măsură, la un punct de echilibru. |
| --- | --- |

(56)

Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în timpul întregii perioade de examinare a prejudiciului, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit într-o oarecare măsură între 2006 și 2008. Într-adevăr, în această perioadă, producția, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă au urmat o tendință de creștere. Totuși, acești indicatori au scăzut în mod semnificativ începând din 2009. Pe de altă parte, indicatorii de rentabilitate au continuat să fie negativi pe parcursul întregii perioade, chiar dacă în 2007 s-a ajuns, într-o oarecare măsură, la un punct de echilibru.

| (57) | Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

7.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

7.1.   Introducere

| (58) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei Uniunii, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(58)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei Uniunii, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

7.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (59) | Trebuie remarcat faptul că piața Uniunii se caracterizează printr-un număr relativ restrâns de surse de aprovizionare (două în Uniune, una în India, una în Thailanda și încă câteva surse de aprovizionare din China) și că, prin urmare, piața este destul de transparentă în ceea ce privește prețurile, prin intermediul cotațiilor de preț. Mai mult, o parte importantă din cererea existentă în UE se referă la tipuri standard de mecanisme de îndosariere cu inele, al căror preț este de departe factorul decisiv în momentul achiziționării produsului. |
| --- | --- |

(59)

Trebuie remarcat faptul că piața Uniunii se caracterizează printr-un număr relativ restrâns de surse de aprovizionare (două în Uniune, una în India, una în Thailanda și încă câteva surse de aprovizionare din China) și că, prin urmare, piața este destul de transparentă în ceea ce privește prețurile, prin intermediul cotațiilor de preț. Mai mult, o parte importantă din cererea existentă în UE se referă la tipuri standard de mecanisme de îndosariere cu inele, al căror preț este de departe factorul decisiv în momentul achiziționării produsului.

| (60) | În acest context, ancheta a arătat că volumul importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului și a atins o cotă de piață de 15 % în cursul PA. Industria din Uniune a pierdut un volum semnificativ de vânzări pe parcursul aceleiași perioade. În plus, s-a stabilit că, în timpul PA, prețurile mecanismelor de îndosariere cu inele originare din Thailanda erau cu 30 % mai mici decât cele ale industriei din Uniune, o diferență foarte importantă pentru acest tip de produs. |
| --- | --- |

(60)

În acest context, ancheta a arătat că volumul importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului și a atins o cotă de piață de 15 % în cursul PA. Industria din Uniune a pierdut un volum semnificativ de vânzări pe parcursul aceleiași perioade. În plus, s-a stabilit că, în timpul PA, prețurile mecanismelor de îndosariere cu inele originare din Thailanda erau cu 30 % mai mici decât cele ale industriei din Uniune, o diferență foarte importantă pentru acest tip de produs.

| (61) | Volumul important al importurilor împreună cu nivelul scăzut al prețurilor a condus la exercitarea unei presiuni puternice asupra pieței Uniunii. Dacă nu ar fi avut loc dumpingul, prețurile thailandeze ar fi fost – cel puțin în cursul PA – cu aproape 20 % mai mari decât nivelul lor real, iar acest lucru ar fi putut însemna o creștere globală a prețurilor de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(61)

Volumul important al importurilor împreună cu nivelul scăzut al prețurilor a condus la exercitarea unei presiuni puternice asupra pieței Uniunii. Dacă nu ar fi avut loc dumpingul, prețurile thailandeze ar fi fost – cel puțin în cursul PA – cu aproape 20 % mai mari decât nivelul lor real, iar acest lucru ar fi putut însemna o creștere globală a prețurilor de pe piața Uniunii.

| (62) | Având în vedere volumul și prețurile lor, se consideră, așadar, că importurile care fac obiectul unui dumping au subminat încercarea industriei din Uniune de a realiza din nou un profit sau, cel puțin, de a-și reduce pierderile, prin creșterea volumului de vânzări și/sau a prețurilor în vederea atingerii unui nivel mai adecvat în cursul perioadei cuprinse între 2009 și PA. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii de importurile la prețuri mici care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda a determinat pierderi în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață, precum și o scădere a prețurilor și, prin urmare, pierderea rentabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(62)

Având în vedere volumul și prețurile lor, se consideră, așadar, că importurile care fac obiectul unui dumping au subminat încercarea industriei din Uniune de a realiza din nou un profit sau, cel puțin, de a-și reduce pierderile, prin creșterea volumului de vânzări și/sau a prețurilor în vederea atingerii unui nivel mai adecvat în cursul perioadei cuprinse între 2009 și PA. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii de importurile la prețuri mici care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda a determinat pierderi în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață, precum și o scădere a prețurilor și, prin urmare, pierderea rentabilității industriei din Uniune.

| (63) | Ar trebui amintit faptul că o anchetă recentă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (5) a ajuns la concluzia că industria era totuși într-o situație foarte precară în 2008 și extrem de sensibilă la efectele importurilor care făceau obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(63)

Ar trebui amintit faptul că o anchetă recentă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (5) a ajuns la concluzia că industria era totuși într-o situație foarte precară în 2008 și extrem de sensibilă la efectele importurilor care făceau obiectul unui dumping.

| (64) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din Thailanda care făceau obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(64)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din Thailanda care făceau obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.

7.3.   Efectul altor factori

7.3.1.   Reducerea cererii pe piața Uniunii

| (65) | Cererea de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % în 2008, pentru ca în anul următor să scadă în mod semnificativ cu aproximativ 15 %. Această reducere ar trebui analizată în contextul crizei financiare și al deciziei multor întreprinderi de a reduce cheltuielile generale, inclusiv cheltuielile legate de articole de papetărie. Întregul sector al îndosarierii cu inele a avut de suferit de pe urma acestei situații. Importurile din India și Thailanda au scăzut în volum absolut, precum și vânzările industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(65)

Cererea de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % în 2008, pentru ca în anul următor să scadă în mod semnificativ cu aproximativ 15 %. Această reducere ar trebui analizată în contextul crizei financiare și al deciziei multor întreprinderi de a reduce cheltuielile generale, inclusiv cheltuielile legate de articole de papetărie. Întregul sector al îndosarierii cu inele a avut de suferit de pe urma acestei situații. Importurile din India și Thailanda au scăzut în volum absolut, precum și vânzările industriei din Uniune.

| (66) | Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în termeni relativi, industria din Uniune a suferit mai mult decât alți actori implicați, cota sa de piață scăzând de la 30,2 % la 25,2 % între 2008 și 2009. Având în vedere faptul că industria îndosarierii cu inele suportă costuri fixe importante, pierderea înregistrată de volumul de vânzări a avut un impact negativ asupra situației financiare a solicitantului. Cu toate acestea, scăderea consumului ar trebui luată în considerare în legătură cu evoluția importurilor originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping. Într-adevăr, importurile thailandeze dețineau o cotă de piață importantă care reprezenta aproximativ de trei ori cantitatea corespunzătoare scăderii consumului. |
| --- | --- |

(66)

Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în termeni relativi, industria din Uniune a suferit mai mult decât alți actori implicați, cota sa de piață scăzând de la 30,2 % la 25,2 % între 2008 și 2009. Având în vedere faptul că industria îndosarierii cu inele suportă costuri fixe importante, pierderea înregistrată de volumul de vânzări a avut un impact negativ asupra situației financiare a solicitantului. Cu toate acestea, scăderea consumului ar trebui luată în considerare în legătură cu evoluția importurilor originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping. Într-adevăr, importurile thailandeze dețineau o cotă de piață importantă care reprezenta aproximativ de trei ori cantitatea corespunzătoare scăderii consumului.

| (67) | Din acest punct de vedere, se poate trage concluzia că scăderea consumului, care fusese cauzată de criza economică, ar fi putut contribui la prejudiciul important suferit de industria din uniune. Cu toate acestea, dacă a existat un efect, acesta a fost consolidat în mod considerabil de importurile vizate de anchetă. |
| --- | --- |

(67)

Din acest punct de vedere, se poate trage concluzia că scăderea consumului, care fusese cauzată de criza economică, ar fi putut contribui la prejudiciul important suferit de industria din uniune. Cu toate acestea, dacă a existat un efect, acesta a fost consolidat în mod considerabil de importurile vizate de anchetă.

7.3.2.   Importurile din alte țări terțe

| (68) | Mecanismele de îndosariere cu inele sunt de asemenea produse și exportate din India și China. Aceste importuri au evoluat după cum urmează: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India |
| Volumul importurilor | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Cote de piață | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Preț mediu | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| China |
| Volumul importurilor | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Cote de piață | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Preț mediu | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Sursă: Eurostat. |

(68)

Mecanismele de îndosariere cu inele sunt de asemenea produse și exportate din India și China. Aceste importuri au evoluat după cum urmează:

2006

2007

2008

2009

PA

India

Volumul importurilor

100

93

102

88

91

Cote de piață

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Preț mediu

100

99

118

116

113

China

Volumul importurilor

100

91

153

150

151

Cote de piață

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Preț mediu

100

98

90

85

86

Sursă: Eurostat.

| (69) | Nu există decât un singur producător-exportator de mecanisme de îndosariere cu inele în India, iar volumul importurilor sale a scăzut cu aproximativ 10 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului. Cu toate acestea, India reprezintă o parte importantă din piața Uniunii, deoarece a deținut în medie 45 % din cota de piață în cursul perioadei de examinare a prejudiciului. În plus, prețurile importurilor originare din India au crescut în total cu 13 %, atingând un nivel ușor superior prețurilor importurilor originare din Thailanda. Având în vedere poziția sa dominantă pe piața Uniunii și prețul concurențial al importurilor, India reprezintă un concurent important pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, dacă observăm tendința descrisă mai sus, și anume volumul descrescător asociat creșterii prețurilor, nimic nu indică faptul că India ar fi contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune în timpul PA. În sfârșit, trebuie remarcat că o anumită parte din importurile indiene, aproximativ o treime, a fost cumpărată și vândută direct pe piața Uniunii de către un distribuitor afiliat industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(69)

Nu există decât un singur producător-exportator de mecanisme de îndosariere cu inele în India, iar volumul importurilor sale a scăzut cu aproximativ 10 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului. Cu toate acestea, India reprezintă o parte importantă din piața Uniunii, deoarece a deținut în medie 45 % din cota de piață în cursul perioadei de examinare a prejudiciului. În plus, prețurile importurilor originare din India au crescut în total cu 13 %, atingând un nivel ușor superior prețurilor importurilor originare din Thailanda. Având în vedere poziția sa dominantă pe piața Uniunii și prețul concurențial al importurilor, India reprezintă un concurent important pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, dacă observăm tendința descrisă mai sus, și anume volumul descrescător asociat creșterii prețurilor, nimic nu indică faptul că India ar fi contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune în timpul PA. În sfârșit, trebuie remarcat că o anumită parte din importurile indiene, aproximativ o treime, a fost cumpărată și vândută direct pe piața Uniunii de către un distribuitor afiliat industriei din Uniune.

| (70) | Importurile originare din China sunt supuse din 2004 unor taxe antidumping cuprinse între 51,2 % și 78,8 %. Volumul importurilor din China a crescut cu aproximativ 50 % între 2006 și PA, ceea ce înseamnă o creștere cu două puncte a cotei de piață, de la 3,5 % la 5,5 %. Chiar dacă prețurile importurilor originare din China au urmat o tendință de scădere pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului, totuși, nivelul lor global a rămas cu mult superior prețurilor thailandeze, chiar fără a se lua în calcul aplicarea taxelor antidumping. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că aceste importuri nu au contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(70)

Importurile originare din China sunt supuse din 2004 unor taxe antidumping cuprinse între 51,2 % și 78,8 %. Volumul importurilor din China a crescut cu aproximativ 50 % între 2006 și PA, ceea ce înseamnă o creștere cu două puncte a cotei de piață, de la 3,5 % la 5,5 %. Chiar dacă prețurile importurilor originare din China au urmat o tendință de scădere pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului, totuși, nivelul lor global a rămas cu mult superior prețurilor thailandeze, chiar fără a se lua în calcul aplicarea taxelor antidumping. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că aceste importuri nu au contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune pe parcursul PA.

| (71) | Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit, cel puțin nu în mod semnificativ, la prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(71)

Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit, cel puțin nu în mod semnificativ, la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

7.3.3.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (72) | Performanța la export a fost examinată, de asemenea, în calitate de factor cunoscut, altul decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să cauzeze un prejudiciu industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(72)

Performanța la export a fost examinată, de asemenea, în calitate de factor cunoscut, altul decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să cauzeze un prejudiciu industriei din Uniune.

| (73) | Exporturile industriei din Uniune au reprezentat, în medie, în jur de 5 % din totalitatea vânzărilor de mecanisme de îndosariere cu inele pe parcursul perioadei de examinare a prejudiciului și au rămas relativ stabile. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acestea nu ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(73)

Exporturile industriei din Uniune au reprezentat, în medie, în jur de 5 % din totalitatea vânzărilor de mecanisme de îndosariere cu inele pe parcursul perioadei de examinare a prejudiciului și au rămas relativ stabile. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acestea nu ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune.

7.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (74) | Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din Thailanda au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune pe parcursul PA, având în vedere volumul acestora și nivelul prețurilor. Într-adevăr, importurile au crescut în termeni absoluți și s-a constatat că ele făceau obiectul unui dumping, iar prețurile lor erau în mod semnificativ mai mici decât prețurile facturate de industria din Uniune pe piața Uniunii pentru tipuri de produse similare. Pe această piață sensibilă la factorul preț, unde numărul de furnizori este relativ limitat, iar piața destul de transparentă, un grad de subcotare mai mare de 30 % a avut în mod definitiv un impact semnificativ asupra prețurilor de pe piață. |
| --- | --- |

(74)

Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din Thailanda au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune pe parcursul PA, având în vedere volumul acestora și nivelul prețurilor. Într-adevăr, importurile au crescut în termeni absoluți și s-a constatat că ele făceau obiectul unui dumping, iar prețurile lor erau în mod semnificativ mai mici decât prețurile facturate de industria din Uniune pe piața Uniunii pentru tipuri de produse similare. Pe această piață sensibilă la factorul preț, unde numărul de furnizori este relativ limitat, iar piața destul de transparentă, un grad de subcotare mai mare de 30 % a avut în mod definitiv un impact semnificativ asupra prețurilor de pe piață.

| (75) | Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a dezvăluit faptul că reducerea cererii ar fi putut juca un rol în acest sens. Cu toate acestea, în ciuda efectului negativ al reducerii cererii pe piața Uniunii, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acest factor nu fost de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. Reducerea cererii ar trebui, efectiv, să fie luată în considerare împreună cu efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și care au agravat, de fapt, impactul negativ al crizei financiare. |
| --- | --- |

(75)

Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a dezvăluit faptul că reducerea cererii ar fi putut juca un rol în acest sens. Cu toate acestea, în ciuda efectului negativ al reducerii cererii pe piața Uniunii, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acest factor nu fost de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. Reducerea cererii ar trebui, efectiv, să fie luată în considerare împreună cu efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și care au agravat, de fapt, impactul negativ al crizei financiare.

| (76) | Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

8.   INTERESUL UNIUNII

8.1.   Observație preliminară

| (77) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele probabile ale neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate. |
| --- | --- |

(77)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele probabile ale neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.

| (78) | Pentru a determina impactul probabil al măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. Producătorul solicitant din Uniune și patru importatori neafiliați au furnizat răspunsuri la chestionar. Celălalt producător din Uniune, care este, în același timp, importator, a furnizat câteva informații, iar un utilizator a răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a determina impactul probabil al măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. Producătorul solicitant din Uniune și patru importatori neafiliați au furnizat răspunsuri la chestionar. Celălalt producător din Uniune, care este, în același timp, importator, a furnizat câteva informații, iar un utilizator a răspuns la chestionar.

8.2.   Descrierea pieței din Uniune

| (79) | Pentru o mai bună înțelegere a tuturor intereselor implicate, se consideră importantă, în primul rând, descrierea principalelor caracteristici ale pieței. |
| --- | --- |

(79)

Pentru o mai bună înțelegere a tuturor intereselor implicate, se consideră importantă, în primul rând, descrierea principalelor caracteristici ale pieței.

| (80) | Instituirea unor măsuri antidumping a avut loc pentru prima dată în 1997 împotriva importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din China (6). Nivelul inițial al taxei a fost mărit trei ani mai târziu în urma unei reexaminări intermediare. Măsurile respective au fost recent prelungite pentru a doua oară în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor care a stabilit că, fără aceste măsuri, importurile prejudiciabile care fac obiectul unui dumping s-ar relua (7). |
| --- | --- |

(80)

Instituirea unor măsuri antidumping a avut loc pentru prima dată în 1997 împotriva importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din China (6). Nivelul inițial al taxei a fost mărit trei ani mai târziu în urma unei reexaminări intermediare. Măsurile respective au fost recent prelungite pentru a doua oară în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor care a stabilit că, fără aceste măsuri, importurile prejudiciabile care fac obiectul unui dumping s-ar relua (7).

| (81) | Mai multe anchete au stabilit că măsurile împotriva Chinei au fost eludate, motiv pentru care acestea au fost extinse în vederea includerii Vietnamului și a Republicii Democrate Populare Laos, în 2004 și, respectiv, în 2006, iar sfera de aplicare a măsurilor a trebuit, de asemenea, să fie extinsă pentru a include anumite mecanisme de îndosariere cu inele ușor modificate (8). În sfârșit, ar trebui menționat faptul că importurile de mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda au făcut obiectul a două anchete diferite privind eludarea, în 2004 și, respectiv, în 2008, precum și al unei noi anchete antidumping în 2008. În timp ce aceste anchete nu au condus la instituirea de măsuri, ancheta în curs a stabilit în mod clar că exportatorul thailandez a furnizat informații false în cadrul răspunsului la chestionar. |
| --- | --- |

(81)

Mai multe anchete au stabilit că măsurile împotriva Chinei au fost eludate, motiv pentru care acestea au fost extinse în vederea includerii Vietnamului și a Republicii Democrate Populare Laos, în 2004 și, respectiv, în 2006, iar sfera de aplicare a măsurilor a trebuit, de asemenea, să fie extinsă pentru a include anumite mecanisme de îndosariere cu inele ușor modificate (8). În sfârșit, ar trebui menționat faptul că importurile de mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda au făcut obiectul a două anchete diferite privind eludarea, în 2004 și, respectiv, în 2008, precum și al unei noi anchete antidumping în 2008. În timp ce aceste anchete nu au condus la instituirea de măsuri, ancheta în curs a stabilit în mod clar că exportatorul thailandez a furnizat informații false în cadrul răspunsului la chestionar.

| (82) | Ar trebui remarcat faptul că mecanismele de îndosariere cu inele sunt importate pe piața Uniunii fie de către distribuitori, agenți, fie direct de către utilizatori, și anume societățile producătoare de astfel de mecanisme. |
| --- | --- |

(82)

Ar trebui remarcat faptul că mecanismele de îndosariere cu inele sunt importate pe piața Uniunii fie de către distribuitori, agenți, fie direct de către utilizatori, și anume societățile producătoare de astfel de mecanisme.

| (83) | În sfârșit, ar trebui amintit faptul că numărul de producători de mecanisme de îndosariere cu inele care aprovizionează piața Uniunii este relativ limitat. Într-adevăr, pe lângă cei doi producători din UE, există un singur producător cunoscut în Thailanda, unul în India și câțiva în China, aceștia din urmă fiind supuși unor măsuri antidumping, astfel cum se explică mai sus. Atât producătorul-exportator din Thailanda, cât și cel din India aparțin unor societăți cu sediul în Hong Kong, și anume Wah Hing Stationary, societate care funcționează în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele și care posedă o unitate de producție în China, și, respectiv, World Wide Stationary, care a încheiat un contract de furnizare cu Bensons, un distribuitor deținut de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(83)

În sfârșit, ar trebui amintit faptul că numărul de producători de mecanisme de îndosariere cu inele care aprovizionează piața Uniunii este relativ limitat. Într-adevăr, pe lângă cei doi producători din UE, există un singur producător cunoscut în Thailanda, unul în India și câțiva în China, aceștia din urmă fiind supuși unor măsuri antidumping, astfel cum se explică mai sus. Atât producătorul-exportator din Thailanda, cât și cel din India aparțin unor societăți cu sediul în Hong Kong, și anume Wah Hing Stationary, societate care funcționează în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele și care posedă o unitate de producție în China, și, respectiv, World Wide Stationary, care a încheiat un contract de furnizare cu Bensons, un distribuitor deținut de industria din Uniune.

8.3.   Industria din Uniune

| (84) | Trebuie amintit faptul că, acum câțiva ani, industria din Uniune se confrunta deja cu dificultăți economice grave cauzate, printre altele, de importurile efectuate în condiții neloiale, trebuind să se restructureze pentru a-și putea asigura continuitatea, astfel cum se explică mai sus. |
| --- | --- |

(84)

Trebuie amintit faptul că, acum câțiva ani, industria din Uniune se confrunta deja cu dificultăți economice grave cauzate, printre altele, de importurile efectuate în condiții neloiale, trebuind să se restructureze pentru a-și putea asigura continuitatea, astfel cum se explică mai sus.

| (85) | În 1995, când a fost depusă prima plângere antidumping, industria din Uniune era compusă, de fapt, din doi producători: Koloman Handler GmbH, o societate austriacă, și Robert Krause GmbH & Co, o societate germană. Aceste două societăți erau deja prezente de mult timp pe piața UE a mecanismelor de îndosariere cu inele, însă situația lor economică s-a agravat atât de mult încât ambele au declarat faliment. În timp ce Robert Krause GmbH a inițiat procedura de faliment în 1998 și societatea sa succesoare a trebuit să facă același lucru în 2002, Koloman Hander a devenit insolvabilă în 2001. Ambele societăți au fost preluate de o altă societate, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, care a fost, la rândul ei, achiziționată de Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, solicitantul în cazul de față. |
| --- | --- |

(85)

În 1995, când a fost depusă prima plângere antidumping, industria din Uniune era compusă, de fapt, din doi producători: Koloman Handler GmbH, o societate austriacă, și Robert Krause GmbH & Co, o societate germană. Aceste două societăți erau deja prezente de mult timp pe piața UE a mecanismelor de îndosariere cu inele, însă situația lor economică s-a agravat atât de mult încât ambele au declarat faliment. În timp ce Robert Krause GmbH a inițiat procedura de faliment în 1998 și societatea sa succesoare a trebuit să facă același lucru în 2002, Koloman Hander a devenit insolvabilă în 2001. Ambele societăți au fost preluate de o altă societate, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, care a fost, la rândul ei, achiziționată de Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, solicitantul în cazul de față.

| (86) | De atunci, activitatea a fost restructurată pentru a fi mai competitivă la nivel mondial, dar în special pe piața principală a solicitantului, respectiv piața UE. Această restructurare a inclus achiziționarea societății Bensons, societate care aparținea de multă vreme sectorului mecanismelor de îndosariere cu inele și dispunea de unități implantate în Țările de Jos, în Singapore, în Regatul Unit și în SUA. |
| --- | --- |

(86)

De atunci, activitatea a fost restructurată pentru a fi mai competitivă la nivel mondial, dar în special pe piața principală a solicitantului, respectiv piața UE. Această restructurare a inclus achiziționarea societății Bensons, societate care aparținea de multă vreme sectorului mecanismelor de îndosariere cu inele și dispunea de unități implantate în Țările de Jos, în Singapore, în Regatul Unit și în SUA.

| (87) | Cu toate acestea, eforturile depuse de industrie pentru a-și îmbunătăți situația au fost compromise, întrucât efectele pozitive ale măsurilor instituite împotriva importurilor neloiale au fost diluate din cauza practicilor de absorbție și de eludare, astfel cum se explică mai sus. Drept consecință, în pofida unei îmbunătățiri semnificative în special până în 2008, situația industriei a rămas fragilă, conform concluziei anchetei care a condus la prelungirea măsurilor antidumping instituite împotriva Chinei. |
| --- | --- |

(87)

Cu toate acestea, eforturile depuse de industrie pentru a-și îmbunătăți situația au fost compromise, întrucât efectele pozitive ale măsurilor instituite împotriva importurilor neloiale au fost diluate din cauza practicilor de absorbție și de eludare, astfel cum se explică mai sus. Drept consecință, în pofida unei îmbunătățiri semnificative în special până în 2008, situația industriei a rămas fragilă, conform concluziei anchetei care a condus la prelungirea măsurilor antidumping instituite împotriva Chinei.

| (88) | Ancheta actuală a concluzionat că în ultimii ani industria din Uniune a suferit din nou un prejudiciu important cauzat de importuri originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(88)

Ancheta actuală a concluzionat că în ultimii ani industria din Uniune a suferit din nou un prejudiciu important cauzat de importuri originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping.

| (89) | Prin intermediul eforturilor sale de restructurare, industria din Uniune a dovedit că rămâne o industrie viabilă și că este în continuare în măsură să aprovizioneze o parte importantă a pieței UE. Cu toate acestea, ea are nevoie de o protecție suplimentară și eficientă împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, oricare ar fi proveniența acestora, pentru a ajunge într-o situație solidă și sănătoasă. Aproape 60 de locuri de muncă s-au pierdut între 2008 și PA, iar industria din Uniune a înregistrat pierderi importante în ultimii ani. În lipsa instituirii unor măsuri împotriva importurilor neloiale originare din Thailanda, nu poate fi exclus ca solicitantul să fie forțat să își înceteze activitatea, peste 160 de locuri de muncă suplimentare fiind amenințate. |
| --- | --- |

(89)

Prin intermediul eforturilor sale de restructurare, industria din Uniune a dovedit că rămâne o industrie viabilă și că este în continuare în măsură să aprovizioneze o parte importantă a pieței UE. Cu toate acestea, ea are nevoie de o protecție suplimentară și eficientă împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, oricare ar fi proveniența acestora, pentru a ajunge într-o situație solidă și sănătoasă. Aproape 60 de locuri de muncă s-au pierdut între 2008 și PA, iar industria din Uniune a înregistrat pierderi importante în ultimii ani. În lipsa instituirii unor măsuri împotriva importurilor neloiale originare din Thailanda, nu poate fi exclus ca solicitantul să fie forțat să își înceteze activitatea, peste 160 de locuri de muncă suplimentare fiind amenințate.

| (90) | Având în vedere faptul că s-a constatat că importurile din Thailanda produc un prejudiciu material industriei din Uniune, că industria din Uniune a depus toate eforturile necesare de restructurare și este capabilă să concureze pe o piață unde importurile se efectuează în condiții loiale, s-a ajuns la concluzia că ar fi în interesul industriei din Uniune sa se instituie măsuri provizorii împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere faptul că s-a constatat că importurile din Thailanda produc un prejudiciu material industriei din Uniune, că industria din Uniune a depus toate eforturile necesare de restructurare și este capabilă să concureze pe o piață unde importurile se efectuează în condiții loiale, s-a ajuns la concluzia că ar fi în interesul industriei din Uniune sa se instituie măsuri provizorii împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda.

8.4.   Importatori și comercianți

| (91) | În urma deschiderii anchetei, cinci importatori, inclusiv al doilea producător din Uniune, s-au făcut cunoscuți și fie au răspuns la chestionar, fie au furnizat alte informații. Societățile respective reprezentau 75 % din importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(91)

În urma deschiderii anchetei, cinci importatori, inclusiv al doilea producător din Uniune, s-au făcut cunoscuți și fie au răspuns la chestionar, fie au furnizat alte informații. Societățile respective reprezentau 75 % din importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda în cursul perioadei de anchetă.

| (92) | Unul dintre importatorii de mai sus, care reprezenta în jur de 20 % din totalitatea importurilor thailandeze, a hotărât să înceteze orice activitate legată de mecanismele de îndosariere cu inele după perioada de anchetă. Pentru un al doilea importator, volumul de vânzări de mecanisme de îndosariere cu inele a fost împărțit la trei de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului și a reprezentat doar o parte minoră din cifra sa de afaceri globală în cursul PA (în jur de 1 %) Mai mult, acesta din urmă a pus capăt achizițiilor din Thailanda în 2008 și a optat pentru un distribuitor din UE. Prin urmare, instituirea d măsuri nu ar afecta situația acestor doi importatori. |
| --- | --- |

(92)

Unul dintre importatorii de mai sus, care reprezenta în jur de 20 % din totalitatea importurilor thailandeze, a hotărât să înceteze orice activitate legată de mecanismele de îndosariere cu inele după perioada de anchetă. Pentru un al doilea importator, volumul de vânzări de mecanisme de îndosariere cu inele a fost împărțit la trei de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului și a reprezentat doar o parte minoră din cifra sa de afaceri globală în cursul PA (în jur de 1 %) Mai mult, acesta din urmă a pus capăt achizițiilor din Thailanda în 2008 și a optat pentru un distribuitor din UE. Prin urmare, instituirea d măsuri nu ar afecta situația acestor doi importatori.

| (93) | Un alt importator, care reprezenta mai puțin de 10 % din totalitatea importurilor din Thailanda, a afirmat că, dacă s-ar institui măsuri împotriva Thailandei, acesta nu ar avea surse alternative de aprovizionare și ar fi obligat să își înceteze activitatea în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele. În această privință, ar trebui amintit, mai întâi, faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este, totuși, acela de a exclude toate importurile de pe piața Uniunii, ci, mai degrabă, de a permite continuarea importurilor, însă la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. Acest importator ar putea, așadar, să importe în continuare mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda sub rezerva achitării unor taxe antidumping, și ar putea repercuta parțial sau integral creșterea costurilor asupra clienților săi. |
| --- | --- |

(93)

Un alt importator, care reprezenta mai puțin de 10 % din totalitatea importurilor din Thailanda, a afirmat că, dacă s-ar institui măsuri împotriva Thailandei, acesta nu ar avea surse alternative de aprovizionare și ar fi obligat să își înceteze activitatea în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele. În această privință, ar trebui amintit, mai întâi, faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este, totuși, acela de a exclude toate importurile de pe piața Uniunii, ci, mai degrabă, de a permite continuarea importurilor, însă la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. Acest importator ar putea, așadar, să importe în continuare mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda sub rezerva achitării unor taxe antidumping, și ar putea repercuta parțial sau integral creșterea costurilor asupra clienților săi.

| (94) | Cu toate acestea, este recunoscut faptul că acest lucru nu se poate realiza atât de ușor din cauza sensibilității la prețul produsului în cauză și a concurenței din partea importurilor din alte țări, precum India. Mai mult, având în vedere structura pieței Uniunii și numărul limitat de producători la scară globală, este efectiv probabil ca acest importator să se confrunte cu dificultăți în ceea ce privește trecerea la alte surse de aprovizionare. Totuși, ar trebui remarcat faptul că partea din vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele ale societății, în comparație cu cifra sa de afaceri totală, a scăzut în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, de la aproximativ 40 % la 25 %, și, ceea ce este mai important, ancheta a dezvăluit că activitatea din sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele a generat pierderi semnificative în ultimii ani. Cu alte cuvinte, și în prezent există îndoieli cu privire la viabilitatea activității acestui importator în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele. |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, este recunoscut faptul că acest lucru nu se poate realiza atât de ușor din cauza sensibilității la prețul produsului în cauză și a concurenței din partea importurilor din alte țări, precum India. Mai mult, având în vedere structura pieței Uniunii și numărul limitat de producători la scară globală, este efectiv probabil ca acest importator să se confrunte cu dificultăți în ceea ce privește trecerea la alte surse de aprovizionare. Totuși, ar trebui remarcat faptul că partea din vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele ale societății, în comparație cu cifra sa de afaceri totală, a scăzut în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, de la aproximativ 40 % la 25 %, și, ceea ce este mai important, ancheta a dezvăluit că activitatea din sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele a generat pierderi semnificative în ultimii ani. Cu alte cuvinte, și în prezent există îndoieli cu privire la viabilitatea activității acestui importator în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele.

| (95) | Al patrulea importator a afirmat, de asemenea, că în cazul în care ar fi impuse măsuri, ar fi obligat să înceteze comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele din cauza lipsei de surse alternative de aprovizionare. Vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele nu reprezenta, totuși, în acest caz, decât o parte minoră din cifra de afaceri totală a societății în cursul PA, doar o singură persoană ocupându-se de produsul în cauză, și este foarte probabil ca societatea să își poată menține activitatea globală relativ ușor, inclusiv fără comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele, dacă instituirea unor măsuri ar face inevitabilă renunțarea la această activitate. |
| --- | --- |

(95)

Al patrulea importator a afirmat, de asemenea, că în cazul în care ar fi impuse măsuri, ar fi obligat să înceteze comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele din cauza lipsei de surse alternative de aprovizionare. Vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele nu reprezenta, totuși, în acest caz, decât o parte minoră din cifra de afaceri totală a societății în cursul PA, doar o singură persoană ocupându-se de produsul în cauză, și este foarte probabil ca societatea să își poată menține activitatea globală relativ ușor, inclusiv fără comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele, dacă instituirea unor măsuri ar face inevitabilă renunțarea la această activitate.

| (96) | Prin urmare, chiar dacă impunerea de măsuri ar putea, într-adevăr, afecta în mod negativ situația celor doi importatori de mai sus, totuși, aceste măsuri nu ar avea efecte majore asupra activităților lor economice. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, chiar dacă impunerea de măsuri ar putea, într-adevăr, afecta în mod negativ situația celor doi importatori de mai sus, totuși, aceste măsuri nu ar avea efecte majore asupra activităților lor economice.

| (97) | Situația ultimului importator este mai puțin clară, deoarece aproape jumătate din vânzările sale de mecanisme de îndosariere cu inele includ produse thailandeze (acestea reprezintă o proporție semnificativă din importurile totale ale UE de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda), cealaltă jumătate fiind produsă în UE. Mai mult, chiar dacă societatea vinde, în principal, mecanisme cu pârghie în formă de arc, vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele reprezintă o parte deloc neglijabilă a cifrei totale de afaceri a societății (în jur de 15 %). Vânzările sunt considerate, de asemenea, cruciale de către societate, deoarece clienții săi au nevoie deseori de furnizori capabili să ofere o gamă completă de produse. |
| --- | --- |

(97)

Situația ultimului importator este mai puțin clară, deoarece aproape jumătate din vânzările sale de mecanisme de îndosariere cu inele includ produse thailandeze (acestea reprezintă o proporție semnificativă din importurile totale ale UE de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda), cealaltă jumătate fiind produsă în UE. Mai mult, chiar dacă societatea vinde, în principal, mecanisme cu pârghie în formă de arc, vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele reprezintă o parte deloc neglijabilă a cifrei totale de afaceri a societății (în jur de 15 %). Vânzările sunt considerate, de asemenea, cruciale de către societate, deoarece clienții săi au nevoie deseori de furnizori capabili să ofere o gamă completă de produse.

| (98) | O parte importantă a activității societății se sprijină așadar pe importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda și, în special, pe produse mai puțin sofisticate care sunt necesare pentru a se oferi o gamă de produse completă, o condiție importantă pentru menținerea unui număr suficient de clienți. Conform declarațiilor societății, instituirea de măsuri poate avea ca rezultat încetarea activității sale globale și pierderea unui număr aproximativ de 170 de locuri de muncă. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că acest număr corespunde numărului total de angajați ai societății și că se estimează că activitatea referitoare la mecanismele de îndosariere cu inele este reprezentată de mai puțin de 30 de persoane. |
| --- | --- |

(98)

O parte importantă a activității societății se sprijină așadar pe importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda și, în special, pe produse mai puțin sofisticate care sunt necesare pentru a se oferi o gamă de produse completă, o condiție importantă pentru menținerea unui număr suficient de clienți. Conform declarațiilor societății, instituirea de măsuri poate avea ca rezultat încetarea activității sale globale și pierderea unui număr aproximativ de 170 de locuri de muncă. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că acest număr corespunde numărului total de angajați ai societății și că se estimează că activitatea referitoare la mecanismele de îndosariere cu inele este reprezentată de mai puțin de 30 de persoane.

| (99) | În această privință, ar trebui să se sublinieze faptul că această societate a reușit în ultimii ani să își îmbunătățească situația pe piața mecanismelor de îndosariere cu inele – cota de piață totală a produselor importate și a producției proprii a crescut de la 9 % la 15 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului – deoarece a beneficiat de importuri ieftine și care făceau obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(99)

În această privință, ar trebui să se sublinieze faptul că această societate a reușit în ultimii ani să își îmbunătățească situația pe piața mecanismelor de îndosariere cu inele – cota de piață totală a produselor importate și a producției proprii a crescut de la 9 % la 15 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului – deoarece a beneficiat de importuri ieftine și care făceau obiectul unui dumping.

| (100) | În al doilea rând, s-ar putea susține faptul că această societate ar putea, măcar parțial, să continue să importe din Thailanda, dar la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping sau chiar să privească aceste măsuri ca pe o ocazie de a-și mări producția și/sau capacitatea de producție, precum și vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele pe care le produce în intern. Societatea a admis această posibilitate cu precizarea că ar trebui totuși să facă față concurenței puternice cu produsele indiene care sunt importate, totuși, de diverse societăți, și nu numai de comerciantul afiliat industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(100)

În al doilea rând, s-ar putea susține faptul că această societate ar putea, măcar parțial, să continue să importe din Thailanda, dar la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping sau chiar să privească aceste măsuri ca pe o ocazie de a-și mări producția și/sau capacitatea de producție, precum și vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele pe care le produce în intern. Societatea a admis această posibilitate cu precizarea că ar trebui totuși să facă față concurenței puternice cu produsele indiene care sunt importate, totuși, de diverse societăți, și nu numai de comerciantul afiliat industriei din Uniune.

| (101) | Este clar că societatea ar trebui efectiv să facă față unei concurențe puternice cu produsele indiene care, în timpul PA, au fost în medie doar ușor mai scumpe decât importurile thailandeze (+ 6 %). Cu toate acestea, atât timp cât nu se demonstrează că importurile indiene fac obiectul unui dumping, această situație ar trebui considerată ca fiind rezultatul unei concurențe loiale. |
| --- | --- |

(101)

Este clar că societatea ar trebui efectiv să facă față unei concurențe puternice cu produsele indiene care, în timpul PA, au fost în medie doar ușor mai scumpe decât importurile thailandeze (+ 6 %). Cu toate acestea, atât timp cât nu se demonstrează că importurile indiene fac obiectul unui dumping, această situație ar trebui considerată ca fiind rezultatul unei concurențe loiale.

| (102) | În sfârșit, impactul negativ al măsurilor împotriva Thailandei ar putea, totuși, fi într-o oarecare măsură limitat dacă ar fi posibilă atingerea unui anumit echilibru între creșterea propriei sale producții și continuarea unui anumit nivel al importurilor, însă la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping. Se amintește, de asemenea, faptul că 75 % din cifra de afaceri a societății este alcătuită din vânzări de alte produse. |
| --- | --- |

(102)

În sfârșit, impactul negativ al măsurilor împotriva Thailandei ar putea, totuși, fi într-o oarecare măsură limitat dacă ar fi posibilă atingerea unui anumit echilibru între creșterea propriei sale producții și continuarea unui anumit nivel al importurilor, însă la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping. Se amintește, de asemenea, faptul că 75 % din cifra de afaceri a societății este alcătuită din vânzări de alte produse.

| (103) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii ar putea avea un impact negativ semnificativ numai asupra situației ultimului importator, și anume celălalt producător din Uniune, însă acesta din urmă a beneficiat în mare măsură de pe urma prețurilor scăzute și a importurilor din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping în trecut, iar impactul negativ ar rezulta în mare parte din concurența cu importurile din India, care nu poate fi considerată drept concurență neloială. |
| --- | --- |

(103)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii ar putea avea un impact negativ semnificativ numai asupra situației ultimului importator, și anume celălalt producător din Uniune, însă acesta din urmă a beneficiat în mare măsură de pe urma prețurilor scăzute și a importurilor din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping în trecut, iar impactul negativ ar rezulta în mare parte din concurența cu importurile din India, care nu poate fi considerată drept concurență neloială.

8.5.   Utilizatori

| (104) | Un utilizator a răspuns la chestionar, ceea ce a arătat că aproape trei sferturi din achizițiile sale de mecanisme de îndosariere cu inele erau importuri din alte țări decât Thailanda, restul fiind mai mult sau mai puțin egal distribuit între industria din Uniune și Thailanda. |
| --- | --- |

(104)

Un utilizator a răspuns la chestionar, ceea ce a arătat că aproape trei sferturi din achizițiile sale de mecanisme de îndosariere cu inele erau importuri din alte țări decât Thailanda, restul fiind mai mult sau mai puțin egal distribuit între industria din Uniune și Thailanda.

| (105) | Acest utilizator a afirmat că în cazul în care se vor institui măsuri, sursele de aprovizionare ar fi limitate și s-ar produce o situație de monopol. Această afirmație se bazează pe ideea că industria din Uniune și Bensons, societatea sa afiliată și importator de produse indiene, ar deveni aproape singura sursă de aprovizionare de pe piața Uniunii. Anumiți importatori au susținut aceleași argumente. |
| --- | --- |

(105)

Acest utilizator a afirmat că în cazul în care se vor institui măsuri, sursele de aprovizionare ar fi limitate și s-ar produce o situație de monopol. Această afirmație se bazează pe ideea că industria din Uniune și Bensons, societatea sa afiliată și importator de produse indiene, ar deveni aproape singura sursă de aprovizionare de pe piața Uniunii. Anumiți importatori au susținut aceleași argumente.

| (106) | În această privință, ar trebui, mai întâi, remarcat că faptul că numărul de furnizori de pe piața Uniunii este limitat nu reprezintă în sine un motiv suficient pentru a nu se institui măsuri antidumping. Într-adevăr, se consideră că, în lipsa unor măsuri, industria din Uniune ar putea dispărea, iar acest producător încă reprezintă 25 % din vânzările de pe piața UE și este în măsură să livreze produse specializate și standard în UE. Ar fi așadar și în interesul utilizatorilor ca această industrie să își continue activitățile pe piață. |
| --- | --- |

(106)

În această privință, ar trebui, mai întâi, remarcat că faptul că numărul de furnizori de pe piața Uniunii este limitat nu reprezintă în sine un motiv suficient pentru a nu se institui măsuri antidumping. Într-adevăr, se consideră că, în lipsa unor măsuri, industria din Uniune ar putea dispărea, iar acest producător încă reprezintă 25 % din vânzările de pe piața UE și este în măsură să livreze produse specializate și standard în UE. Ar fi așadar și în interesul utilizatorilor ca această industrie să își continue activitățile pe piață.

| (107) | În al doilea rând, în pofida instituirii de măsuri, nu este exclus faptul ca importurile din Thailanda, chiar dacă ar scădea în volum, să continue să fie prezente pe piața Uniunii. În mod similar, astfel cum se explică mai sus, este probabil ca al doilea producător din Uniune să fie în măsură să își mențină sau chiar să își extindă activitatea legată de mecanismele de îndosariere cu inele. |
| --- | --- |

(107)

În al doilea rând, în pofida instituirii de măsuri, nu este exclus faptul ca importurile din Thailanda, chiar dacă ar scădea în volum, să continue să fie prezente pe piața Uniunii. În mod similar, astfel cum se explică mai sus, este probabil ca al doilea producător din Uniune să fie în măsură să își mențină sau chiar să își extindă activitatea legată de mecanismele de îndosariere cu inele.

| (108) | În sfârșit, importurile din India vor continua, iar utilizatorii, inclusiv unicul utilizator cooperant, vor putea să continue să se aprovizioneze cu mecanisme de îndosariere cu inele originare din această țară. Chiar dacă societatea afiliată industriei din Uniune are un contract de furnizare de bunuri cu producătorii indieni, acest lucru nu înseamnă că este importator/distribuitor exclusiv de produse indiene. Din contră, alte societăți distribuie în egală măsură mecanisme de îndosariere cu inele originare din India pe piața Uniunii, iar utilizatorii pot achiziționa în mod direct mecanisme de îndosariere cu inele din India. În acest context, ar trebui subliniat faptul că aproximativ două treimi din exporturile indiene către UE sunt comercializate sau achiziționate de alte societăți decât Bensons, societatea afiliată industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

În sfârșit, importurile din India vor continua, iar utilizatorii, inclusiv unicul utilizator cooperant, vor putea să continue să se aprovizioneze cu mecanisme de îndosariere cu inele originare din această țară. Chiar dacă societatea afiliată industriei din Uniune are un contract de furnizare de bunuri cu producătorii indieni, acest lucru nu înseamnă că este importator/distribuitor exclusiv de produse indiene. Din contră, alte societăți distribuie în egală măsură mecanisme de îndosariere cu inele originare din India pe piața Uniunii, iar utilizatorii pot achiziționa în mod direct mecanisme de îndosariere cu inele din India. În acest context, ar trebui subliniat faptul că aproximativ două treimi din exporturile indiene către UE sunt comercializate sau achiziționate de alte societăți decât Bensons, societatea afiliată industriei din Uniune.

| (109) | În baza informațiilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(109)

În baza informațiilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului în cauză.

8.6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (110) | Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. Chiar dacă instituirea de măsuri poate avea consecințe negative asupra situației celuilalt producător din Uniune (a se vedea mai sus secțiunea privind importatorii) care a beneficiat în trecut de pe urma importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se consideră că este totuși necesar să se remedieze efectul negativ al importurilor neloiale asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(110)

Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. Chiar dacă instituirea de măsuri poate avea consecințe negative asupra situației celuilalt producător din Uniune (a se vedea mai sus secțiunea privind importatorii) care a beneficiat în trecut de pe urma importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se consideră că este totuși necesar să se remedieze efectul negativ al importurilor neloiale asupra situației industriei din Uniune.

9.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

9.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (111) | Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului. |
| --- | --- |

(111)

Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului.

| (112) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(112)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.

| (113) | În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare pe care producătorii de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră, în mod provizoriu, că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil. Este vorba despre același procentaj care a fost utilizat în cadrul procedurilor anterioare privind același produs și nu există informații care să indice faptul că circumstanțele s-au schimbat în acest sens și că acest nivel nu ar fi adecvat în cazul de față. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare pe care producătorii de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră, în mod provizoriu, că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil. Este vorba despre același procentaj care a fost utilizat în cadrul procedurilor anterioare privind același produs și nu există informații care să indice faptul că circumstanțele s-au schimbat în acest sens și că acest nivel nu ar fi adecvat în cazul de față. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru producătorii din Uniune.

| (114) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorului-exportator din Thailanda cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor de produse comparate. Marja de prejudiciu astfel obținută a fost superioară marjei de dumping. |
| --- | --- |

(114)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorului-exportator din Thailanda cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor de produse comparate. Marja de prejudiciu astfel obținută a fost superioară marjei de dumping.

9.2.   Măsuri provizorii

| (115) | Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatat. |
| --- | --- |

(115)

Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatat.

| (116) | Prin urmare, marjele de eliminare a prejudiciului, precum și marjele de dumping și nivelurile propuse ale taxei provizorii antidumping pentru Thailanda, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Producător-exportator | Nivelul taxei antidumping provizorii |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda | 17,2 % |
| Toate celelalte societăți | 17,2 % |

(116)

Prin urmare, marjele de eliminare a prejudiciului, precum și marjele de dumping și nivelurile propuse ale taxei provizorii antidumping pentru Thailanda, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:

Producător-exportator

Nivelul taxei antidumping provizorii

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda

17,2 %

Toate celelalte societăți

17,2 %

10.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (117) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv, |
| --- | --- |

(117)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie privind mecanismele de îndosariere cu inele care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (coduri TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 și 8305100036) și care sunt originare din Thailanda. În sensul prezentului regulament, mecanismele de îndosariere cu inele sunt compuse din cel puțin două plăci sau sârme din oțel, pe care sunt fixate cel puțin 4 semiinele din sârmă de oțel și care sunt prinse laolaltă de o placă de acoperire din oțel. Ele se deschid prin tragerea semiinelelor sau cu ajutorul unui mic dispozitiv din oțel fixat pe mecanism.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsele descrise la alineatul (1) la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 17,2 %.

(3)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 131, 20.5.2010, p. 13.

2

(3)  Sunt indicate doar intervalele, pentru a păstra confidențialitatea datelor singurului reclamant.

3

(4)  Informațiile se bazează pe datele verificate comunicate de industria din Uniune în răspunsurile la chestionar și sunt exprimate în indici (2006 = 100) sau într-un interval, în cazul în care este necesar să se păstreze confidențialitatea.

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 157/2010 al Consiliului (JO L 49, 26.2.2010, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 119/97 al Consiliului (JO L 22, 24.1.1997, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 157/2010.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 818/2008 al Consiliului (JO L 221, 19.8.2008, p. 1).

8

---

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 119/2011 AL COMISIEI

din 10 februarie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 11 februarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DECIZII

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/18

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 februarie 2011

de autorizare a unui laborator din Republica Coreea pentru efectuarea de teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice

[notificată cu numărul C(2011) 656]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/91/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2000/258/CE a Consiliului din 20 martie 2000 privind desemnarea unui institut specific responsabil cu stabilirea criteriilor necesare pentru standardizarea testelor serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice (1), în special articolul 3 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2000/258/CE desemnează laboratorul din cadrul Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) din Nancy (denumită anterior Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) ca fiind institutul specific responsabil cu stabilirea criteriilor necesare pentru standardizarea testelor serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice. Decizia respectivă stabilește, de asemenea, responsabilitățile laboratorului în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2000/258/CE desemnează laboratorul din cadrul Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) din Nancy (denumită anterior Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) ca fiind institutul specific responsabil cu stabilirea criteriilor necesare pentru standardizarea testelor serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice. Decizia respectivă stabilește, de asemenea, responsabilitățile laboratorului în cauză.

| (2) | ANSES Nancy trebuie, în special, să evalueze laboratoarele statelor membre și ale țărilor terțe pentru a hotărî dacă acestea pot fi autorizate sau nu pentru efectuarea de teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice. |
| --- | --- |

(2)

ANSES Nancy trebuie, în special, să evalueze laboratoarele statelor membre și ale țărilor terțe pentru a hotărî dacă acestea pot fi autorizate sau nu pentru efectuarea de teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice.

| (3) | Autoritatea competentă din Coreea de Sud a înaintat o cerere de aprobare a unui laborator din țara terță respectivă pentru efectuarea de astfel de teste serologice. |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea competentă din Coreea de Sud a înaintat o cerere de aprobare a unui laborator din țara terță respectivă pentru efectuarea de astfel de teste serologice.

| (4) | La 6 septembrie 2010, ANSES Nancy a efectuat o evaluare a laboratorului în cauză și a furnizat Comisiei un raport favorabil referitor la evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(4)

La 6 septembrie 2010, ANSES Nancy a efectuat o evaluare a laboratorului în cauză și a furnizat Comisiei un raport favorabil referitor la evaluarea respectivă.

| (5) | Prin urmare, laboratorul în cauză ar trebui să fie autorizat să efectueze teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice la câini, pisici și dihori domestici. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, laboratorul în cauză ar trebui să fie autorizat să efectueze teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice la câini, pisici și dihori domestici.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2000/258/CE, următorul laborator este autorizat să efectueze teste serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice la câini, pisici și dihori domestici:

| Komipharm International Co. LTD |
| --- |
| 1236-6 Jeoungwang-dong |
| 420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Coreea de Sud. |

Komipharm International Co. LTD

1236-6 Jeoungwang-dong

420-450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Coreea de Sud.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică începând cu 1 martie 2011.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 79, 30.3.2000, p. 40.

1

---

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/19

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 februarie 2011

de introducere a chestionarului care urmează să fie utilizat pentru primul raport privind implementarea Directivei 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind stocarea geologică a dioxidului de carbon

[notificată cu numărul C(2011) 657]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/92/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (1), în special articolul 27 alineatul (1),

având în vedere Directiva 91/692/CEE a Consiliului din 23 decembrie 1991 de standardizare și raționalizare a rapoartelor privind aplicarea anumitor directive referitoare la mediu (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE prevede că la fiecare trei ani statele membre înaintează Comisiei un raport privind implementarea directivei respective, inclusiv registrul prevăzut la articolul 25 alineatul (1) litera (b) din aceeași directivă. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE prevede că la fiecare trei ani statele membre înaintează Comisiei un raport privind implementarea directivei respective, inclusiv registrul prevăzut la articolul 25 alineatul (1) litera (b) din aceeași directivă.

| (2) | În plus, articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE prevede că raportul respectiv se întocmește pe baza unui chestionar sau a unei prezentări generale întocmite de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 6 din Directiva 91/692/CEE. Un chestionar cu întrebări referitoare la toate elementele relevante ale Directivei 2009/31/CE pare a fi cel mai potrivit pentru a garanta că informațiile furnizate de statele membre în rapoartele lor sunt complete și comparabile. |
| --- | --- |

(2)

În plus, articolul 27 alineatul (1) din Directiva 2009/31/CE prevede că raportul respectiv se întocmește pe baza unui chestionar sau a unei prezentări generale întocmite de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 6 din Directiva 91/692/CEE. Un chestionar cu întrebări referitoare la toate elementele relevante ale Directivei 2009/31/CE pare a fi cel mai potrivit pentru a garanta că informațiile furnizate de statele membre în rapoartele lor sunt complete și comparabile.

| (3) | Primul raport trebuie trimis Comisiei până la 30 iunie 2011. Chestionarul întocmit de Comisie trebuie trimis statelor membre cu cel puțin șase luni înaintea termenului de prezentare a raportului. |
| --- | --- |

(3)

Primul raport trebuie trimis Comisiei până la 30 iunie 2011. Chestionarul întocmit de Comisie trebuie trimis statelor membre cu cel puțin șase luni înaintea termenului de prezentare a raportului.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice, în conformitate cu procedura menționată la articolul 6 din Directiva 91/692/CEE, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice, în conformitate cu procedura menționată la articolul 6 din Directiva 91/692/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Statele membre trebuie să utilizeze chestionarul prevăzut în anexă ca bază pentru primul raport privind implementarea Directivei 2009/31/CE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie

Connie HEDEGAARD

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 114.

1

(2)  JO L 377, 31.12.1991, p. 48.

2

---

ANEXĂ

Chestionar privind implementarea Directivei 2009/31/CE privind stocarea geologică a dioxidului de carbon (denumită în continuare „directiva”)

1.   Prezentare generală

1.1.   Care sunt principalele modificări care au trebuit aduse legislației naționale și sistemului de autorizare pentru a transpune directiva în legislația națională? Precizați datele intrării în vigoare a legislației de transpunere relevante.

1.2.   Ce autoritate sau autorități competente sunt responsabile pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute de directivă (articolul 23)?

2.   Coordonarea procedurilor de autorizare

2.1.   Cum asigură legislația națională coordonarea deplină a procedurii și a condițiilor de autorizare atunci când sunt implicate mai multe autorități competente? Cum funcționează această coordonare în practică? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la coordonarea dintre autoritățile competente în vederea implementării Directivelor 2009/31/CE și 2003/87/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (1).

3.   Cooperare transfrontalieră

3.1.   Ce dispoziții au fost luate în ceea ce privește transportul transfrontalier de CO2, siturile de stocare transfrontaliere sau complexele de stocare transfrontaliere pentru a se asigura respectarea în comun a cerințelor prezentei directive (articolul 24)?

3.2.   Au avut loc acțiuni concrete de cooperare transfrontalieră?

4.   Selectarea siturilor de stocare și autorizațiile de explorare

4.1.   Zonele în care pot fi selectate situri de stocare au fost determinate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1)? A fost interzisă stocarea în anumite părți sau pe întregul teritoriu al statului membru, în zona economică exclusivă și pe platoul continental al acestuia, în sensul Convenției Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS)? Statele membre nu sunt obligate să justifice o eventuală decizie de acest gen, însă ar fi util să se precizeze despre ce teritorii este vorba și motivele luării acestei decizii.

4.2.   A fost întreprinsă o evaluare a capacității de stocare disponibilă în anumite părți sau pe întregul teritoriu al statului membru, în zona economică exclusivă și pe platoul continental al acestuia, în sensul Convenției Națiunilor Unite privind dreptul mării (UNCLOS) [articolul 4 alineatul (2)]? Dacă da, indicați modul de desfășurare a evaluării și rezultatele acesteia.

4.3.   Cum asigură legislația națională faptul că gradul de adecvare a unei formațiuni geologice pentru utilizarea drept sit de stocare este determinat în conformitate cu criteriile menționate în anexa I la directivă?

4.4.   În ce cazuri este necesară explorarea pentru selectarea sitului de stocare [articolul 5 alineatul (1)]?

4.5.   Cum asigură legislația națională faptul că autorizațiile de stocare și de explorare permit participarea tuturor entităților care dețin capacitățile necesare și că autorizațiile se emit sau se refuză pe baza unor criterii obiective, disponibile în mod public și nediscriminatorii?

4.6.   Cum verifică autoritățile competente dacă volumul explorat se încadrează în limitele volumului stabilit în autorizația de explorare [articolul 5 alineatul (3)]?

4.7.   Cum asigură legislația națională faptul că pe parcursul perioadei de valabilitate a autorizației nu sunt permise niciun fel de utilizări conflictuale ale complexului [articolul 5 alineatul (4)]?

5.   Cererile de emitere a autorizațiilor de stocare

5.1.   Cum garantează legislația națională că cererile de emitere a autorizațiilor conțin toate informațiile solicitate la articolul 7?

6.   Autorizațiile de stocare: condiții și conținut

6.1.   Respectarea tuturor condițiilor privind autorizația de stocare

6.1.1.   Cum asigură legislația națională respectarea tuturor cerințelor menționate la articolul 8?

6.1.2.   Ce mecanisme au fost instituite pentru a se asigura că toate cererile de emitere a autorizațiilor, toate proiectele de autorizații de stocare și orice alte materiale luate în considerare la adoptarea proiectelor de decizii sunt puse la dispoziția Comisiei în termenele specificate [articolul 10 alineatul (1)]?

6.1.3.   Cum se asigură faptul că orice aviz emis de Comisie cu privire la proiectul de autorizație de stocare va fi luat în considerare și că decizia finală este notificată Comisiei și că, dacă aceasta nu respectă avizul Comisiei, sunt prezentate motivele acestei nerespectări [articolul 10 alineatul (2)]?

6.2.   Integralitatea conținutului autorizației de stocare

6.2.1.   Cum garantează legislația națională că autorizația de stocare conține toate elementele menționate la articolul 9?

7.   Modificările, examinarea, actualizarea și retragerea autorizațiilor de stocare

7.1.   Cum asigură legislația națională revizuirea și, dacă este necesar, actualizarea sau, în ultimă instanță, retragerea autorizațiilor de stocare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la modul în care este îndeplinită fiecare dintre condițiile menționate la articolul 11 alineatul (3).

7.2.   Retragerea autorizației de stocare

7.2.1.   Ce dispoziții și proceduri se aplică în cazul în care, după retragerea unei autorizații în temeiul articolului 11 alineatul (3), autoritatea competentă decide să emită o nouă autorizație de stocare, în special în ceea ce privește asumarea temporară a tuturor obligațiilor juridice în temeiul articolului 11 alineatul (4)?

7.2.2.   Ce dispoziții și proceduri se aplică în cazul în care, după retragerea unei autorizații în temeiul articolului 11 alineatul (3), autoritatea competentă decide să închidă situl de stocare?

8.   Criteriile și procedura de acceptare a fluxului de CO2

8.1.   Ce dispoziții și proceduri se aplică pentru a se asigura faptul că fluxul de CO2 conține preponderent dioxid de carbon și că nu se adaugă deșeuri sau alte materii în scopul eliminării acestora? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la condițiile stabilite pentru a asigura respectarea următoarelor criterii în temeiul articolului 12 alineatul (1):

| — | absența efectelor negative asupra integrității sitului de stocare sau a infrastructurii de transport relevante; |
| --- | --- |

—

absența efectelor negative asupra integrității sitului de stocare sau a infrastructurii de transport relevante;

| — | absența riscurilor semnificative pentru mediu și pentru sănătatea umană; |
| --- | --- |

—

absența riscurilor semnificative pentru mediu și pentru sănătatea umană;

| — | respectarea legislației aplicabile a Uniunii. |
| --- | --- |

—

respectarea legislației aplicabile a Uniunii.

8.2.   Ce dispoziții și proceduri se aplică pentru a se garanta că operatorul acceptă și injectează fluxuri de CO2 numai dacă au fost efectuate analiza compoziției fluxurilor, inclusiv a substanțelor corozive, și o evaluare a riscurilor și dacă evaluarea riscurilor a arătat că nivelurile de contaminare sunt conforme cu condițiile prevăzute la articolul 12 alineatul (1)?

9.   Monitorizare

9.1.   Ce măsuri au fost luate pentru ca autoritatea competentă să asigure faptul că planul de monitorizare aprobat respectă cerințele prevăzute în anexa II și orientările privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon în temeiul Directivei 2003/87/CE (2)?

9.2.   Ce dispoziții și proceduri se aplică pentru a se asigura faptul că operatorul monitorizează instalațiile de injectare, complexul de stocare (inclusiv, acolo unde este posibil, pana de CO2) și, după caz, mediul înconjurător, astfel cum se specifică în planul de monitorizare aprobat?

10.   Raportare

10.1.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute în ceea ce privește raportarea de către operator? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la frecvența raportării și la modul în care se asigură respectarea criteriilor prevăzute la articolul 14.

11.   Inspecții

11.1.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute în ceea ce privește sistemul de inspecții de rutină și neprogramate la toate complexele de stocare pentru a se asigura respectarea cerințelor directivei și monitorizarea efectelor asupra mediului și asupra sănătății umane (articolul 15)? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la frecvența inspecțiilor și la condițiile prevăzute pentru inspecțiile neprogramate.

11.2.   În ce măsură sistemul de inspecții de rutină și neprogramate include activități precum vizite la instalațiile de suprafață, inclusiv la instalațiile de injectare, evaluarea operațiilor de injectare și monitorizare efectuate de către operator și verificarea tuturor registrelor relevante menținute de către acesta [articolul 15 alineatul (2)]?

12.   Scurgeri sau nereguli semnificative

12.1.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute pentru notificarea autorității competente, inclusiv a autorității competente în temeiul Directivei 2003/87/CE, de către operator în caz de scurgeri și de nereguli semnificative [articolul 16 alineatul (1)]?

12.2.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute în ceea ce privește aplicarea măsurilor corective de către operator și, dacă acesta nu aplică măsurile respective, de către autoritatea competentă [articolul 16 alineatele (2)-(5)]?

13.   Obligațiile aferente închiderii și postînchiderii

13.1.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute în ceea ce privește obligațiile aferente închiderii și postînchiderii?

13.2.   Cum asigură legislația națională faptul că operatorul rămâne responsabil pentru monitorizare, raportare și măsuri corective, precum și pentru toate obligațiile privind restituirea cotelor în caz de scurgeri și pentru măsuri preventive și corective până la transferarea responsabilității [articolul 17 alineatul (2)]?

13.3.   Ce dispoziții și proceduri sunt prevăzute în ceea ce privește aprobarea planului definitiv pentru etapa de postînchidere bazat pe planul provizoriu pentru etapa de postînchidere înaintea închiderii unui sit de stocare [articolul 17 alineatul (3)]?

14.   Transferul de responsabilitate

14.1.   Ce dispoziții și proceduri se aplică în ceea ce privește transferul de responsabilitate pentru a se asigura respectarea condițiilor prevăzute la articolul 18 alineatul (1)?

14.2.   Prevede legislația națională o perioadă minimă care trebuie să se încheie înainte să poată avea loc transferul de responsabilitate și care depășește cei 20 de ani prevăzuți de directivă? Dacă da, precizați.

14.3.   Ce mecanisme au fost instituite pentru a se asigura că rapoartele privind transferul întocmite în temeiul articolului 18 alineatul (2), toate proiectele de decizii de aprobare a transferului de responsabilitate și orice alte materiale luate în considerare la adoptarea proiectelor de decizii sunt puse la dispoziția Comisiei în termenele specificate [articolul 18 alineatul (4)]?

14.4.   Cum se garantează că orice aviz emis de Comisie cu privire la proiectul de decizie va fi luat în considerare, că decizia finală este notificată Comisiei și că, dacă aceasta nu respectă avizul Comisiei, sunt prezentate motivele acestei nerespectări?

14.5.   Ce măsuri au fost luate pentru a se garanta faptul că, după transferul de responsabilitate, monitorizarea se desfășoară la un nivel care permite detectarea scurgerilor sau a neregulilor semnificative [articolul 18 alineatul (6)]?

15.   Garanția financiară

15.1.   Cum garantează legislația națională că operatorul potențial prezintă, în cadrul cererii de autorizație de stocare, dovada faptului că poate constitui resurse financiare adecvate, sub forma unei garanții financiare sau a oricăror alte măsuri echivalente (articolul 19)? În mod concret, precizați ce măsuri au fost luate pentru a se garanta că:

| — | toate obligațiile care decurg din autorizația de stocare pot fi îndeplinite; |
| --- | --- |

—

toate obligațiile care decurg din autorizația de stocare pot fi îndeplinite;

| — | garanția financiară este valabilă și efectivă înainte de începerea operației de injecție; |
| --- | --- |

—

garanția financiară este valabilă și efectivă înainte de începerea operației de injecție;

| — | garanția financiară este ajustată periodic; |
| --- | --- |

—

garanția financiară este ajustată periodic;

| — | se prevede contribuția financiară menționată la articolul 20. |
| --- | --- |

—

se prevede contribuția financiară menționată la articolul 20.

16.   Mecanismul financiar

16.1.   Indicați procedurile care vizează să asigure faptul că operatorul pune la dispoziția autorității competente o contribuție financiară înainte ca transferul de responsabilitate în conformitate cu articolul 18 să fi avut loc și modul în care această contribuție ține seama de criteriile prevăzute în anexa I și de elementele privind istoricul stocării de CO2 (articolul 20).

16.2.   Prevede legislația națională și alte obligații aferente etapei de posttransfer care trebuie acoperite de contribuția financiară în afară de costul anticipat al monitorizării pentru o perioadă de 30 de ani?

17.   Accesul terților

17.1.   Ce măsuri au fost luate pentru a se asigura că utilizatorii potențiali pot obține, într-un mod transparent și nediscriminatoriu, accesul la rețelele de transport și la siturile de stocare în scopul stocării geologice a CO2 produs și captat, în conformitate cu articolul 21?

17.2.   Ce proceduri se aplică pentru a se garanta că operatorul care refuză accesul pe motivul lipsei de capacitate sau a unei lipse de racordare face toate îmbunătățirile necesare, în măsura în care acestea sunt realizabile din punct de vedere economic sau atunci când un client potențial este dispus să acopere costurile respective, cu condiția ca acest lucru să nu aibă un impact negativ asupra securității transportului și stocării geologice a CO2 din perspectiva mediului [articolul 21 alineatul (4)]?

18.   Soluționarea litigiilor

18.1.   În ce constă sistemul de soluționare a litigiilor și care este autoritatea independentă de părțile implicate care are acces la toate informațiile relevante?

19.   Registre

19.1.   Ce măsuri au fost luate pentru a se stabili și a se menține un registru al autorizațiilor de stocare acordate și un registru permanent conținând toate siturile de stocare închise și complexele de stocare înconjurătoare, inclusiv hărți și secțiuni ale extinderii spațiale ale acestora și informații disponibile pertinente pentru a evalua că CO2 stocat va fi complet reținut în mod permanent?

20.   Informarea și participarea publicului

20.1.   Cum asigură legislația națională punerea la dispoziția publicului, în conformitate cu legislația UE aplicabilă, a informațiilor de mediu privind stocarea geologică a CO2, inclusiv a rapoartelor cu privire la rezultatele inspecțiilor?

21.   Sancțiuni

21.1.   Ce norme naționale privind sancțiunile se aplică în caz de încălcare a prevederilor naționale adoptate în temeiul directivei? În mod concret, prezentați informații detaliate cu privire la modul în care se asigură implementarea acestor norme, precum și eficacitatea, proporționalitatea și efectul de descurajare al sancțiunilor.

22.   Modificarea altor instrumente juridice (articolele 31-37)

22.1.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse anexelor I și II la Directiva 85/337/CEE a Consiliului (3)?

22.2.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse articolului 11 alineatul (3) litera (j) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4)?

22.3.   Ce măsuri au fost luate pentru a se asigura implementarea articolului 9a din Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5)?

22.3.1.   Cum se garantează faptul că operatorii tuturor instalațiilor de ardere cu o putere electrică nominală de 300 megawați sau mai mult pentru care licența de exploatare inițială este acordată după intrarea în vigoare a prezentei directive, și anume după data de 25 iunie 2009, au evaluat dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 9a din Directiva 2001/80/CE?

22.3.2.   Ce dispoziții și proceduri au fost adoptate pentru a se asigura că, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 9a din Directiva 2001/80/CE, pe amplasamentul instalației este rezervat un spațiu adecvat pentru echipamentul necesar captării și comprimării CO2?

22.3.3.   Există cazuri de aplicare în practică a acestui articol după 25 iunie 2009?

22.4.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse anexei III la Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6)?

22.5.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse Directivei 2006/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7)?

22.6.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 a Parlamentului European și a Consiliului (8)?

22.7.   În ce mod sunt integrate în legislația națională modificările aduse anexei I la Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9)?

---

(1)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(2)  Aceste măsuri trebuie luate în temeiul Deciziei 2010/345/UE a Comisiei din 8 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2007/589/CE în scopul includerii unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din captarea, transportul și stocarea geologică a dioxidului de carbon (JO L 155, 22.6.2010, p. 34).

(3)  Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 175, 5.7.1985, p. 40).

(4)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

(5)  Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații de ardere de dimensiuni mari (JO L 309, 27.11.2001, p. 1).

(6)  Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (JO L 143, 30.4.2004, p. 56).

(7)  Directiva 2006/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind deșeurile (JO L 114, 27.4.2006, p. 9). Directiva 2006/12/CE este abrogată prin Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3) de la data de 12 decembrie 2010.

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (JO L 190, 12.7.2006, p. 1).

(9)  Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (JO L 24, 29.1.2008, p. 8).

---

| 11.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 37/25

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 februarie 2011

de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele conținând punctele de control la frontieră și unitățile veterinare din Traces

[notificată cu numărul C(2011) 701]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/93/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 20 alineatele (1) și (3),

având în vedere Directiva 91/496/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 de stabilire a principiilor privind organizarea controalelor sanitar-veterinare ale animalelor provenite din țări terțe introduse în Comunitate și de modificare a Directivelor 89/662/CEE, 90/425/CEE și 90/675/CEE (2), în special articolul 6 alineatul (4) paragraful al doilea teza a doua,

având în vedere Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a principiilor de bază ale organizării controalelor sanitar-veterinare pentru produsele care provin din țări terțe și sunt introduse în Comunitate (3), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/821/CE a Comisiei din 28 septembrie 2009 de stabilire a unei liste de puncte de control la frontieră, de fixare a anumitor reguli privind controalele efectuate de către experții veterinari ai Comisiei și de determinare a unităților veterinare în cadrul sistemului TRACES (4) conține o listă cu punctele de control la frontieră autorizate în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/821/CE a Comisiei din 28 septembrie 2009 de stabilire a unei liste de puncte de control la frontieră, de fixare a anumitor reguli privind controalele efectuate de către experții veterinari ai Comisiei și de determinare a unităților veterinare în cadrul sistemului TRACES (4) conține o listă cu punctele de control la frontieră autorizate în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia respectivă.

| (2) | Ca urmare a unei comunicări din partea Danemarcei, centrul de inspecție 2 de la punctul de control la frontieră din portul Hirtshals ar trebui eliminat din rubricile pentru punctul de control la frontieră respectiv care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, este necesar să fie eliminate categoriile de produse de origine animală care pot fi în prezent controlate la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Billund din rubricile referitoare la acest punct de control la frontieră. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a unei comunicări din partea Danemarcei, centrul de inspecție 2 de la punctul de control la frontieră din portul Hirtshals ar trebui eliminat din rubricile pentru punctul de control la frontieră respectiv care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, este necesar să fie eliminate categoriile de produse de origine animală care pot fi în prezent controlate la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Billund din rubricile referitoare la acest punct de control la frontieră.

| (3) | Ca urmare a unei inspecții cu rezultate satisfăcătoare efectuată de serviciul de inspecție al Comisiei, Oficiul Alimentar și Veterinar, este necesar să fie adăugat un punct de control la frontieră suplimentar la Kalundborg în Danemarca în datele referitoare la acest stat membru din lista care figurează în anexa I la Decizia 2009/921/CE. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a unei inspecții cu rezultate satisfăcătoare efectuată de serviciul de inspecție al Comisiei, Oficiul Alimentar și Veterinar, este necesar să fie adăugat un punct de control la frontieră suplimentar la Kalundborg în Danemarca în datele referitoare la acest stat membru din lista care figurează în anexa I la Decizia 2009/921/CE.

| (4) | Ca urmare a unei comunicări din partea Germaniei, centrul de inspecție „Frigo Altenwerder” de la punctul de control la frontieră din portul Hamburg ar trebui înlocuit prin centrul de inspecție „Altenwerder Kirchtal” și adăugate categoriile de produse care pot fi controlate la acest centru de inspecție. Noul centru de inspecție ar trebui înscris în lista referitoare la acest punct de control la frontieră care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a unei comunicări din partea Germaniei, centrul de inspecție „Frigo Altenwerder” de la punctul de control la frontieră din portul Hamburg ar trebui înlocuit prin centrul de inspecție „Altenwerder Kirchtal” și adăugate categoriile de produse care pot fi controlate la acest centru de inspecție. Noul centru de inspecție ar trebui înscris în lista referitoare la acest punct de control la frontieră care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE.

| (5) | Ca urmare a unei comunicări din partea Greciei, punctul feroviar de control la frontieră Neos Kafkassos ar trebui eliminat din lista care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, anumite categorii de produse de origine animală care pot fi în prezent controlate la punctul rutier de control la frontieră Neos Kafkassos este necesar să fie eliminate din rubricile referitoare la acest punct de control la frontieră. |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare a unei comunicări din partea Greciei, punctul feroviar de control la frontieră Neos Kafkassos ar trebui eliminat din lista care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, anumite categorii de produse de origine animală care pot fi în prezent controlate la punctul rutier de control la frontieră Neos Kafkassos este necesar să fie eliminate din rubricile referitoare la acest punct de control la frontieră.

| (6) | Spania a comunicat că un centru de inspecție suplimentar a fost instalat la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Barcelona. Ca urmare a acestei comunicări, lista conținând punctele de control la frontieră ale statului membru respectiv ar trebui modificată. |
| --- | --- |

(6)

Spania a comunicat că un centru de inspecție suplimentar a fost instalat la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Barcelona. Ca urmare a acestei comunicări, lista conținând punctele de control la frontieră ale statului membru respectiv ar trebui modificată.

| (7) | Franța a comunicat că aprobarea pentru punctul de control la frontieră din portul Boulogne ar trebui eliminată din lista conținând punctele de control la frontieră ale statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(7)

Franța a comunicat că aprobarea pentru punctul de control la frontieră din portul Boulogne ar trebui eliminată din lista conținând punctele de control la frontieră ale statului membru respectiv.

| (8) | Ca urmare a unei comunicări din partea Letoniei, ar trebui să fie anulată suspendarea, valabilă în prezent, a aprobării unui centru de inspecție la punctul de control la frontieră din portul Riga (Riga port). Din acest motiv, rubrica referitoare la punctul de control la frontieră respectiv ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Ca urmare a unei comunicări din partea Letoniei, ar trebui să fie anulată suspendarea, valabilă în prezent, a aprobării unui centru de inspecție la punctul de control la frontieră din portul Riga (Riga port). Din acest motiv, rubrica referitoare la punctul de control la frontieră respectiv ar trebui modificată în consecință.

| (9) | Ca urmare a unei comunicări din partea Regatului Unit, anumite categorii de produse de origine animală care pot fi în prezent verificate la punctele de control la frontieră de la aeroportul internațional din Belfast și de la aeroportul din Nottingham East Midlands ar trebui eliminate din rubricile referitoare la punctele de control la frontieră respective care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, ar trebui eliminată rubrica referitoare la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Manston din lista rubricilor corespunzătoare acestui stat membru din anexa respectivă. |
| --- | --- |

(9)

Ca urmare a unei comunicări din partea Regatului Unit, anumite categorii de produse de origine animală care pot fi în prezent verificate la punctele de control la frontieră de la aeroportul internațional din Belfast și de la aeroportul din Nottingham East Midlands ar trebui eliminate din rubricile referitoare la punctele de control la frontieră respective care figurează în anexa I la Decizia 2009/821/CE. În plus, ar trebui eliminată rubrica referitoare la punctul de control la frontieră de la aeroportul din Manston din lista rubricilor corespunzătoare acestui stat membru din anexa respectivă.

| (10) | Anexa II la Decizia 2009/821/CE include lista conținând unitățile centrale, regionale și locale din sistemul veterinar computerizat integrat (Traces). |
| --- | --- |

(10)

Anexa II la Decizia 2009/821/CE include lista conținând unitățile centrale, regionale și locale din sistemul veterinar computerizat integrat (Traces).

| (11) | Ca urmare a unor comunicări din partea Belgiei, Germaniei, Irlandei, Italiei și Portugaliei, ar trebui operate anumite modificări în lista conținând unitățile centrale, regionale și locale din Traces pentru statele membre respective din anexa II la Decizia 2009/821/CE. |
| --- | --- |

(11)

Ca urmare a unor comunicări din partea Belgiei, Germaniei, Irlandei, Italiei și Portugaliei, ar trebui operate anumite modificări în lista conținând unitățile centrale, regionale și locale din Traces pentru statele membre respective din anexa II la Decizia 2009/821/CE.

| (12) | Prin urmare, Decizia 2009/821/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Decizia 2009/821/CE trebuie modificată în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele I și II la Decizia 2009/821/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

1

(2)  JO L 268, 24.9.1991, p. 56.

2

(3)  JO L 24, 30.1.1998, p. 9.

3

(4)  JO L 296, 12.11.2009, p. 1.

4

---

ANEXĂ

Anexele I și II la Decizia 2009/821/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | partea privind Danemarca se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica pentru portul Hirtshals se înlocuiește cu următorul text:










  „Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

partea privind Danemarca se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica pentru portul Hirtshals se înlocuiește cu următorul text:

„Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)”

| (ii) | rubrica pentru aeroportul Billund se înlocuiește cu următorul text:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

rubrica pentru aeroportul Billund se înlocuiește cu următorul text:

„Billund

DK BLL 4

A

U, E, O”

| (iii) | se adaugă rubrica următoare pentru un nou punct de control la frontieră în portul Kalundborg:










  „Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

se adaugă rubrica următoare pentru un nou punct de control la frontieră în portul Kalundborg:

„Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)”

| (b) | în partea privind Germania, rubrica pentru portul Hamburg Hafen se înlocuiește cu textul următor:










  „Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT” | |

(b)

în partea privind Germania, rubrica pentru portul Hamburg Hafen se înlocuiește cu textul următor:

„Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”

| (c) | partea privind Grecia se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica privind punctul feroviar Neos Kafkassos se elimină; |
| --- | --- | --- |

(c)

partea privind Grecia se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica privind punctul feroviar Neos Kafkassos se elimină;

| (ii) | rubrica referitoare la punctul rutier Neos Kafkassos se înlocuiește cu următorul text:










  „Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

rubrica referitoare la punctul rutier Neos Kafkassos se înlocuiește cu următorul text:

„Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT”

| (d) | în partea privind Spania, rubrica pentru aeroportul din Barcelona se înlocuiește cu următorul text:










  „Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)” | |

(d)

în partea privind Spania, rubrica pentru aeroportul din Barcelona se înlocuiește cu următorul text:

„Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)”

| (e) | în partea referitoare la Franța, rubrica pentru portul Boulogne se elimină; |
| --- | --- |

(e)

în partea referitoare la Franța, rubrica pentru portul Boulogne se elimină;

| (f) | în partea privind Letonia, rubrica pentru portul Riga (Riga port) se înlocuiește cu următorul text:










  „Riga (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu terminăls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)” | |

(f)

în partea privind Letonia, rubrica pentru portul Riga (Riga port) se înlocuiește cu următorul text:

„Riga (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu terminăls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)”

| (g) | partea privind Regatul Unit se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica pentru punctul de control la frontieră de la aeroportul internațional din Belfast se înlocuiește cu următorul text:










  „Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(g)

partea privind Regatul Unit se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica pentru punctul de control la frontieră de la aeroportul internațional din Belfast se înlocuiește cu următorul text:

„Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)”

| (ii) | rubrica pentru punctul de control la frontieră din aeroportul din Manston se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

rubrica pentru punctul de control la frontieră din aeroportul din Manston se elimină;

| (iii) | rubrica pentru punctul de control la frontieră de la aeroportul din Nottingham East Midlands se înlocuiește cu următorul text:










  „East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

rubrica pentru punctul de control la frontieră de la aeroportul din Nottingham East Midlands se înlocuiește cu următorul text:

„East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)”

| 2. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | partea privind Belgia se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica pentru unitatea regională „BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE” se înlocuiește cu următorul text:






  „BE20001 | REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

partea privind Belgia se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica pentru unitatea regională „BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE” se înlocuiește cu următorul text:

„BE20001

REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE”

| (ii) | rubrica pentru unitatea regională „BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES” se înlocuiește cu următorul text:






  „BE20002 | REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES” |
| --- | --- | --- |

(ii)

rubrica pentru unitatea regională „BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES” se înlocuiește cu următorul text:

„BE20002

REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES”

| (iii) | rubrica pentru unitatea regională „BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË” se înlocuiește cu următorul text:






  „BE20003 | RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË” |
| --- | --- | --- |

(iii)

rubrica pentru unitatea regională „BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË” se înlocuiește cu următorul text:

„BE20003

RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË”

| (b) | partea privind Germania se modifică după cum urmează:






  (i) | rubrica pentru unitatea locală „DE03809 BAD NEUSTADT” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE03809 | RHÖN-GRABFELD” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

partea privind Germania se modifică după cum urmează:

(i)

rubrica pentru unitatea locală „DE03809 BAD NEUSTADT” se înlocuiește cu următorul text:

„DE03809

RHÖN-GRABFELD”

| (ii) | rubrica pentru unitatea locală „DE12509 HÖCHSTADT” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT” |
| --- | --- | --- |

(ii)

rubrica pentru unitatea locală „DE12509 HÖCHSTADT” se înlocuiește cu următorul text:

„DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT”

| (iii) | rubrica pentru unitatea locală „DE18609 HASSFURT” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE18609 | HASSBERGE” |
| --- | --- | --- |

(iii)

rubrica pentru unitatea locală „DE18609 HASSFURT” se înlocuiește cu următorul text:

„DE18609

HASSBERGE”

| (iv) | rubrica pentru unitatea locală „DE21809 KARLSTADT” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE21809 | MAIN-SPESSART” |
| --- | --- | --- |

(iv)

rubrica pentru unitatea locală „DE21809 KARLSTADT” se înlocuiește cu următorul text:

„DE21809

MAIN-SPESSART”

| (v) | rubrica pentru unitatea locală „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE23609 | LANDSBERG AM LECH” |
| --- | --- | --- |

(v)

rubrica pentru unitatea locală „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” se înlocuiește cu următorul text:

„DE23609

LANDSBERG AM LECH”

| (vi) | rubrica pentru unitatea locală „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE24109 | NÜRNBERGER LAND” |
| --- | --- | --- |

(vi)

rubrica pentru unitatea locală „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” se înlocuiește cu următorul text:

„DE24109

NÜRNBERGER LAND”

| (vii) | rubrica pentru unitatea locală „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN” |
| --- | --- | --- |

(vii)

rubrica pentru unitatea locală „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” se înlocuiește cu următorul text:

„DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN”

| (viii) | rubrica pentru unitatea locală „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH – BAD WINDSHEIM” |
| --- | --- | --- |

(viii)

rubrica pentru unitatea locală „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” se înlocuiește cu următorul text:

„DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH – BAD WINDSHEIM”

| (ix) | rubrica pentru unitatea locală „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE33809 | ROTTAL/INN” |
| --- | --- | --- |

(ix)

rubrica pentru unitatea locală „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” se înlocuiește cu următorul text:

„DE33809

ROTTAL/INN”

| (x) | rubricile pentru unitățile locale „DE45209 WEILHEIM I. OB” se înlocuiesc cu următorul text:






  „DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU |
| --- | --- | --- |
| DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN” |

(x)

rubricile pentru unitățile locale „DE45209 WEILHEIM I. OB” se înlocuiesc cu următorul text:

„DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU

DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN”

| (xi) | unitatea locală de mai jos se adaugă la rubricile pentru unitatea regională DE00009 BAYERN:






  „DE23209 | KRONACH” |
| --- | --- | --- |

(xi)

unitatea locală de mai jos se adaugă la rubricile pentru unitatea regională DE00009 BAYERN:

„DE23209

KRONACH”

| (xii) | rubrica pentru unitatea locală „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT” |
| --- | --- | --- |

(xii)

rubrica pentru unitatea locală „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” se înlocuiește cu următorul text:

„DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT”

| (xiii) | rubrica pentru unitatea locală „DE39115 SALZLAND” se înlocuiește cu următorul text:






  „DE39115 | SALZLANDKREIS” |
| --- | --- | --- |

(xiii)

rubrica pentru unitatea locală „DE39115 SALZLAND” se înlocuiește cu următorul text:

„DE39115

SALZLANDKREIS”

| (c) | în partea privind Irlanda, rubricile pentru unitatea locală „IE12100 TIPPERARY SOUTH” se înlocuiește cu următorul text:






  „IE12100 | TIPPERARY” |
| --- | --- | --- |

(c)

în partea privind Irlanda, rubricile pentru unitatea locală „IE12100 TIPPERARY SOUTH” se înlocuiește cu următorul text:

„IE12100

TIPPERARY”

| (d) | partea privind Italia se modifică după cum urmează:






  (i) | rubricile pentru unitatea regională „IT00018 CALABRIA” și pentru unitățile locale din unitatea regională respectivă se înlocuiesc cu următorul text:
  „IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA” |

(d)

partea privind Italia se modifică după cum urmează:

(i)

rubricile pentru unitatea regională „IT00018 CALABRIA” și pentru unitățile locale din unitatea regională respectivă se înlocuiesc cu următorul text:

„IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO

IT00418

A.S.P. COSENZA

IT00518

A.S.P. CROTONE

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA”

| (ii) | rubricile următoare pentru unitatea regională „IT00003 LOMBARDIA” se elimină:






  „IT01403 | CHIARI” |
| --- | --- | --- |
| „IT00203 | GALLARATE” |
| „IT03403 | LEGNANO” |
| „IT01903 | LENO” |
| „IT04003 | MONTICHIARI” |
| „IT02203 | OSTIGLIA” |
| „IT01703 | SALÒ” |
| „IT01303 | TREVIGLIO” |
| „IT02003 | VIADANA” |

(ii)

rubricile următoare pentru unitatea regională „IT00003 LOMBARDIA” se elimină:

„IT01403

CHIARI”

„IT00203

GALLARATE”

„IT03403

LEGNANO”

„IT01903

LENO”

„IT04003

MONTICHIARI”

„IT02203

OSTIGLIA”

„IT01703

SALÒ”

„IT01303

TREVIGLIO”

„IT02003

VIADANA”

| (e) | în partea privind Portugalia, rubrica pentru unitatea locală „PT05300 LOURES” se înlocuiește cu următorul text:






  „PT05300 | LISBOA” |
| --- | --- | --- |

(e)

în partea privind Portugalia, rubrica pentru unitatea locală „PT05300 LOURES” se înlocuiește cu următorul text:

„PT05300

LISBOA”

---