# Úřední věstník L 315/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.315.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 315 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 531. prosince 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.315.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 315

České vydání

Právní předpisy

Svazek 531. prosince 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1105/2010 ze dne 29. listopadu 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1106/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se stanoví seznam opatření, která mají být vyloučena z provádění nařízení Rady (ES) č. 485/2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy | 16 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1107/2010 ze dne 30. listopadu 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Pimiento de Gernika nebo Gernikako Piperra (CHZO)] | 18 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1108/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Castagna del Monte Amiata (CHZO)] | 20 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1109/2010 ze dne 30. listopadu 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 22 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1110/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2010 | 24 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1111/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 | 27 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2010/83/EU ze dne 30. listopadu 2010, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky napropamidu (
  1
  ) | 29 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/729/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010 o schválení účetní závěrky platební agentury Estonska týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8275) | 32 |
| | | 2010/730/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010 o schválení účetních závěrek některých platebních agentur v Německu týkajících se výdajů financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8277) | 35 |
| | | 2010/731/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010, kterým se zavádí dotazník pro podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8279)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/732/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010, kterým se schvalují některé pozměněné programy eradikace a sledování nákaz zvířat a zoonóz na rok 2010 a kterým se mění rozhodnutí 2009/883/ES, pokud jde o finanční příspěvek Unie na programy schválené uvedeným rozhodnutím
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8290) | 43 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1105/2010 ze dne 29. listopadu 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 1106/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se stanoví seznam opatření, která mají být vyloučena z provádění nařízení Rady (ES) č. 485/2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy

16

*

Nařízení Komise (EU) č. 1107/2010 ze dne 30. listopadu 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Pimiento de Gernika nebo Gernikako Piperra (CHZO)]

18

*

Nařízení Komise (EU) č. 1108/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Castagna del Monte Amiata (CHZO)]

20

Nařízení Komise (EU) č. 1109/2010 ze dne 30. listopadu 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

22

Nařízení Komise (EU) č. 1110/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2010

24

Nařízení Komise (EU) č. 1111/2010 ze dne 30. listopadu 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

27

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2010/83/EU ze dne 30. listopadu 2010, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky napropamidu (
  1
  )

1

29

ROZHODNUTÍ

2010/729/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010 o schválení účetní závěrky platební agentury Estonska týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8275)

(oznámeno pod číslem K(2010) 8275)

32

2010/730/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010 o schválení účetních závěrek některých platebních agentur v Německu týkajících se výdajů financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8277)

(oznámeno pod číslem K(2010) 8277)

35

2010/731/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010, kterým se zavádí dotazník pro podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8279)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 8279)

1

38

2010/732/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. listopadu 2010, kterým se schvalují některé pozměněné programy eradikace a sledování nákaz zvířat a zoonóz na rok 2010 a kterým se mění rozhodnutí 2009/883/ES, pokud jde o finanční příspěvek Unie na programy schválené uvedeným rozhodnutím
  (oznámeno pod číslem K(2010) 8290)

(oznámeno pod číslem K(2010) 8290)

43

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) č. 849/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů (Úř. věst. L 253 ze dne 28.9.2010) | 48 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) č. 849/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů (Úř. věst. L 253 ze dne 28.9.2010)

(Úř. věst. L 253 ze dne 28.9.2010)

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010

ze dne 29. listopadu 2010

o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Prozatímní opatření

| (1) | Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.

| (3) | Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(3)

Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

1.2   Následný postup

| (4) | Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.

| (5) | Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
  Uživatelé v Unii






  — | Continental AG, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:

Uživatelé v Unii

—

Continental AG,

| — | Oppermann Automotive Webbing GmbH, |
| --- | --- |

—

Oppermann Automotive Webbing GmbH,

| — | Katradis Marine Ropes Industry S.A., |
| --- | --- |

—

Katradis Marine Ropes Industry S.A.,

| — | Mehler Texnologies GmbH, |
| --- | --- |

—

Mehler Texnologies GmbH,

| — | E. Oppermann GmbH, |
| --- | --- |

—

E. Oppermann GmbH,

| — | Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o., |
| --- | --- |

—

Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,

| — | Contitech Transportbandsysteme GmbH. |
| --- | --- |

—

Contitech Transportbandsysteme GmbH.

| (6) | Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno. |
| --- | --- |

(6)

Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.

| (7) | Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. |
| --- | --- |

(7)

Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (8) | Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.

| (9) | Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů. |
| --- | --- |

(9)

Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.

| (10) | V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací. |
| --- | --- |

(10)

V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.

| (11) | Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(11)

Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.

| (12) | Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.

| (13) | Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(13)

Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.

| (14) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   DUMPING

3.1   Tchaj-wan

3.1.1   Běžná hodnota

| (15) | Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami. |
| --- | --- |

(15)

Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.

| (16) | Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné. |
| --- | --- |

(16)

Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.

| (17) | Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit. |
| --- | --- |

(17)

Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.

3.1.2   Vývozní cena

| (18) | Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(18)

Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.

| (19) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.1.3   Srovnání

| (20) | Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (21) | Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit. |
| --- | --- |

(21)

Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.

3.1.4   Dumpingová rozpětí

| (22) | Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné. |
| --- | --- |

(22)

Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.

3.2   Čínská lidová republika

3.2.1   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (23) | Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje. |
| --- | --- |

(23)

Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.

| (24) | Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(24)

Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.

| (25) | První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(25)

První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.

| (26) | Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě. |
| --- | --- |

(26)

Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.

| (27) | Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(27)

Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.

| (28) | Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.

| (29) | Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

| (30) | Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2.2   Individuální zjišťování

| (31) | Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření. |
| --- | --- |

(31)

Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.

| (32) | Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:






  — | Oriental Industries Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(32)

Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:

—

Oriental Industries Co., Ltd.,

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

| (33) | Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:






  1) | obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(33)

Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:

1)

obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;

| 3) | nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

4)

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| 5) | měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

5)

měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.

| (34) | Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností. |
| --- | --- |

(34)

Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.

| (35) | Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(35)

Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

3.2.3   Individuální zacházení

| (36) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(36)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.

| (37) | Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. |
| --- | --- |

(37)

Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.

| (38) | Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:






  1) | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk; |
| --- | --- | --- |

(38)

Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:

1)

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;

| 2) | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny; |
| --- | --- |

2)

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;

| 3) | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích; |
| --- | --- |

3)

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;

| 4) | měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a |
| --- | --- |

4)

měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a

| 5) | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

5)

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (39) | Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

3.2.4   Srovnatelná země

| (40) | Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(40)

Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.

| (41) | Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz. |
| --- | --- |

(41)

Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.

| (42) | Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.

| (43) | Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(43)

Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.

| (44) | Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(44)

Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.

| (45) | Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(45)

Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.

| (46) | Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(46)

Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.

| (47) | Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.

| (48) | Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk. |
| --- | --- |

(48)

Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.

| (49) | Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %. |
| --- | --- |

(49)

Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.

| (50) | Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný. |
| --- | --- |

(50)

Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.

| (51) | Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.

| (52) | Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(52)

Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.

| (53) | Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země. |
| --- | --- |

(53)

Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.

3.2.5   Běžná hodnota

3.2.5.1   Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (54) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2.5.2   Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (55) | Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány. |
| --- | --- |

(55)

Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.

3.2.6   Vývozní cena

| (56) | Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

| (57) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2.7   Srovnání

| (58) | Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR. |
| --- | --- |

(58)

Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.

| (59) | Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje. |
| --- | --- |

(59)

Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.

| (60) | Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (61) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2.8   Dumpingová rozpětí

| (62) | Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(62)

Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.

| (63) | Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:






  — | 5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(63)

Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:

—

5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,

| — | 0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,

| — | 5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,

| — | 5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku. |
| --- | --- |

—

5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.

| (64) | U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:






  — | 9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd., |
| --- | --- | --- |

(64)

U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:

—

9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,

| — | 0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

3.3   Korejská republika

3.3.1   Běžná hodnota

| (65) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují. |
| --- | --- |

(65)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.

3.3.2   Vývozní cena

| (66) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.3.3   Srovnání

| (67) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(67)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.3.4   Dumpingová rozpětí

| (68) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   ÚJMA

4.1   Výroba v Unii

| (69) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(69)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2   Vymezení výrobního odvětví Unie

| (70) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(70)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.3   Spotřeba v Unii

| (71) | Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.

  Tabulka 1











  Spotřeba unie | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Index 2005 = 100 | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník. |

(71)

Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.

Tabulka 1

Spotřeba unie

2005

2006

2007

2008

OŠ

Tuny

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Index 2005 = 100

100

106

120

109

93

Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.

| (72) | Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize. |
| --- | --- |

(72)

Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.

| (73) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4   Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu

4.4.1   Souhrnné posouzení vlivů dovozu

| (74) | Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(74)

Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

| (75) | Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.

4.4.2   Dumpingový dovoz z ČLR

| (76) | Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.

  Tabulka 2











  Dumpingový dovoz z ČLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | 4 350 | 11 926 | 31 223 | 39 072 | 38 404 |
| Index | 100 | 274 | 718 | 898 | 883 |
| Podíl na trhu | 2,4 % | 5,6 % | 11,9 % | 16,3 % | 18,8 % |
| Průměrná cena (EUR/t) | 2 783 | 1 705 | 1 524 | 1 574 | 1 532 |
| Index | 100 | 61 | 55 | 57 | 55 |
| Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník. |

(76)

Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.

Tabulka 2

Dumpingový dovoz z ČLR

2005

2006

2007

2008

OŠ

Dovoz (v tunách)

4 350

11 926

31 223

39 072

38 404

Index

100

274

718

898

883

Podíl na trhu

2,4 %

5,6 %

11,9 %

16,3 %

18,8 %

Průměrná cena (EUR/t)

2 783

1 705

1 524

1 574

1 532

Index

100

61

55

57

55

Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.

| (77) | Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.

4.4.3   Cenové podbízení

| (78) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.

4.5   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (79) | Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně. |
| --- | --- |

(79)

Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.

| (80) | Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření. |
| --- | --- |

(80)

Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.

| (81) | Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (– 36 %), objem prodeje (– 29 %), prodejní cena (– 9 %) a podíl na trhu (– 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (– 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (– 141 %), a zároveň významně klesly investice (– 89 %). |
| --- | --- |

(81)

Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (– 36 %), objem prodeje (– 29 %), prodejní cena (– 9 %) a podíl na trhu (– 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (– 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (– 141 %), a zároveň významně klesly investice (– 89 %).

| (82) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

| (83) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(83)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

5.1   Předběžná poznámka

| (84) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(84)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

5.2   Účinek dumpingového dovozu

| (85) | Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %. |
| --- | --- |

(85)

Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.

| (86) | Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl. |
| --- | --- |

(86)

Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.

| (87) | Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. |
| --- | --- |

(87)

Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.

| (88) | Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(88)

Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.

| (89) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

5.3   Vliv dalších činitelů

5.3.1   Nedumpingový dovoz

| (90) | Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(90)

Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.3.2   Jiné činitele

| (91) | Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(91)

Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.

| (92) | Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(92)

Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.

| (93) | Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.

| (94) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (95) | Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(95)

Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.

| (96) | V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(96)

V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (97) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(97)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (98) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení |
| --- | --- |

(98)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení

| (99) | Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu. |
| --- | --- |

(99)

Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.

| (100) | Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen. |
| --- | --- |

(100)

Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.

| (101) | Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(101)

Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (102) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.

6.   ZÁJEM UNIE

6.1   Předběžná poznámka

| (103) | Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(103)

Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.

6.2   Výrobní odvětví Unie

| (104) | Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(104)

Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.

| (105) | Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(105)

Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.

| (106) | Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu. |
| --- | --- |

(106)

Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.

| (107) | Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(107)

Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

6.3   Dovozci

| (108) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce. |
| --- | --- |

(108)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.

| (109) | Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(109)

Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

6.4   Uživatelé

| (110) | Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí. |
| --- | --- |

(110)

Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.

| (111) | V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí. |
| --- | --- |

(111)

V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.

| (112) | Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv. |
| --- | --- |

(112)

Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.

| (113) | Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek. |
| --- | --- |

(113)

Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.

| (114) | Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na – 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(114)

Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na – 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.

| (115) | A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši – 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z – 1,9 % na – 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují. |
| --- | --- |

(115)

A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši – 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z – 1,9 % na – 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.

| (116) | Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii. |
| --- | --- |

(116)

Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.

| (117) | Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.

| (118) | Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený. |
| --- | --- |

(118)

Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.

| (119) | Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.

| (120) | Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná. |
| --- | --- |

(120)

Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.

| (121) | A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(121)

A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (122) | Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.

6.5   Závěr týkající se zájmu Unie

| (123) | Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(123)

Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.

7.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

7.1   Úroveň pro odstranění újmy

| (124) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

7.2   Konečná opatření

| (125) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.

| (126) | Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(126)

Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.

| (127) | Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:








  Společnost | Rozpětí pro odstranění újmy | Dumpingové rozpětí | Antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd. | 57,1 % | 5,1 % | 5,1 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | Nepoužije se | 0 | 0 % |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. | 57,6 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 57,3 % | 5,3 % | 5,3 % |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd. | Nepoužije se | 0 | 0 % |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd. | 53,2 % | 9,8 % | 9,8 % |
| Všechny ostatní společnosti v ČLR | 57,6 % | 9,8 % | 9,8 % |

(127)

Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:

Společnost

Rozpětí pro odstranění újmy

Dumpingové rozpětí

Antidumpingové clo

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.

57,1 %

5,1 %

5,1 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

Nepoužije se

0

0 %

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

57,6 %

5,5 %

5,5 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

57,3 %

5,3 %

5,3 %

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

Nepoužije se

0

0 %

Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

53,2 %

9,8 %

9,8 %

Všechny ostatní společnosti v ČLR

57,6 %

9,8 %

9,8 %

| (128) | Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“ |
| --- | --- |

(128)

Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“

| (129) | S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(129)

S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (130) | Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(130)

Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.

| (131) | Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku. |
| --- | --- |

(131)

Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.

7.3   Konečný výběr prozatímních cel

| (132) | Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.

8.   UKONČENÍ ŘÍZENÍ

| (133) | S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno, |
| --- | --- |

(133)

S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd. | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. | 5,5 | A975 |
| Společnosti uvedené v příloze | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd. | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd. | 9,8 | A990 |
| Všechny ostatní společnosti | 9,8 | A999 |

Společnost

Clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

5,5

A975

Společnosti uvedené v příloze

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

9,8

A990

Všechny ostatní společnosti

9,8

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.

Článek 2

Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.

Článek 3

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.

Článek 4

Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| — | nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009), |
| --- | --- |

—

nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),

| — | není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, |
| --- | --- |

—

není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,

| — | ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie, |
| --- | --- |

—

ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,

může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2010.

Za Radu

předseda

K. PEETERS

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 135, 2.6.2010, s. 3.

2

(3)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, kancelář N105 04/090, 1049 Brusel, Belgie.

3

---

PŘÍLOHA

ČÍNŠTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

Doplňkový kód TARIC A977

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd. | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd. | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd. | Šanghaj |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd. | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Šanghaj |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd. | Wuxi |

Název společnosti

Město

Heilongjiang Longdi Co., Ltd.

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd.

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd.

Šanghaj

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd.

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Šanghaj

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd.

Wuxi

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1106/2010

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se stanoví seznam opatření, která mají být vyloučena z provádění nařízení Rady (ES) č. 485/2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 485/2008 ze dne 26. května 2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy (1), a zejména na čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 485/2008 se týká kontroly obchodní dokumentace subjektů, které přijímají nebo provádějí platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF), s cílem zjistit, zda byla opatření tvořící součást systému financování EZZF skutečně a řádně provedena. Je však třeba vyloučit z provádění uvedeného nařízení opatření, která jsou svou povahou nevhodná k následné kontrole formou prověření obchodních dokumentů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 485/2008 se týká kontroly obchodní dokumentace subjektů, které přijímají nebo provádějí platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF), s cílem zjistit, zda byla opatření tvořící součást systému financování EZZF skutečně a řádně provedena. Je však třeba vyloučit z provádění uvedeného nařízení opatření, která jsou svou povahou nevhodná k následné kontrole formou prověření obchodních dokumentů.

| (2) | Seznam vyloučených opatření je v současnosti stanoven nařízením Komise (ES) č. 2311/2000 ze dne 18. října 2000, kterým se stanoví seznam opatření, na která se nevztahuje nařízení Rady (EHS) č. 4045/89, a kterým se zrušuje rozhodnutí 96/284/ES (2). Vzhledem ke změnám právních předpisů týkajících se zemědělství je třeba tento seznam aktualizovat. |
| --- | --- |

(2)

Seznam vyloučených opatření je v současnosti stanoven nařízením Komise (ES) č. 2311/2000 ze dne 18. října 2000, kterým se stanoví seznam opatření, na která se nevztahuje nařízení Rady (EHS) č. 4045/89, a kterým se zrušuje rozhodnutí 96/284/ES (2). Vzhledem ke změnám právních předpisů týkajících se zemědělství je třeba tento seznam aktualizovat.

| (3) | Některá opatření se týkají plateb, které jsou buď spjaté s plochou, nebo nejsou spojeny s obchodními dokumenty, které je možné podrobit kontrole. Taková opatření je rovněž třeba z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 485/2008 vyloučit. |
| --- | --- |

(3)

Některá opatření se týkají plateb, které jsou buď spjaté s plochou, nebo nejsou spojeny s obchodními dokumenty, které je možné podrobit kontrole. Taková opatření je rovněž třeba z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 485/2008 vyloučit.

| (4) | Mělo by se zohlednit, že některá opatření dříve financovaná z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (záruční sekce) jsou nyní financována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který byl vytvořen nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (3). |
| --- | --- |

(4)

Mělo by se zohlednit, že některá opatření dříve financovaná z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (záruční sekce) jsou nyní financována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), který byl vytvořen nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (3).

| (5) | Z důvodu přehlednosti by nařízení (ES) č. 2311/2000 mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením. |
| --- | --- |

(5)

Z důvodu přehlednosti by nařízení (ES) č. 2311/2000 mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Systém kontrol zřízený nařízením (ES) č. 485/2008 se nevztahuje na opatření uvedená v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Nařízení (ES) č. 2311/2000 se zrušuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 265, 19.10.2000, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Opatření, na která se nevztahuje systém kontrol podle nařízení (ES) č. 485/2008

Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1) s ohledem na:

| a) | společnou organizaci trhů lnu a konopí pěstovaných na vlákno, pokud je podpora stanovená článkem 91 uvedeného nařízení vyplacena zemědělci; |
| --- | --- |

a)

společnou organizaci trhů lnu a konopí pěstovaných na vlákno, pokud je podpora stanovená článkem 91 uvedeného nařízení vyplacena zemědělci;

| b) | následující opatření společné organizace trhu v odvětví vína:






  i) | režim klučení podle článků 85o až 85x uvedeného nařízení, |
| --- | --- | --- |

b)

následující opatření společné organizace trhu v odvětví vína:

i)

režim klučení podle článků 85o až 85x uvedeného nařízení,

| ii) | podporu z režimu jednotné platby podle článku 103o uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

ii)

podporu z režimu jednotné platby podle článku 103o uvedeného nařízení,

| iii) | restrukturalizaci a přeměnu vinic podle článku 103q uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

iii)

restrukturalizaci a přeměnu vinic podle článku 103q uvedeného nařízení,

| iv) | zelenou sklizeň podle článku 103r uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

iv)

zelenou sklizeň podle článku 103r uvedeného nařízení,

| v) | destilaci na konzumní alkohol podle článku 103w uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

v)

destilaci na konzumní alkohol podle článku 103w uvedeného nařízení.

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1107/2010

ze dne 30. listopadu 2010

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Pimiento de Gernika nebo Gernikako Piperra (CHZO)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Pimiento de Gernika“ nebo „Gernikako Piperra“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Pimiento de Gernika“ nebo „Gernikako Piperra“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2)

| (2) | Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tento název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tento název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 94, 14.4.2010, s. 23.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ŠPANĚLSKO

Pimiento de Gernika nebo Gernikako Piperra (CHZO)

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1108/2010

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Castagna del Monte Amiata (CHZO)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem a vzhledem k čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny prvků ve specifikaci chráněného zeměpisného označení „Castagna del Monte Amiata“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1904/2000 (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem a vzhledem k čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny prvků ve specifikaci chráněného zeměpisného označení „Castagna del Monte Amiata“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení (ES) č. 1904/2000 (3).

| (2) | Jelikož dané změny nejsou malého rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změnu podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tato změna schválena, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož dané změny nejsou malého rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změnu podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Jelikož nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být tato změna schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna ve specifikaci zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie ohledně názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 327, 18.12.1996, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 228, 8.9.2000, s. 57.

3

(4)  Úř. věst. C 60, 11.3.2010, s. 15.

4

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ITÁLIE

Castagna del Monte Amiata (CHZO)

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1109/2010

ze dne 30. listopadu 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 50,3 |
| MA | 91,7 |
| MK | 45,6 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 70,3 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 182,1 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 20 10 | MA | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,9 |
| IL | 71,5 |
| TR | 63,1 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,1 |
| TR | 57,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CL | 84,2 |
| CN | 75,4 |
| CO | 50,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 74,9 |
| US | 90,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 86,8 |
| US | 139,4 |
| ZZ | 101,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

50,3

MA

91,7

MK

45,6

TR

93,5

ZZ

70,3

0707 00 05

EG

140,2

JO

182,1

TR

80,5

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

81,9

TR

122,5

ZZ

102,2

0805 20 10

MA

66,3

ZZ

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,9

IL

71,5

TR

63,1

UY

58,6

ZZ

63,5

0805 50 10

AR

57,1

TR

57,7

UY

57,1

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CL

84,2

CN

75,4

CO

50,3

MK

26,7

NZ

74,9

US

90,9

ZA

114,5

ZZ

81,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

86,8

US

139,4

ZZ

101,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1110/2010

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. prosince 2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. prosince 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 1. prosince 2010 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 1. prosince 2010

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

0,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

15.11.2010-29.11.2010

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 212,19 | 155,57 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 219,59 | 209,59 | 189,59 | 124,83 |
| Prémie – Záliv | — | 16,79 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 27,17 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

212,19

155,57

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

219,59

209,59

189,59

124,83

Prémie – Záliv

—

16,79

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

27,17

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 18,24 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 46,62 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

18,24 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

46,62 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1111/2010

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1087/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1087/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 310, 26.11.2010, s. 9.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 1. prosince 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,56 | 0,80 |
| 1701 99 10 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

55,56

0,80

1701 99 10 (2)

55,56

0,00

1701 99 90 (2)

55,56

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

SMĚRNICE

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/29

---

SMĚRNICE KOMISE 2010/83/EU

ze dne 30. listopadu 2010,

kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky napropamidu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Uvedený seznam zahrnoval napropamid. Rozhodnutím Komise 2008/902/ES (4) bylo rozhodnuto o nezařazení napropamidu do přílohy I směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Uvedený seznam zahrnoval napropamid. Rozhodnutím Komise 2008/902/ES (4) bylo rozhodnuto o nezařazení napropamidu do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

| (2) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS předložil původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) novou žádost o uplatnění zkráceného postupu, jak je stanoveno články 14 až 19 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (5). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS předložil původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) novou žádost o uplatnění zkráceného postupu, jak je stanoveno články 14 až 19 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (5).

| (3) | Žádost byla předložena Dánsku, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Časové období pro zkrácený postup bylo dodrženo. Specifikace účinné látky byla vyjasněna. Doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/902/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008. |
| --- | --- |

(3)

Žádost byla předložena Dánsku, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Časové období pro zkrácený postup bylo dodrženo. Specifikace účinné látky byla vyjasněna. Doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/902/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008.

| (4) | Dánsko zhodnotilo nové informace a údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Dne 30. června 2009 uvedenou zprávu předalo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „Úřad“) a Komisi. Úřad dodatečnou zprávu předložil ostatním členským státům a žadateli k vyjádření a obdržené připomínky předal Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise Úřad svůj závěr týkající se napropamidu dne 26. března 2010 předložil Komisi (6). Návrh hodnotící zprávy, dodatečná zpráva a závěr Úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 28. října 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání napropamidu. |
| --- | --- |

(4)

Dánsko zhodnotilo nové informace a údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Dne 30. června 2009 uvedenou zprávu předalo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „Úřad“) a Komisi. Úřad dodatečnou zprávu předložil ostatním členským státům a žadateli k vyjádření a obdržené připomínky předal Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise Úřad svůj závěr týkající se napropamidu dne 26. března 2010 předložil Komisi (6). Návrh hodnotící zprávy, dodatečná zpráva a závěr Úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 28. října 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání napropamidu.

| (5) | Dodatečná zpráva vypracovaná členským státem zpravodajem a nový závěr Úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Tyto obavy se týkaly zejména možné kontaminace podzemních vod metabolitem 2-(1-naftyloxy) propionová kyselina (dále jen „NOPA“) a rizika pro savce, ptáky živící se rybami a vodní organismy. Nové údaje předložené žadatelem ukazují následující. Metabolit NOPA není významný z toxikologického ani biologického hlediska. Riziko pro ptáky a savce lze navíc považovat za nízké, zatímco v případě rizika pro vodní organismy byla určena přijatelná použití na základě dodatečně poskytnutých údajů. |
| --- | --- |

(5)

Dodatečná zpráva vypracovaná členským státem zpravodajem a nový závěr Úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Tyto obavy se týkaly zejména možné kontaminace podzemních vod metabolitem 2-(1-naftyloxy) propionová kyselina (dále jen „NOPA“) a rizika pro savce, ptáky živící se rybami a vodní organismy. Nové údaje předložené žadatelem ukazují následující. Metabolit NOPA není významný z toxikologického ani biologického hlediska. Riziko pro ptáky a savce lze navíc považovat za nízké, zatímco v případě rizika pro vodní organismy byla určena přijatelná použití na základě dodatečně poskytnutých údajů.

| (6) | Dodatečné údaje a informace poskytnuté žadatelem tedy umožňují vyloučit specifické obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nevyvstaly. |
| --- | --- |

(6)

Dodatečné údaje a informace poskytnuté žadatelem tedy umožňují vyloučit specifické obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nevyvstaly.

| (7) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující napropamid mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je tedy vhodné zařadit napropamid do přílohy I a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících tuto účinnou látku udělována v souladu s ustanoveními uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(7)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující napropamid mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je tedy vhodné zařadit napropamid do přílohy I a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících tuto účinnou látku udělována v souladu s ustanoveními uvedené směrnice.

| (8) | Aniž jsou tím dotčeny uvedené závěry, je třeba získat další informace o určitých specifických otázkách. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Je proto vhodné požadovat, aby žadatel předložil informace o riziku metabolitů fotolýzy a NOPA pro vodní ekosystém a o posouzení rizika pro vodní rostliny. |
| --- | --- |

(8)

Aniž jsou tím dotčeny uvedené závěry, je třeba získat další informace o určitých specifických otázkách. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Je proto vhodné požadovat, aby žadatel předložil informace o riziku metabolitů fotolýzy a NOPA pro vodní ekosystém a o posouzení rizika pro vodní rostliny.

| (9) | Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 91/414/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. června 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  Úř. věst. L 326, 4.12.2008, s. 35.

4

(5)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  European Food Safety Authority; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide. EFSA Journal 2010; 8(4):1565. [73 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1565. K dispozici na internetové stránce: www.efsa.europa.eu

6

European Food Safety Authority; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 91/414/EHS se na konec tabulky doplňují nové údaje, které znějí:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Vstup v platnost | Konec platnosti zařazení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „315 | Napropamid
  CAS: 15299-99-7 | (RS)-N,N-diethyl-2-(1-naftyloxy)propanamid | ≥ 930 g/kg
  (racemická směs)
  Relevantní nečistota
  Toluen: nejvýše 1,4 g/kg | 1. ledna 2011 | 31. prosince 2020 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v příloze VI musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání napropamidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 28. října 2010.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:






  — | věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti uživatele: v podmínkách použití musí být v případě potřeby předepsáno užití odpovídajících osobních ochranných prostředků, |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Vstup v platnost

Konec platnosti zařazení

Zvláštní ustanovení

„315

Napropamid

CAS: 15299-99-7

(RS)-N,N-diethyl-2-(1-naftyloxy)propanamid

≥ 930 g/kg

(racemická směs)

Relevantní nečistota

Toluen: nejvýše 1,4 g/kg

1. ledna 2011

31. prosince 2020

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v příloze VI musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání napropamidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 28. října 2010.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:

—

věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti uživatele: v podmínkách použití musí být v případě potřeby předepsáno užití odpovídajících osobních ochranných prostředků,

| — | věnovat zvláštní pozornost ochraně vodních organismů: podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika, například odpovídající nárazníkové zóny, |
| --- | --- |

—

věnovat zvláštní pozornost ochraně vodních organismů: podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika, například odpovídající nárazníkové zóny,

| — | věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti spotřebitelů, pokud jde o výskyt metabolitu 2-(1-naftyl)oxypropionová kyselina (dále jen ‚NOPA‘) v podzemních vodách. |
| --- | --- |

—

věnovat zvláštní pozornost bezpečnosti spotřebitelů, pokud jde o výskyt metabolitu 2-(1-naftyl)oxypropionová kyselina (dále jen ‚NOPA‘) v podzemních vodách.

Dotčené členské státy zajistí, aby žadatel nejpozději do 31. prosince 2012 předložil Komisi informace, které potvrzují posouzení expozice povrchových vod, pokud jde o metabolity fotolýzy a metabolit NOPA a informace o posouzení rizika pro vodní rostliny.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/32

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2010

o schválení účetní závěrky platební agentury Estonska týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009

(oznámeno pod číslem K(2010) 8275)

(Pouze estonské znění je závazné)

(2010/729/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na články 30 a 39 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 2010/257/EU (2) byly pro rozpočtový rok 2009 schváleny účetní závěrky všech platebních agentur kromě estonské platební agentury „PRIA“. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 2010/257/EU (2) byly pro rozpočtový rok 2009 schváleny účetní závěrky všech platebních agentur kromě estonské platební agentury „PRIA“.

| (2) | Po předání nových informací a po dodatečných kontrolách může nyní Komise rozhodnout o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova předložené estonskou platební agenturou PRIA. |
| --- | --- |

(2)

Po předání nových informací a po dodatečných kontrolách může nyní Komise rozhodnout o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova předložené estonskou platební agenturou PRIA.

| (3) | V souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 nejsou tímto rozhodnutím dotčena rozhodnutí následně přijatá Komisí, která vylučují z financování z prostředků Společenství výdaje, jež nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství, |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 nejsou tímto rozhodnutím dotčena rozhodnutí následně přijatá Komisí, která vylučují z financování z prostředků Společenství výdaje, jež nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schvaluje se účetní závěrka estonské platební agentury PRIA týkající se výdajů v oblasti opatření pro rozvoj venkova financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009.

Částky, které mají být podle tohoto rozhodnutí v oblasti opatření pro rozvoj venkova v Estonsku dotyčným členským státem vráceny, nebo které mu mají být vyplaceny, jsou stanoveny v příloze I a příloze II.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

Dacian CIOLOŞ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 112, 5.5.2010, s. 10.

2

---

PŘÍLOHA I

SCHVÁLENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK PLATEBNÍCH AGENTUR

ROZPOČTOVÝ ROK 2009 – VÝDAJE NA ROZVOJ VENKOVA V NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH V RÁMCI EZZF

Částka, kterou má členský stát vrátit, nebo která mu má být vyplacena

| Stát | | 2009 – Výdaje platebních agentur, jejichž účetní závěrka je | Celkem a + b | Snížení | Celkem | Průběžné platby uhrazené členskému státu za rozpočtový rok | Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| schválena | oddělena |
| = výdaje uvedené v ročním výkazu | = celková výše průběžných plateb uhrazených členskému státu za rozpočtový rok |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

Stát

2009 – Výdaje platebních agentur, jejichž účetní závěrka je

Celkem a + b

Snížení

Celkem

Průběžné platby uhrazené členskému státu za rozpočtový rok

Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (1)

schválena

oddělena

= výdaje uvedené v ročním výkazu

= celková výše průběžných plateb uhrazených členskému státu za rozpočtový rok

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

(1)  Jelikož platby dosáhly 95 % finančního plánu, bude zůstatek vyrovnán při uzavření programu.

---

PŘÍLOHA II

SCHVÁLENÉ VÝDAJE ZA OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA V RÁMCI EZZF PROVÁDĚNÉ V NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH V ROCE 2009

ROZDÍLY MEZI ROČNÍMI ÚČETNÍMI ZÁVĚRKAMI A VÝKAZY VÝDAJŮ

ESTONSKO

| Č. | Opatření | Výdaje za rok 2009 příloha I sloupec „a“ | Snížení příloha I sloupec „d“ | Schválená částka za rok 2009 příloha I sloupec „e“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Znevýhodněné oblasti | –4 309,58 | | –4 309,58 |
| 2 | Agroenvironmentální opatření | 2 277 454,54 | | 2 277 454,54 |
| 3 | Zalesňování zemědělské půdy | –3 217,50 | | –3 217,50 |
| 4 | Podpora pro částečně soběstačná hospodářství | –40 203,13 | | –40 203,13 |
| 5 | Plnění norem | – 187 999,27 | | – 187 999,27 |
| 6 | Příplatky k přímým platbám | 1 506,86 | | 1 506,86 |
| 7 | Technická pomoc | 2 307,41 | | 2 307,41 |
| 8 | Sapard | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Natura 2000 | 675 686,39 | | 675 686,39 |
| | Celkem | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

Č.

Opatření

Výdaje za rok 2009 příloha I sloupec „a“

Snížení příloha I sloupec „d“

Schválená částka za rok 2009 příloha I sloupec „e“

i

ii

iii = i + ii

1

Znevýhodněné oblasti

–4 309,58

–4 309,58

2

Agroenvironmentální opatření

2 277 454,54

2 277 454,54

3

Zalesňování zemědělské půdy

–3 217,50

–3 217,50

4

Podpora pro částečně soběstačná hospodářství

–40 203,13

–40 203,13

5

Plnění norem

– 187 999,27

– 187 999,27

6

Příplatky k přímým platbám

1 506,86

1 506,86

7

Technická pomoc

2 307,41

2 307,41

8

Sapard

0,00

0,00

9

Natura 2000

675 686,39

675 686,39

Celkem

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/35

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2010

o schválení účetních závěrek některých platebních agentur v Německu týkajících se výdajů financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009

(oznámeno pod číslem K(2010) 8277)

(Pouze německé znění je závazné)

(2010/730/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na článek 30 a čl. 32 odst. 8 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 2010/258/EU (2) byly pro rozpočtový rok 2009 schváleny účetní závěrky všech platebních agentur kromě německých platebních agentur „Baden-Württemberg“, „Hessen“, „IBH“ a „Helaba“, italských platebních agentur „AGEA“ a „ARBEA“ a rumunské platební agentury „PIAA“. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 2010/258/EU (2) byly pro rozpočtový rok 2009 schváleny účetní závěrky všech platebních agentur kromě německých platebních agentur „Baden-Württemberg“, „Hessen“, „IBH“ a „Helaba“, italských platebních agentur „AGEA“ a „ARBEA“ a rumunské platební agentury „PIAA“.

| (2) | Po předání nových informací a po dodatečných kontrolách může nyní Komise rozhodnout o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetních závěrek předložených německými platebními agenturami „Baden-Württemberg“, „Hessen“, „IBH“ a „Helaba“. |
| --- | --- |

(2)

Po předání nových informací a po dodatečných kontrolách může nyní Komise rozhodnout o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetních závěrek předložených německými platebními agenturami „Baden-Württemberg“, „Hessen“, „IBH“ a „Helaba“.

| (3) | Ustanovení čl. 10 odst. 2 prvního pododstavce nařízení Komise (ES) č. 885/2006 ze dne 21. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o akreditaci platebních agentur a dalších subjektů a schválení účetní závěrky EZZF a EZFRV (3), stanoví, že částky, které mají být v souladu s rozhodnutím o schválení účetní závěrky uvedeným v čl. 10 odst. 1 prvním pododstavci výše jmenovaného nařízení od každého členského státu získány zpět či mu mají být uhrazeny, se stanoví odečtením měsíčních plateb za daný finanční rok, tj. za rok 2009, od výdajů uznaných pro tentýž rok v souladu s odstavcem 1. Komise tuto částku odečte od měsíční platby týkající se výdajů uskutečněných za druhý měsíc následující po měsíci, v němž bylo přijato rozhodnutí o schválení účetní závěrky, nebo ji k ní přičte. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 10 odst. 2 prvního pododstavce nařízení Komise (ES) č. 885/2006 ze dne 21. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde o akreditaci platebních agentur a dalších subjektů a schválení účetní závěrky EZZF a EZFRV (3), stanoví, že částky, které mají být v souladu s rozhodnutím o schválení účetní závěrky uvedeným v čl. 10 odst. 1 prvním pododstavci výše jmenovaného nařízení od každého členského státu získány zpět či mu mají být uhrazeny, se stanoví odečtením měsíčních plateb za daný finanční rok, tj. za rok 2009, od výdajů uznaných pro tentýž rok v souladu s odstavcem 1. Komise tuto částku odečte od měsíční platby týkající se výdajů uskutečněných za druhý měsíc následující po měsíci, v němž bylo přijato rozhodnutí o schválení účetní závěrky, nebo ji k ní přičte.

| (4) | Podle čl. 32 odst. 5 nařízení (ES) č. 1290/2005 nese finanční důsledky toho, že nedošlo ke zpětnému získání částek v důsledku nesrovnalostí, z 50 % dotyčný členský stát a z 50 % rozpočet Společenství, pokud částky v důsledku nesrovnalostí nebyly získány zpět během čtyř let následujících po dni prvotního zjištění správním orgánem nebo soudem nebo během osmi let, jestliže je zpětné získání předmětem vnitrostátního soudního řízení. Ustanovení čl. 32 odst. 3 uvedeného nařízení zavazuje členské státy, aby předložily Komisi roční účetní závěrku a souhrnný seznam řízení o zpětném získání částek zahájených v důsledku nesrovnalostí. Prováděcí pravidla týkající se povinnosti členských států oznamovat částky, které mají být získány zpět, jsou stanovena v nařízení (ES) č. 885/2006. Příloha III uvedeného nařízení stanoví vzorovou tabulku, kterou měly členské státy předložit v roce 2010. Na základě tabulek vyplněných členskými státy by měla Komise rozhodnout o finančních důsledcích toho, že částky v důsledku nesrovnalostí nebyly ve lhůtě čtyř, popřípadě osmi let získány zpět. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena budoucí rozhodnutí o shodě podle čl. 32 odst. 8 nařízení (ES) č. 1290/2005. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 32 odst. 5 nařízení (ES) č. 1290/2005 nese finanční důsledky toho, že nedošlo ke zpětnému získání částek v důsledku nesrovnalostí, z 50 % dotyčný členský stát a z 50 % rozpočet Společenství, pokud částky v důsledku nesrovnalostí nebyly získány zpět během čtyř let následujících po dni prvotního zjištění správním orgánem nebo soudem nebo během osmi let, jestliže je zpětné získání předmětem vnitrostátního soudního řízení. Ustanovení čl. 32 odst. 3 uvedeného nařízení zavazuje členské státy, aby předložily Komisi roční účetní závěrku a souhrnný seznam řízení o zpětném získání částek zahájených v důsledku nesrovnalostí. Prováděcí pravidla týkající se povinnosti členských států oznamovat částky, které mají být získány zpět, jsou stanovena v nařízení (ES) č. 885/2006. Příloha III uvedeného nařízení stanoví vzorovou tabulku, kterou měly členské státy předložit v roce 2010. Na základě tabulek vyplněných členskými státy by měla Komise rozhodnout o finančních důsledcích toho, že částky v důsledku nesrovnalostí nebyly ve lhůtě čtyř, popřípadě osmi let získány zpět. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena budoucí rozhodnutí o shodě podle čl. 32 odst. 8 nařízení (ES) č. 1290/2005.

| (5) | Podle čl. 32 odst. 6 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou členské státy rozhodnout, že nebudou ve zpětném získávání pokračovat. Takové rozhodnutí lze přijmout pouze tehdy, pokud je souhrn vynaložených a odhadovaných nákladů vyšší než částka, která má být získána, nebo pokud se ukáže, že zpětné získání není možné proto, že dlužník nebo osoba právně odpovědná za nesrovnalost vykazují platební neschopnost zjištěnou a uznanou v souladu s vnitrostátním právem. Pokud k takovému rozhodnutí dojde během čtyř let následujících po dni prvotního zjištění správním orgánem nebo soudem nebo během osmi let, jestliže je zpětné získání předmětem vnitrostátního soudního řízení, nese 100 % finančních důsledků rozpočet Společenství. V souhrnném seznamu uvedeném v čl. 32 odst. 3 nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou uvedeny částky, které se členský stát rozhodl nezískávat zpět, a důvody tohoto rozhodnutí. Tyto částky nejsou účtovány k tíži dotyčných členských států, a nese je proto rozpočet Společenství. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena budoucí rozhodnutí o shodě podle čl. 32 odst. 8 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 32 odst. 6 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou členské státy rozhodnout, že nebudou ve zpětném získávání pokračovat. Takové rozhodnutí lze přijmout pouze tehdy, pokud je souhrn vynaložených a odhadovaných nákladů vyšší než částka, která má být získána, nebo pokud se ukáže, že zpětné získání není možné proto, že dlužník nebo osoba právně odpovědná za nesrovnalost vykazují platební neschopnost zjištěnou a uznanou v souladu s vnitrostátním právem. Pokud k takovému rozhodnutí dojde během čtyř let následujících po dni prvotního zjištění správním orgánem nebo soudem nebo během osmi let, jestliže je zpětné získání předmětem vnitrostátního soudního řízení, nese 100 % finančních důsledků rozpočet Společenství. V souhrnném seznamu uvedeném v čl. 32 odst. 3 nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou uvedeny částky, které se členský stát rozhodl nezískávat zpět, a důvody tohoto rozhodnutí. Tyto částky nejsou účtovány k tíži dotyčných členských států, a nese je proto rozpočet Společenství. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena budoucí rozhodnutí o shodě podle čl. 32 odst. 8 uvedeného nařízení.

| (6) | Při schvalování účetních závěrek dotyčných platebních agentur musí Komise zohlednit částky, které již byly dotyčným členským státům sraženy na základě rozhodnutí 2010/258/EU. |
| --- | --- |

(6)

Při schvalování účetních závěrek dotyčných platebních agentur musí Komise zohlednit částky, které již byly dotyčným členským státům sraženy na základě rozhodnutí 2010/258/EU.

| (7) | V souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 nejsou tímto rozhodnutím dotčena rozhodnutí následně přijatá Komisí, která vylučují z financování z prostředků Společenství výdaje, jež nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství, |
| --- | --- |

(7)

V souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 nejsou tímto rozhodnutím dotčena rozhodnutí následně přijatá Komisí, která vylučují z financování z prostředků Společenství výdaje, jež nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schvalují se účetní závěrky německých platebních agentur „Baden-Württemberg“, „Hessen“, „IBH“ a „Helaba“ týkající se výdajů financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) za rozpočtový rok 2009.

Částky, které mají být podle tohoto rozhodnutí všemi dotčenými členskými státy navráceny nebo jim vyplaceny, včetně částek vyplývajících z použití čl. 32 odst. 5 nařízení (ES) č. 1290/2005, jsou stanoveny v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

Dacian CIOLOŞ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 112, 5.5.2010, s. 17.

2

(3)  Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 90.

3

---

PŘÍLOHA

SCHVÁLENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK PLATEBNÍCH AGENTUR

ROZPOČTOVÝ ROK 2009

ČÁSTKA, KTEROU MÁ ČLENSKÝ STÁT VRÁTIT, NEBO KTERÁ MU MÁ BÝT VYPLACENA

POZN.: Nomenklatura 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| Stát | | 2009 – Výdaje / účelově vázané příjmy platebních agentur, jejichž účetní závěrka je | Celkem a + b | Snížení a pozastavení plateb za celý rozpočtový rok (1) | Snížení podle článku 32 nařízení č. 1290/2005 | Celkem včetně snížení a pozastavení plateb | Platby členskému státu za rozpočtový rok | Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (2) | Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) podle rozhodnutí 2010/258/ES | Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| schválena | oddělena |
| = výdaje / účelově vázané příjmy vykázané v ročním výkazu | = součet výdajů / účelově vázaných příjmů v měsíčních výkazech |
| | | a = xxxxx – A (sloupec i) | b = xxxxx – A (sloupec h) | c = a + b | d = xxxxx – C1 (sloupec e) | e = xxxxx – čl. 32 | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 890 556 430,37 | 0,00 | 5 890 556 430,37 | –1 989 043,44 | – 478 679,88 | 5 888 088 707,05 | 5 888 016 608,23 | 72 098,82 | 57 491,30 | 14 607,52 |

Stát

2009 – Výdaje / účelově vázané příjmy platebních agentur, jejichž účetní závěrka je

Celkem a + b

Snížení a pozastavení plateb za celý rozpočtový rok (1)

Snížení podle článku 32 nařízení č. 1290/2005

Celkem včetně snížení a pozastavení plateb

Platby členskému státu za rozpočtový rok

Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (2)

Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) podle rozhodnutí 2010/258/ES

Částka, kterou má členský stát vrátit (–), nebo která mu má být vyplacena (+) (2)

schválena

oddělena

= výdaje / účelově vázané příjmy vykázané v ročním výkazu

= součet výdajů / účelově vázaných příjmů v měsíčních výkazech

a = xxxxx – A (sloupec i)

b = xxxxx – A (sloupec h)

c = a + b

d = xxxxx – C1 (sloupec e)

e = xxxxx – čl. 32

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 890 556 430,37

0,00

5 890 556 430,37

–1 989 043,44

– 478 679,88

5 888 088 707,05

5 888 016 608,23

72 098,82

57 491,30

14 607,52

| Stát | | Výdaje (3) | Účelově vázané příjmy (3) | Fond pro cukr | Článek 32 (= e) | Celkem (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výdaje (4) | Účelově vázané příjmy (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| DE | EUR | 31 371,26 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –16 763,74 | 14 607,52 |

Stát

Výdaje (3)

Účelově vázané příjmy (3)

Fond pro cukr

Článek 32 (= e)

Celkem (= h)

Výdaje (4)

Účelově vázané příjmy (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

DE

EUR

31 371,26

0,00

0,00

0,00

–16 763,74

14 607,52

---

(1)  Uvedená snížení a pozastavení plateb jsou ta, která jsou zohledněna v platebním systému a k nimž jsou přičteny zejména opravy za nedodržení platebních lhůt stanovených v srpnu, září a říjnu 2009.

(2)  Pro výpočet částky, kterou má členský stát vrátit, nebo která mu má být vyplacena, se použije částka, která je součtem schválených výdajů podle ročního výkazu (sloupec a), nebo součtem oddělených výdajů z měsíčních výkazů (sloupec b).

Směnný kurz, který se použije: čl. 7 odst. 2) nařízení Komise (ES) č. 883/2006.

(3)  Pokud by položka účelově vázaných příjmů byla ve prospěch členského státu, musí být vykázána v položce 05 07 01 06.

(4)  Pokud by položka účelově vázaných příjmů ve fondu pro cukr byla ve prospěch členského státu, musí být vykázána v položce 05 02 16 02.

POZN.: Nomenklatura 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se zavádí dotazník pro podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů

(oznámeno pod číslem K(2010) 8279)

(Text s významem pro EHP)

(2010/731/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (1), a zejména na článek 15 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | První dotazník pro podávání zpráv o provádění směrnice 2000/76/ES o spalování odpadů byl zaveden rozhodnutím Komise 2006/329/ES (2). Uvedený dotazník se týkal vykazovaného období 2006 až 2008 včetně. |
| --- | --- |

(1)

První dotazník pro podávání zpráv o provádění směrnice 2000/76/ES o spalování odpadů byl zaveden rozhodnutím Komise 2006/329/ES (2). Uvedený dotazník se týkal vykazovaného období 2006 až 2008 včetně.

| (2) | S ohledem na zkušenosti získané s prováděním směrnice 2000/76/ES a používáním prvního dotazníku je třeba vypracovat nový dotazník na období 2009 až 2011. Rozhodnutí 2006/329/ES by v zájmu jasnosti mělo být nahrazeno. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na zkušenosti získané s prováděním směrnice 2000/76/ES a používáním prvního dotazníku je třeba vypracovat nový dotazník na období 2009 až 2011. Rozhodnutí 2006/329/ES by v zájmu jasnosti mělo být nahrazeno.

| (3) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného v souladu s článkem 6 směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (3), |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného v souladu s článkem 6 směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (3),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Pro podávání zpráv o provádění směrnice 2000/76/ES použijí členské státy dotazník uvedený v příloze.

2.   Předložené zprávy se týkají období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011.

Článek 2

Rozhodnutí 2006/329/ES se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.

1

(2)  Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 38.

2

(3)  Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48.

3

---

PŘÍLOHA

DOTAZNÍK K PROVÁDĚNÍ SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2000/76/ES O SPALOVÁNÍ ODPADŮ

Obecné poznámky:

Tento druhý dotazník podle směrnice 2000/76/ES zahrnuje období 2009 až 2011. S ohledem na zkušenosti získané při provádění směrnice a na informace získané již z prvního dotazníku se tento dotazník zaměřuje na provedené změny a pokrok dosažený členskými státy při vlastním provádění směrnice.

V zájmu zajištění kontinuity a přímých srovnání s předchozími odpověďmi se tímto dotazníkem nemění obecný postoj uvedený v rozhodnutí 2006/329/ES. V případech, kdy otázky jsou podobné otázkám z předchozího dotazníku, lze uvést odkaz na předchozí odpovědi, pokud je situace beze změny. Pokud došlo ke změnám, je třeba je v nové odpovědi popsat.

Stejně jako u prvního dotazníku hodlá Komise využít platformu ReportNet (nebo následný systém v případě nahrazení této platformy novým nástrojem), aby členským státům zpřístupnila elektronický nástroj pro předkládání zpráv vycházející z tohoto dotazníku. Pro splnění tohoto požadavku na podávání zpráv Komise tudíž důrazně doporučuje používání uvedeného nástroje, aby se snížila zátěž a zefektivnila analýza odpovědí.

1.   Počet zařízení a povolení

| 1.1 | Uveďte prosím následující informace o počtu zařízení (rozčleněných na spalovací a spoluspalovací zařízení), která spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/76/ES, jakož i informace o jejich povoleních a povolených kapacitách:






  a) | počet zařízení; |
| --- | --- | --- |

1.1

Uveďte prosím následující informace o počtu zařízení (rozčleněných na spalovací a spoluspalovací zařízení), která spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/76/ES, jakož i informace o jejich povoleních a povolených kapacitách:

a)

počet zařízení;

| b) | počet povolení vydaných v souladu s čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

počet povolení vydaných v souladu s čl. 4 odst. 1;

| c) | počet zařízení, která zužitkovávají teplo vytvářené procesem spalování; |
| --- | --- |

c)

počet zařízení, která zužitkovávají teplo vytvářené procesem spalování;

| d) | celkovou povolenou objemovou kapacitu odpadu (v tunách ročně) (nepovinný údaj). |
| --- | --- |

d)

celkovou povolenou objemovou kapacitu odpadu (v tunách ročně) (nepovinný údaj).

| 1.2 | Předložte prosím seznam všech zařízení, která spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/76/ES a pro každé zařízení s kapacitou vyšší než 2 tuny/h uveďte tyto informace:






  a) | zda se jedná o spalovací či spoluspalovací zařízení; v případě spoluspalovacího zařízení uveďte druh zařízení (cementářská pec, spalovací zařízení, jiná průmyslová zařízení, která nejsou upravena přílohami II.1 či II.2 směrnice 2000/76/ES); |
| --- | --- | --- |

1.2

Předložte prosím seznam všech zařízení, která spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/76/ES a pro každé zařízení s kapacitou vyšší než 2 tuny/h uveďte tyto informace:

a)

zda se jedná o spalovací či spoluspalovací zařízení; v případě spoluspalovacího zařízení uveďte druh zařízení (cementářská pec, spalovací zařízení, jiná průmyslová zařízení, která nejsou upravena přílohami II.1 či II.2 směrnice 2000/76/ES);

| b) | u zařízení spalujících komunální pevný odpad, která provádějí operace s využitím tepla vzniklého spalováním spadající do přílohy II bodu R1 směrnice 2008/98/ES Evropského parlamentu a Rady (1), uveďte energetickou účinnost zařízení vypočítanou za použití vzorce uvedeného v poznámce pod čarou v příloze II bodu R1 směrnice 2008/98/ES. |
| --- | --- |

b)

u zařízení spalujících komunální pevný odpad, která provádějí operace s využitím tepla vzniklého spalováním spadající do přílohy II bodu R1 směrnice 2008/98/ES Evropského parlamentu a Rady (1), uveďte energetickou účinnost zařízení vypočítanou za použití vzorce uvedeného v poznámce pod čarou v příloze II bodu R1 směrnice 2008/98/ES.

2.   Popište prosím případné problémy s definicemi uvedenými v článku 3, které byly zjištěny při provádění směrnice 2000/76/ES. Uveďte konkrétní informace pro každou definici, u níž jsou zjištěny problémy.

3.   Kolik mobilních zařízení obdrželo povolení podle směrnice 2000/76/ES?

4.   Uveďte prosím kategorie odpadu, které byly spoluspáleny, v rozčlenění podle druhu spoluspalovacího zařízení (cementářská pec, spalovací zařízení, jiná průmyslová zařízení, která nejsou upravena přílohami II.1 či II.2).

Uveďte prosím kódy podle Evropského katalogu odpadů (nepovinný údaj).

Uveďte prosím povolenou kapacitu přidělenou na spoluspalování v těchto zařízeních (nepovinný údaj).

5.   Na kolik spoluspalovacích zařízení se vztahují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze V směrnice 2000/76/ES (tj. kde se provádí spoluspalování nezpracovaného komunálního odpadu nebo kde více než 40 % vzniklého tepla vzniká v důsledku spalování nebezpečného odpadu)?

6.   Jaká ustanovení jsou stanovena v rámci povolovacího postupu pro:

| a) | určení množství a kategorií nebezpečného odpadu, která se mohou zpracovat; |
| --- | --- |

a)

určení množství a kategorií nebezpečného odpadu, která se mohou zpracovat;

| b) | minimální a maximální hmotnostní toky nebezpečných odpadů, které se mají zpracovat; |
| --- | --- |

b)

minimální a maximální hmotnostní toky nebezpečných odpadů, které se mají zpracovat;

| c) | rozsah výhřevnosti povolených nebezpečných odpadů; |
| --- | --- |

c)

rozsah výhřevnosti povolených nebezpečných odpadů;

| d) | omezení obsahu znečišťujících látek, např. PCB, PCP, chloru, fluoru, síry, těžkých kovů? |
| --- | --- |

d)

omezení obsahu znečišťujících látek, např. PCB, PCP, chloru, fluoru, síry, těžkých kovů?

7.   Které odpady se považují za „nevhodné“ pro reprezentativní odběr vzorků?

8.   Byly s ohledem na podmínky doby setrvání plynu ve spalovací komoře a na teploty ve spalovací komoře, jak jsou stanoveny v čl. 6 odst. 1 a 2 směrnice 2000/76/ES, přiznány odchylky z uvedených provozních podmínek v souladu s čl. 6 odst. 4? Pokud ano, uveďte prosím:

| a) | kolik odchylek bylo uděleno; |
| --- | --- |

a)

kolik odchylek bylo uděleno;

| b) | zdůvodněte prosím přiznání odchylky/odchylek pro řadu reprezentativních případů, pokud jsou tyto údaje k dispozici a uveďte i následující informace:






  i) | kapacitu zařízení, |
| --- | --- | --- |

b)

zdůvodněte prosím přiznání odchylky/odchylek pro řadu reprezentativních případů, pokud jsou tyto údaje k dispozici a uveďte i následující informace:

i)

kapacitu zařízení,

| ii) | zda se jedná o „stávající“ zařízení podle definice v čl. 3 odst. 6 či o nové zařízení, |
| --- | --- |

ii)

zda se jedná o „stávající“ zařízení podle definice v čl. 3 odst. 6 či o nové zařízení,

| iii) | druh spalovaného odpadu, |
| --- | --- |

iii)

druh spalovaného odpadu,

| iv) | jak je zajištěno, aby ve srovnání se zařízením, na něž se nevztahuje výjimka, nebylo produkováno více reziduí a aby obsah organických znečišťujících látek v uvedených reziduích nebyl vyšší, než se očekává od zařízení, na něž se nevztahuje výjimka, |
| --- | --- |

iv)

jak je zajištěno, aby ve srovnání se zařízením, na něž se nevztahuje výjimka, nebylo produkováno více reziduí a aby obsah organických znečišťujících látek v uvedených reziduích nebyl vyšší, než se očekává od zařízení, na něž se nevztahuje výjimka,

| v) | provozní podmínky stanovené v povolení, |
| --- | --- |

v)

provozní podmínky stanovené v povolení,

| vi) | mezní hodnoty emisí, které musí zařízení dodržovat. |
| --- | --- |

vi)

mezní hodnoty emisí, které musí zařízení dodržovat.

9.   Jaká opatření se uplatňují u spalovacích zařízení (kromě případné zprávy, která se vyžaduje podle čl. 12 odst. 2) k zajištění toho, aby zařízení byla navržena, vybavena, postavena a provozována tak, aby nebyly překročeny mezní hodnoty emisí stanovené v příloze V směrnice 2000/76/ES?

10.   Jaká opatření se uplatňují u spoluspalovacích zařízení (kromě případné zprávy, která se vyžaduje podle čl. 12 odst. 2) k zajištění toho, aby zařízení byla navržena, vybavena, postavena a provozována tak, aby nebyly překročeny mezní hodnoty emisí stanovené v příloze II směrnice 2000/76/ES?

11.   Byly cementářským pecím spoluspalujícím odpad uděleny nějaké výjimky z mezních hodnot emisí pro NOx, prach, SO2 nebo TOC (celkový organický uhlík) v souladu s přílohou II.1? Pokud ano, uveďte prosím:

| a) | kolik výjimek bylo uděleno; |
| --- | --- |

a)

kolik výjimek bylo uděleno;

| b) | zdůvodněte prosím přiznání odchylky/odchylek pro řadu reprezentativních případů, pokud jsou tyto údaje k dispozici a uveďte i následující informace:






  i) | kapacitu zařízení, |
| --- | --- | --- |

b)

zdůvodněte prosím přiznání odchylky/odchylek pro řadu reprezentativních případů, pokud jsou tyto údaje k dispozici a uveďte i následující informace:

i)

kapacitu zařízení,

| ii) | zda se jedná o stávající či nové zařízení (s přihlédnutím k čl. 20 odst. 3 směrnice 2000/76/ES), |
| --- | --- |

ii)

zda se jedná o stávající či nové zařízení (s přihlédnutím k čl. 20 odst. 3 směrnice 2000/76/ES),

| iii) | druh spoluspalovaného odpadu, |
| --- | --- |

iii)

druh spoluspalovaného odpadu,

| iv) | mezní hodnoty emisí, které musí zařízení dodržovat, |
| --- | --- |

iv)

mezní hodnoty emisí, které musí zařízení dodržovat,

| v) | ostatní provozní podmínky stanovené v povolení. |
| --- | --- |

v)

ostatní provozní podmínky stanovené v povolení.

12.   Byly na uvolňování emisí do ovzduší ze spalovacích a spoluspalovacích zařízení stanoveny mezní hodnoty emisí odlišné od hodnot uvedených v příloze II, resp. v příloze V? Pokud ano a pokud jsou tyto údaje k dispozici, uveďte prosím:

| a) | zařízení, jichž se týkají, tj. spalovací a spoluspalovací zařízení; u spoluspalovacích zařízení uveďte druh zařízení; |
| --- | --- |

a)

zařízení, jichž se týkají, tj. spalovací a spoluspalovací zařízení; u spoluspalovacích zařízení uveďte druh zařízení;

| b) | která z těchto zařízení jsou „nová“ nebo „stávající“; |
| --- | --- |

b)

která z těchto zařízení jsou „nová“ nebo „stávající“;

| c) | na které znečišťující látky se tyto mezní hodnoty vztahují, a stanovené mezní hodnoty; |
| --- | --- |

c)

na které znečišťující látky se tyto mezní hodnoty vztahují, a stanovené mezní hodnoty;

| d) | proč jsou tyto mezní hodnoty uplatňovány; |
| --- | --- |

d)

proč jsou tyto mezní hodnoty uplatňovány;

| e) | režim sledování emisí u těchto znečišťujících látek (režim stálého či přerušovaného sledování; u přerušovaného sledování uveďte četnost). |
| --- | --- |

e)

režim sledování emisí u těchto znečišťujících látek (režim stálého či přerušovaného sledování; u přerušovaného sledování uveďte četnost).

13.   U znečišťujících látek uvedených v příloze IV směrnice 2000/76/ES uveďte, jak jsou určovány mezní hodnoty emisí pro vypouštění odpadních vod ze zařízení na čištění spalin do vodního prostředí? Uveďte prosím případy, kdy se mezní hodnoty emisí u těchto znečišťujících látek liší od hodnot v příloze IV.

14.   Pokud byly vedle znečišťujících látek uvedených v příloze IV stanoveny i mezní hodnoty emisí u znečišťujících látek vypouštěných do vody, uveďte:

| a) | na která zařízení se vztahují (tj. na spalovací nebo spoluspalovací, na „nová“ nebo „stávající“); |
| --- | --- |

a)

na která zařízení se vztahují (tj. na spalovací nebo spoluspalovací, na „nová“ nebo „stávající“);

| b) | na které znečišťující látky se tyto mezní hodnoty vztahují a jaké mezní hodnoty byly stanoveny; |
| --- | --- |

b)

na které znečišťující látky se tyto mezní hodnoty vztahují a jaké mezní hodnoty byly stanoveny;

| c) | proč jsou tyto mezní hodnoty uplatňovány? |
| --- | --- |

c)

proč jsou tyto mezní hodnoty uplatňovány?

15.   Jaké provozní kontrolní parametry (pH, teplota, průtok atd.) jsou stanoveny v rámci povolovacího řízení na vypouštění odpadních vod?

16.   Jaká ustanovení jsou přijata k zajištění ochrany půdy, povrchových vod nebo spodních vod v souladu s čl. 8 odst. 7?

17.   Jaká kritéria se používají k zajištění toho, aby byla skladovací kapacita odpovídající vodám, které je třeba testovat a případně před vypuštěním zpracovat?

18.   Jaká ustanovení byla obecně přijata ke snížení množství a stupně škodlivosti reziduí vzniklých ze spalovacích nebo spoluspalovacích zařízení?

19.   Jsou požadavky povolení pro měření látek znečišťujících ovzduší a provozní ukazatele procesu shodné s požadavky stanovenými v čl. 11 odst. 2? Pokud ne, uveďte prosím podrobně následující informace:

| a) | důvod odchylky od čl. 11 odst. 2 s odkazem na možnosti odchylky uvedené v čl. 11 odst. 4 až 7; |
| --- | --- |

a)

důvod odchylky od čl. 11 odst. 2 s odkazem na možnosti odchylky uvedené v čl. 11 odst. 4 až 7;

| b) | dotčenou znečišťující látku či ukazatel a požadavky stanovené na měření. |
| --- | --- |

b)

dotčenou znečišťující látku či ukazatel a požadavky stanovené na měření.

20.   Jsou požadavky povolení pro měření látek znečišťujících vodu shodné s požadavky stanovenými v čl. 11 odst. 14 až 15? Pokud ne, uveďte prosím podrobně následující informace:

| a) | důvod odchylky od čl. 11 odst. 14 a 15; |
| --- | --- |

a)

důvod odchylky od čl. 11 odst. 14 a 15;

| b) | dotčenou znečišťující látku/ukazatel a požadavky na měření. |
| --- | --- |

b)

dotčenou znečišťující látku/ukazatel a požadavky na měření.

21.   Jaká ustanovení byla přijata pro emise do ovzduší v rámci povolovacího procesu k zajištění souladu s následujícími ustanoveními:

| a) | čl. 11 odst. 8; |
| --- | --- |

a)

čl. 11 odst. 8;

| b) | čl. 11 odst. 9; |
| --- | --- |

b)

čl. 11 odst. 9;

| c) | čl. 11 odst. 11; |
| --- | --- |

c)

čl. 11 odst. 11;

| d) | čl. 11 odst. 12; |
| --- | --- |

d)

čl. 11 odst. 12;

| e) | režimem dodržování stanoveným v čl. 11 odst. 10. |
| --- | --- |

e)

režimem dodržování stanoveným v čl. 11 odst. 10.

22.   Jaká ustanovení byla přijata pro emise do vody v rámci povolovacího procesu k zajištění souladu s následujícími ustanoveními:

| a) | čl. 11 odst. 9; |
| --- | --- |

a)

čl. 11 odst. 9;

| b) | režimem dodržování stanoveným v čl. 11 odst. 16. |
| --- | --- |

b)

režimem dodržování stanoveným v čl. 11 odst. 16.

23.   Popište prosím případné úřední pokyny, které byly vypracovány o předkládání validovaných denních průměrných údajů o emisích (čl. 11 odst. 11). Uveďte případný internetový odkaz.

24.   Jaké jsou postupy pro informování příslušného orgánu v případě porušení mezní hodnoty emisí?

25.   Jaký byl přijat režim pro zajištění veřejné účasti v povolovacím řízení (nová a/nebo aktualizovaná povolení)? Uveďte prosím podrobnosti alespoň ohledně těchto otázek:

| a) | který orgán zveřejňuje žádost o povolení; |
| --- | --- |

a)

který orgán zveřejňuje žádost o povolení;

| b) | období, během nějž může veřejnost vyjádřit své připomínky; |
| --- | --- |

b)

období, během nějž může veřejnost vyjádřit své připomínky;

| c) | který orgán zveřejňuje konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

c)

který orgán zveřejňuje konečné rozhodnutí.

26.   S ohledem na dostupnost informací během celého povolovacího řízení:

| a) | existují informace související s ekologickými otázkami, které nejsou veřejně/částečně přístupné a které se týkají žádosti, rozhodovacího procesu a následného povolení? Pokud ano, upřesněte jaké; |
| --- | --- |

a)

existují informace související s ekologickými otázkami, které nejsou veřejně/částečně přístupné a které se týkají žádosti, rozhodovacího procesu a následného povolení? Pokud ano, upřesněte jaké;

| b) | jsou-li tyto údaje dostupné/částečně dostupné, uveďte prosím, zda jsou bezplatné, a pokud ne, uveďte výši poplatků a za jakých okolností jsou tyto poplatky účtovány. |
| --- | --- |

b)

jsou-li tyto údaje dostupné/částečně dostupné, uveďte prosím, zda jsou bezplatné, a pokud ne, uveďte výši poplatků a za jakých okolností jsou tyto poplatky účtovány.

27.   Jaká ustanovení byla přijata u spalovacích a spoluspalovacích zařízení s nominální kapacitou dvě tuny za hodinu a více v souvislosti s požadavkem, aby provozovatel předložil výroční zprávu o činnosti a sledování zařízení příslušnému úřadu?

28.   Pokud je předložena výroční zpráva:

| a) | jaké informace obsahuje; |
| --- | --- |

a)

jaké informace obsahuje;

| b) | jak může veřejnost získat přístup k této zprávě? |
| --- | --- |

b)

jak může veřejnost získat přístup k této zprávě?

29.   Pokud jde o spalovací nebo spoluspalovací zařízení s nominální kapacitou pod dvě tuny za hodinu, jak je veřejnost o těchto zařízeních informována?

30.   Jaká ustanovení byla přijata v rámci povolení ke kontrole období provozu spalovacího nebo spoluspalovacího zařízení během abnormálního provozu (tj. odstávek, poruch nebo výpadku čisticího nebo monitorovacího vybavení)?

31.   Jaká je u procesu spalování a u procesu spoluspalování maximální přípustná doba provozu během abnormálního provozu předtím, než se musí zařízení vyřadit z činnosti? Uveďte:

| a) | maximální přípustné období pro překročení mezních hodnot emisí; |
| --- | --- |

a)

maximální přípustné období pro překročení mezních hodnot emisí;

| b) | maximální kumulované trvání období, v nichž dochází k překročení mezních hodnot po dobu jednoho roku. |
| --- | --- |

b)

maximální kumulované trvání období, v nichž dochází k překročení mezních hodnot po dobu jednoho roku.

32.   Případné jiné poznámky.

---

(1)  Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. listopadu 2010,

kterým se schvalují některé pozměněné programy eradikace a sledování nákaz zvířat a zoonóz na rok 2010 a kterým se mění rozhodnutí 2009/883/ES, pokud jde o finanční příspěvek Unie na programy schválené uvedeným rozhodnutím

(oznámeno pod číslem K(2010) 8290)

(2010/732/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na čl. 27 odst. 5 a 6 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2009/470/ES stanoví postupy pro finanční příspěvek Unie na programy eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2009/470/ES stanoví postupy pro finanční příspěvek Unie na programy eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2008/341/ES ze dne 25. dubna 2008, kterým se stanoví kritéria Společenství pro vnitrostátní programy eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz (2), stanoví, že aby byly prosazeny programy předložené členskými státy Komisi, které se týkají eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí, schváleny pro opatření stanovené v čl. 27 odst. 1 rozhodnutí 2009/470/ES, musí splňovat alespoň kritéria stanovená v příloze rozhodnutí 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2008/341/ES ze dne 25. dubna 2008, kterým se stanoví kritéria Společenství pro vnitrostátní programy eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz (2), stanoví, že aby byly prosazeny programy předložené členskými státy Komisi, které se týkají eradikace, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí, schváleny pro opatření stanovené v čl. 27 odst. 1 rozhodnutí 2009/470/ES, musí splňovat alespoň kritéria stanovená v příloze rozhodnutí 2008/341/ES.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2009/883/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterým se schvalují roční a víceleté programy a finanční příspěvek Společenství na eradikaci, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz předložené členskými státy pro rok 2010 a následující roky (3), schvaluje některé vnitrostátní programy a stanoví procentní podíl a maximální výši finančního příspěvku Unie poskytovaného pro každý program předložený členskými státy. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2009/883/ES ze dne 26. listopadu 2009, kterým se schvalují roční a víceleté programy a finanční příspěvek Společenství na eradikaci, tlumení a sledování některých nákaz zvířat a zoonóz předložené členskými státy pro rok 2010 a následující roky (3), schvaluje některé vnitrostátní programy a stanoví procentní podíl a maximální výši finančního příspěvku Unie poskytovaného pro každý program předložený členskými státy.

| (4) | Komise posoudila zprávy o vzniklých výdajích na tyto programy předložené členskými státy. Z vyhodnocení těchto zpráv vyplývá, že některé členské státy nevyužijí celý příděl na rok 2010, zatímco jiné utratí víc než přidělenou částku. |
| --- | --- |

(4)

Komise posoudila zprávy o vzniklých výdajích na tyto programy předložené členskými státy. Z vyhodnocení těchto zpráv vyplývá, že některé členské státy nevyužijí celý příděl na rok 2010, zatímco jiné utratí víc než přidělenou částku.

| (5) | Programy proti vzteklině se ve většině členských států blíží fázi splnění cíle, kterým je eradikace rizika ohrožení zdraví lidí a zvířat touto nákazou. Je vhodné poskytnout další finanční pomoc těmto programům zvýšením sazby financování, aby se posílilo úsilí členských států eradikovat tuto nákazu co nejdříve. |
| --- | --- |

(5)

Programy proti vzteklině se ve většině členských států blíží fázi splnění cíle, kterým je eradikace rizika ohrožení zdraví lidí a zvířat touto nákazou. Je vhodné poskytnout další finanční pomoc těmto programům zvýšením sazby financování, aby se posílilo úsilí členských států eradikovat tuto nákazu co nejdříve.

| (6) | Členské státy informovaly Komisi, že maximální sazba náhrad za monitorovací test na přenosné spongiformní encefalopatie u skotu, používaná v posledních letech, již není realistická. Na základě výsledků šetření Komise v této věci je vhodné zvýšit maximální sazbu náhrad u těchto testů, aby se přiblížila skutečným nákladům, vynaloženým členskými státy při jejich realizaci. |
| --- | --- |

(6)

Členské státy informovaly Komisi, že maximální sazba náhrad za monitorovací test na přenosné spongiformní encefalopatie u skotu, používaná v posledních letech, již není realistická. Na základě výsledků šetření Komise v této věci je vhodné zvýšit maximální sazbu náhrad u těchto testů, aby se přiblížila skutečným nákladům, vynaloženým členskými státy při jejich realizaci.

| (7) | Výši finančního příspěvku Unie na řadu těchto vnitrostátních programů je proto nutné upravit. Je vhodné přerozdělit finanční prostředky z vnitrostátních programů, které nevyužijí celý příspěvek, na programy, které jej pravděpodobně překročí. Přerozdělení by mělo být založeno na nejnovějších informacích o skutečných výdajích vzniklých dotčeným členským státům. |
| --- | --- |

(7)

Výši finančního příspěvku Unie na řadu těchto vnitrostátních programů je proto nutné upravit. Je vhodné přerozdělit finanční prostředky z vnitrostátních programů, které nevyužijí celý příspěvek, na programy, které jej pravděpodobně překročí. Přerozdělení by mělo být založeno na nejnovějších informacích o skutečných výdajích vzniklých dotčeným členským státům.

| (8) | Portugalsko navíc předložilo pozměněný program eradikace brucelózy skotu, Španělsko, Nizozemí, Rakousko a Portugalsko předložily pozměněné programy eradikace a sledování katarální horečky ovcí v endemických nebo vysoce rizikových oblastech a Bulharsko a Polsko předložily pozměněné programy na eradikaci vztekliny. |
| --- | --- |

(8)

Portugalsko navíc předložilo pozměněný program eradikace brucelózy skotu, Španělsko, Nizozemí, Rakousko a Portugalsko předložily pozměněné programy eradikace a sledování katarální horečky ovcí v endemických nebo vysoce rizikových oblastech a Bulharsko a Polsko předložily pozměněné programy na eradikaci vztekliny.

| (9) | Komise posoudila tyto pozměněné programy jak z hlediska veterinárního, tak z hlediska finančního. Bylo shledáno, že programy jsou v souladu s příslušnými veterinárními právními předpisy Unie, a zejména s kritérii stanovenými v příloze rozhodnutí 2008/341/ES. Tyto pozměněné programy by proto měly být schváleny. |
| --- | --- |

(9)

Komise posoudila tyto pozměněné programy jak z hlediska veterinárního, tak z hlediska finančního. Bylo shledáno, že programy jsou v souladu s příslušnými veterinárními právními předpisy Unie, a zejména s kritérii stanovenými v příloze rozhodnutí 2008/341/ES. Tyto pozměněné programy by proto měly být schváleny.

| (10) | Rozhodnutí 2009/833/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí 2009/833/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schválení pozměněného programu eradikace brucelózy skotu předloženého Portugalskem

Pozměněný program eradikace brucelózy skotu předložený Portugalskem dne 25. května 2010 se schvaluje na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010.

Článek 2

Schválení pozměněného programu sledování a eradikace katarální horečky ovcí v endemických nebo vysoce rizikových oblastech předloženého některými členskými státy

Následující pozměněné programy sledování a eradikace katarální horečky ovcí v endemických nebo vysoce rizikových oblastech se schvalují na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010:

| a) | program předložený Španělskem dne 17. května 2010; |
| --- | --- |

a)

program předložený Španělskem dne 17. května 2010;

| b) | program předložený Nizozemskem dne 20. září 2010; |
| --- | --- |

b)

program předložený Nizozemskem dne 20. září 2010;

| c) | program předložený Rakouskem dne 29. března 2010; |
| --- | --- |

c)

program předložený Rakouskem dne 29. března 2010;

| d) | program předložený Portugalskem dne 12. května 2010. |
| --- | --- |

d)

program předložený Portugalskem dne 12. května 2010.

Článek 3

Schválení pozměněných programů eradikace vztekliny předložených Bulharskem a Polskem

Následující pozměněné programy eradikace vztekliny se schvalují na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010:

| a) | program předložený Bulharskem dne 29. září 2010; |
| --- | --- |

a)

program předložený Bulharskem dne 29. září 2010;

| b) | program předložený Polskem dne 28. září 2010. |
| --- | --- |

b)

program předložený Polskem dne 28. září 2010.

Článek 4

Změny rozhodnutí 2009/883/ES

Rozhodnutí 2009/883/ES se mění takto:

| 1. | V článku 1 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu b) se částka 5 000 000 EUR nahrazuje částkou 3 600 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 1 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu b) se částka 5 000 000 EUR nahrazuje částkou 3 600 000 EUR.

| b) | písmena e) a f) se nahrazují tímto:






  e) | 1 200 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- | --- |

b)

písmena e) a f) se nahrazují tímto:

e)

1 200 000 EUR pro Portugalsko;

| f) | 1 700 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

f)

1 700 000 EUR pro Spojené království.

| 2. | V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na tuberkulinaci, laboratorní testy a odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a nepřesáhne:






  a) | 12 500 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na tuberkulinaci, laboratorní testy a odškodnění vlastníků za hodnotu jejich zvířat poražených v rámci těchto programů a nepřesáhne:

a)

12 500 000 EUR pro Irsko;

| b) | 10 100 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

b)

10 100 000 EUR pro Španělsko;

| c) | 2 800 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

c)

2 800 000 EUR pro Itálii;

| d) | 1 000 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

d)

1 000 000 EUR pro Portugalsko;

| e) | 27 000 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

e)

27 000 000 EUR pro Spojené království.

| 3. | V čl. 3 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  a) | 3 000 000 EUR pro Španělsko. |
| --- | --- | --- |

3.

V čl. 3 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

a)

3 000 000 EUR pro Španělsko.

| 4. | V článku 4 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu c) se částka 1 600 000 EUR nahrazuje částkou 1 650 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

V článku 4 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu c) se částka 1 600 000 EUR nahrazuje částkou 1 650 000 EUR;

| b) | v písmenu e) se částka 16 800 000 EUR nahrazuje částkou 1 700 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

v písmenu e) se částka 16 800 000 EUR nahrazuje částkou 1 700 000 EUR;

| c) | písmena i) a j) se nahrazují tímto:






  i) | 19 000 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- | --- |

c)

písmena i) a j) se nahrazují tímto:

i)

19 000 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 33 500 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

33 500 000 EUR pro Francii;

| d) | písmena l) a m) se nahrazují tímto:






  l) | 20 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- | --- |

d)

písmena l) a m) se nahrazují tímto:

l)

20 000 EUR pro Lotyšsko;

| m) | 10 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

m)

10 000 EUR pro Litvu;

| e) | v písmenu o) se částka 780 000 EUR nahrazuje částkou 70 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

v písmenu o) se částka 780 000 EUR nahrazuje částkou 70 000 EUR;

| f) | v písmenu q) se částka 110 000 EUR nahrazuje částkou 130 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

v písmenu q) se částka 110 000 EUR nahrazuje částkou 130 000 EUR;

| g) | v písmenu t) se částka 5 200 000 EUR nahrazuje částkou 2 100 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

v písmenu t) se částka 5 200 000 EUR nahrazuje částkou 2 100 000 EUR;

| h) | v písmenu v) se částka 590 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR; |
| --- | --- |

h)

v písmenu v) se částka 590 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR;

| i) | písmena x) a y) se nahrazují tímto:






  x) | 20 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- | --- |

i)

písmena x) a y) se nahrazují tímto:

x)

20 000 EUR pro Finsko;

| y) | 850 000 EUR pro Švédsko. |
| --- | --- |

y)

850 000 EUR pro Švédsko.

| 5. | V článku 5 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka 2 000 000 EUR nahrazuje částkou 900 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 5 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu a) se částka 2 000 000 EUR nahrazuje částkou 900 000 EUR;

| b) | písmena d) a e) se nahrazují tímto:






  d) | 400 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- | --- |

b)

písmena d) a e) se nahrazují tímto:

d)

400 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 25 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

e)

25 000 EUR pro Estonsko;

| c) | v písmenu i) se částka 2 500 000 EUR nahrazuje částkou 1 400 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

v písmenu i) se částka 2 500 000 EUR nahrazuje částkou 1 400 000 EUR;

| d) | v písmenu k) se částka 1 250 000 EUR nahrazuje částkou 900 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

v písmenu k) se částka 1 250 000 EUR nahrazuje částkou 900 000 EUR;

| e) | písmena m) a n) se nahrazují tímto:






  m) | 50 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- | --- |

e)

písmena m) a n) se nahrazují tímto:

m)

50 000 EUR pro Lotyšsko;

| n) | 10 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

n)

10 000 EUR pro Litvu;

| f) | písmena t) a u) se nahrazují tímto:






  t) | 4 600 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- | --- |

f)

písmena t) a u) se nahrazují tímto:

t)

4 600 000 EUR pro Polsko;

| u) | 55 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

u)

55 000 EUR pro Portugalsko;

| g) | písmena x) a y) se nahrazují tímto:






  x) | 600 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- | --- |

g)

písmena x) a y) se nahrazují tímto:

x)

600 000 EUR pro Slovensko;

| y) | 80 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

y)

80 000 EUR pro Spojené království.

| 6. | V článku 6 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka 240 000 EUR nahrazuje částkou 120 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

6.

V článku 6 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu a) se částka 240 000 EUR nahrazuje částkou 120 000 EUR;

| b) | v písmenu f) se částka 300 000 EUR nahrazuje částkou 550 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

v písmenu f) se částka 300 000 EUR nahrazuje částkou 550 000 EUR;

| c) | v písmenu i) se částka 515 000 EUR nahrazuje částkou 250 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

v písmenu i) se částka 515 000 EUR nahrazuje částkou 250 000 EUR.

| 7. | V čl. 7 odst. 2 se částka 450 000 EUR nahrazuje částkou 250 000 EUR. |
| --- | --- |

7.

V čl. 7 odst. 2 se částka 450 000 EUR nahrazuje částkou 250 000 EUR.

| 8. | V článku 8 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu e) se částka 350 000 EUR nahrazuje částkou 450 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

8.

V článku 8 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu e) se částka 350 000 EUR nahrazuje částkou 450 000 EUR;

| b) | v písmenu k) se částka 650 000 EUR nahrazuje částkou 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

v písmenu k) se částka 650 000 EUR nahrazuje částkou 1 300 000 EUR;

| c) | v písmenu t) se částka 200 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

v písmenu t) se částka 200 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR.

| 9. | Článek 9 se mění takto:






  a) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 100 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění rychlých testů u zvířat podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 999/2001, přílohy III kapitoly A částí I a II bodů 1 až 5 nařízení (ES) č. 999/2001 a přílohy VII uvedeného nařízení, potvrzujících testů a základních molekulárních diskriminačních testů podle přílohy X kapitoly C bodu 3.2 písmene c) podbodu i) nařízení (ES) č. 999/2001, a ve výši 50 % nákladů, které každý členský stát vynaloží v souvislosti s odškodněním vlastníků za hodnotu jejich utracených a zlikvidovaných zvířat v souladu s jejich programy eradikace BSE a klusavky, a ve výši 50 % nákladů na genotypovou analýzu vzorků a nepřesáhne částku:






  a) | 2 340 000 EUR pro Belgii; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Článek 9 se mění takto:

a)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 100 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění rychlých testů u zvířat podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 999/2001, přílohy III kapitoly A částí I a II bodů 1 až 5 nařízení (ES) č. 999/2001 a přílohy VII uvedeného nařízení, potvrzujících testů a základních molekulárních diskriminačních testů podle přílohy X kapitoly C bodu 3.2 písmene c) podbodu i) nařízení (ES) č. 999/2001, a ve výši 50 % nákladů, které každý členský stát vynaloží v souvislosti s odškodněním vlastníků za hodnotu jejich utracených a zlikvidovaných zvířat v souladu s jejich programy eradikace BSE a klusavky, a ve výši 50 % nákladů na genotypovou analýzu vzorků a nepřesáhne částku:

a)

2 340 000 EUR pro Belgii;

| b) | 440 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- |

b)

440 000 EUR pro Bulharsko;

| c) | 1 380 000 EUR pro Českou republiku; |
| --- | --- |

c)

1 380 000 EUR pro Českou republiku;

| d) | 1 420 000 EUR pro Dánsko; |
| --- | --- |

d)

1 420 000 EUR pro Dánsko;

| e) | 11 260 000 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

e)

11 260 000 EUR pro Německo;

| f) | 300 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- |

f)

300 000 EUR pro Estonsko;

| g) | 4 700 000 EUR pro Irsko; |
| --- | --- |

g)

4 700 000 EUR pro Irsko;

| h) | 2 000 000 EUR pro Řecko; |
| --- | --- |

h)

2 000 000 EUR pro Řecko;

| i) | 6 480 000 EUR pro Španělsko; |
| --- | --- |

i)

6 480 000 EUR pro Španělsko;

| j) | 16 980 000 EUR pro Francii; |
| --- | --- |

j)

16 980 000 EUR pro Francii;

| k) | 7 210 000 EUR pro Itálii; |
| --- | --- |

k)

7 210 000 EUR pro Itálii;

| l) | 70 000 EUR pro Kypr; |
| --- | --- |

l)

70 000 EUR pro Kypr;

| m) | 360 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

m)

360 000 EUR pro Lotyšsko;

| n) | 700 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

n)

700 000 EUR pro Litvu;

| o) | 100 000 EUR pro Lucembursko; |
| --- | --- |

o)

100 000 EUR pro Lucembursko;

| p) | 1 230 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

p)

1 230 000 EUR pro Maďarsko;

| q) | 30 000 EUR pro Maltu; |
| --- | --- |

q)

30 000 EUR pro Maltu;

| r) | 3 370 000 EUR pro Nizozemsko; |
| --- | --- |

r)

3 370 000 EUR pro Nizozemsko;

| s) | 1 510 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

s)

1 510 000 EUR pro Rakousko;

| t) | 4 930 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

t)

4 930 000 EUR pro Polsko;

| u) | 1 640 000 EUR pro Portugalsko; |
| --- | --- |

u)

1 640 000 EUR pro Portugalsko;

| v) | 1 000 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

v)

1 000 000 EUR pro Rumunsko;

| w) | 240 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

w)

240 000 EUR pro Slovinsko;

| x) | 650 000 EUR pro Slovensko; |
| --- | --- |

x)

650 000 EUR pro Slovensko;

| y) | 610 000 EUR pro Finsko; |
| --- | --- |

y)

610 000 EUR pro Finsko;

| z) | 970 000 EUR pro Švédsko; |
| --- | --- |

z)

970 000 EUR pro Švédsko;

| za) | 5 920 000 EUR pro Spojené království. |
| --- | --- |

za)

5 920 000 EUR pro Spojené království.

| b) | V odst. 3 písm. a) se částka 5 EUR na test nahrazuje částkou 8 EUR na test. |
| --- | --- |

b)

V odst. 3 písm. a) se částka 5 EUR na test nahrazuje částkou 8 EUR na test.

| 10. | V článku 10 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
  2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 75 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních vyšetření k detekci antigenu vztekliny nebo protilátek proti vzteklině, izolaci a charakterizaci viru vztekliny, detekci biomarkeru a titraci očkovací návnady a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy, a nepřesáhne částku:






  a) | 1 870 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- | --- |

10.

V článku 10 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

2.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 75 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavci 1 na provádění laboratorních vyšetření k detekci antigenu vztekliny nebo protilátek proti vzteklině, izolaci a charakterizaci viru vztekliny, detekci biomarkeru a titraci očkovací návnady a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy, a nepřesáhne částku:

a)

1 870 000 EUR pro Bulharsko;

| b) | 680 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

b)

680 000 EUR pro Maďarsko;

| c) | 7 380 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

c)

7 380 000 EUR pro Polsko;

| d) | 820 000 EUR pro Rumunsko; |
| --- | --- |

d)

820 000 EUR pro Rumunsko;

| e) | 490 000 EUR pro Slovensko. |
| --- | --- |

e)

490 000 EUR pro Slovensko.

3.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavci 1, v průměru nepřesáhne částku:

| a) | za sérologický test: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

a)

za sérologický test: 12 EUR na test;

| b) | za test pro detekci tetracyklinu v kostech: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

b)

za test pro detekci tetracyklinu v kostech: 12 EUR na test;

| c) | za test imunofluorescence (FAT): 18 EUR na test. |
| --- | --- |

c)

za test imunofluorescence (FAT): 18 EUR na test.

| 11. | V článku 11 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu b) se částka 20 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

11.

V článku 11 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu b) se částka 20 000 EUR nahrazuje částkou 40 000 EUR;

| b) | v písmenu d) se částka 1 400 000 EUR nahrazuje částkou 650 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

v písmenu d) se částka 1 400 000 EUR nahrazuje částkou 650 000 EUR.

| 12. | V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  2.   Finanční příspěvek Unie na programy uvedené v odstavci 1 se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy dotčeným členským státem na laboratorní testy a nepřesáhne částku:






  a) | 25 000 EUR pro Bulharsko; |
| --- | --- | --- |

12.

V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

2.   Finanční příspěvek Unie na programy uvedené v odstavci 1 se stanoví ve výši 50 % nákladů, které budou vynaloženy dotčeným členským státem na laboratorní testy a nepřesáhne částku:

a)

25 000 EUR pro Bulharsko;

| b) | 300 000 EUR pro Maďarsko; |
| --- | --- |

b)

300 000 EUR pro Maďarsko;

| c) | 1 000 000 EUR pro Polsko; |
| --- | --- |

c)

1 000 000 EUR pro Polsko;

| d) | 700 000 EUR pro Španělsko. |
| --- | --- |

d)

700 000 EUR pro Španělsko.

| 13. | V článku 13 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
  3.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 75 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavcích 1 a 2 na provádění laboratorních vyšetření k detekci antigenu vztekliny nebo protilátek proti vzteklině, charakterizaci viru vztekliny, detekci biomarkeru, stanovení stáří a titraci očkovací návnady a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy, a nepřesáhne částku:






  a) | 1 360 000 EUR pro Estonsko; |
| --- | --- | --- |

13.

V článku 13 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

3.   Finanční příspěvek Unie se stanoví ve výši 75 % nákladů, které budou vynaloženy každým členským státem uvedeným v odstavcích 1 a 2 na provádění laboratorních vyšetření k detekci antigenu vztekliny nebo protilátek proti vzteklině, charakterizaci viru vztekliny, detekci biomarkeru, stanovení stáří a titraci očkovací návnady a na nákup a distribuci očkovací látky a očkovacích návnad pro programy, a nepřesáhne částku:

a)

1 360 000 EUR pro Estonsko;

| b) | 1 400 000 EUR pro Lotyšsko; |
| --- | --- |

b)

1 400 000 EUR pro Lotyšsko;

| c) | 540 000 EUR pro Litvu; |
| --- | --- |

c)

540 000 EUR pro Litvu;

| d) | 200 000 EUR pro Rakousko; |
| --- | --- |

d)

200 000 EUR pro Rakousko;

| e) | 830 000 EUR pro Slovinsko; |
| --- | --- |

e)

830 000 EUR pro Slovinsko;

| f) | 150 000 EUR pro Finsko. |
| --- | --- |

f)

150 000 EUR pro Finsko.

4.   Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům za programy uvedené v odstavcích 1 a 2, v průměru nepřesáhne částku:

| a) | za sérologický test: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

a)

za sérologický test: 12 EUR na test;

| b) | za test pro detekci tetracyklinu v kostech: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

b)

za test pro detekci tetracyklinu v kostech: 12 EUR na test;

| c) | za test imunofluorescence (FAT): 18 EUR na test. |
| --- | --- |

c)

za test imunofluorescence (FAT): 18 EUR na test.

| 14. | V čl. 14 odst. 2 se částka 262 000 EUR nahrazuje částkou 310 000 EUR. |
| --- | --- |

14.

V čl. 14 odst. 2 se částka 262 000 EUR nahrazuje částkou 310 000 EUR.

| 15. | V článku 15 se odstavec 2 mění takto:






  a) | v písmenu a) se částka 800 000 EUR nahrazuje částkou 600 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

15.

V článku 15 se odstavec 2 mění takto:

a)

v písmenu a) se částka 800 000 EUR nahrazuje částkou 600 000 EUR;

| b) | v písmenu c) se částka 750 000 EUR nahrazuje částkou 500 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

v písmenu c) se částka 750 000 EUR nahrazuje částkou 500 000 EUR.

| 16. | V čl. 16 odst. 2 úvodní větě se částka 8 200 000 EUR nahrazuje částkou 4 000 000 EUR. |
| --- | --- |

16.

V čl. 16 odst. 2 úvodní větě se částka 8 200 000 EUR nahrazuje částkou 4 000 000 EUR.

Článek 5

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. listopadu 2010.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Úř. věst. L 115, 29.4.2008, s. 44.

2

(3)  Úř. věst. L 317, 3.12.2009, s. 36.

3

---

Opravy

| 1.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 315/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 315/48

---

Oprava nařízení Komise (EU) č. 849/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů

(
  Úřední věstník Evropské unie L 253 ze dne 28. září 2010
  )

Strana 9, příloha II, oddíl 3, položka 5, druhý sloupec:

místo:

„Počet zařízení pro činnosti odstraňování a další využívání odpadu, uvedené v oddíle 8 bodě 2, kromě položek 3 a 5.“,

má být:

„Kapacita zařízení pro činnosti odstraňování a další využívání odpadu, uvedené v oddíle 8 bodě 2, kromě položek 3 a 5.“

---