# Euroopa Liidu L 46/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.046.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide19. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.046.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide19. veebruar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 149/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 150/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite ning nende liha osas (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 151/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa tehistingimustes peetavate ulukite osas (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 152/2011, 18. veebruar 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Chosco de Tineo (KGT)] | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 153/2011, 18. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 154/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 155/2011, 18. veebruar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta veebruari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames | 27 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/110/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. september 2010, riigiabi C 8/09 (ex N 357/08) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6159 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/111/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt nõukogu direktiivile 92/66/EMÜ transportida ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu seoses Newcastle'i haiguse puhanguga Côtes d’Armor'i departemangus kehtestatud ohustatud tsoonist väljapoole
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 869 all)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | 2011/112/EL |
| | * | Komisjoni määrus, 18. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2008/620/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 899 all) | 46 |
| | | 2011/113/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, Itaalia makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EAGGF) 2006. eelarveaastal rahastatud kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 911 all) | 47 |
| | | 2011/114/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2008/589/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 938 all) | 50 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | | 2011/115/EL |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppega loodud komitee otsus nr 1/2010, 18. oktoober 2010, 1. lisas mootorsõidukeid käsitleva 12. peatüki muutmise ja uue, biotsiide käsitleva 18. peatüki lisamise kohta 1. lisasse | 51 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 149/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 150/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite ning nende liha osas (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni määrus (EL) nr 151/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa tehistingimustes peetavate ulukite osas (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni määrus (EL) nr 152/2011, 18. veebruar 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Chosco de Tineo (KGT)]

21

Komisjoni määrus (EL) nr 153/2011, 18. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

Komisjoni määrus (EL) nr 154/2011, 18. veebruar 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

25

Komisjoni määrus (EL) nr 155/2011, 18. veebruar 2011, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta veebruari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames

27

OTSUSED

2011/110/EL

*

Komisjoni otsus, 15. september 2010, riigiabi C 8/09 (ex N 357/08) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6159 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6159 all)

1

28

2011/111/EL

*

Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt nõukogu direktiivile 92/66/EMÜ transportida ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu seoses Newcastle'i haiguse puhanguga Côtes d’Armor'i departemangus kehtestatud ohustatud tsoonist väljapoole
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 869 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 869 all)

1

44

2011/112/EL

*

Komisjoni määrus, 18. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2008/620/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 899 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 899 all)

46

2011/113/EL

*

Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, Itaalia makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EAGGF) 2006. eelarveaastal rahastatud kuludega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 911 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 911 all)

47

2011/114/EL

*

Komisjoni otsus, 18. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2008/589/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 938 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 938 all)

50

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

2011/115/EL

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppega loodud komitee otsus nr 1/2010, 18. oktoober 2010, 1. lisas mootorsõidukeid käsitleva 12. peatüki muutmise ja uue, biotsiide käsitleva 18. peatüki lisamise kohta 1. lisasse

51

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 235/09/COL, 20. mai 2009, ajutise väikesemahulise abi kava kohta (Norra) | 59 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 235/09/COL, 20. mai 2009, ajutise väikesemahulise abi kava kohta (Norra)

59

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 640/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega) parandus (ELT L 191, 23.7.2009) | 63 |

Parandused

*

Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 640/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega) parandus (ELT L 191, 23.7.2009)

(ELT L 191, 23.7.2009)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 149/2011,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) (2) võeti vastu teatavad 15. septembril 2008. aastal kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) (2) võeti vastu teatavad 15. septembril 2008. aastal kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Oma iga-aastase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite lihtsustamine ja selgitamine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 10. mail 2010. aastal rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused (edaspidi „edasiarendused”). Enamik nendest muudatustest on kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRSide) täpsustused või parandused või varem IFRSi tehtud muudatustest tulenevad muudatused. Kolm muudatust (kaks muudatust IFRS 1-s ja üks muudatus IAS 34-s) hõlmavad kehtivate nõuete muudatusi või täiendavaid suuniseid nende nõuete rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Oma iga-aastase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite lihtsustamine ja selgitamine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 10. mail 2010. aastal rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused (edaspidi „edasiarendused”). Enamik nendest muudatustest on kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRSide) täpsustused või parandused või varem IFRSi tehtud muudatustest tulenevad muudatused. Kolm muudatust (kaks muudatust IFRS 1-s ja üks muudatus IAS 34-s) hõlmavad kehtivate nõuete muudatusi või täiendavaid suuniseid nende nõuete rakendamise kohta.

| (3) | Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et edasiarendused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et edasiarendused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1126/2008.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (2) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 7 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 7 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (3) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 3 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 3 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (4) | Rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 1 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 1 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (5) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IAS) 34 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IAS) 34 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (6) | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendus 13 lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendus 13 lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| (7) | IFRS 7, IAS 32 ja IAS 39 muudetakse vastavalt IFRS 3 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

(7)

IFRS 7, IAS 32 ja IAS 39 muudetakse vastavalt IFRS 3 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| (8) | IAS 21, IAS 28 ja IAS 31 muudetakse vastavalt IAS 3 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(8)

IAS 21, IAS 28 ja IAS 31 muudetakse vastavalt IAS 3 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad kohaldama artikli 1 punktides 3, 7 ja 8 osutatud muudatusi finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad pärast 30. juunit 2010 algavaid majandusaastaid.

Kõik ettevõtted peavad kohaldama artikli 1 punktis 2 ning punktides 4–7 osutatud muudatusi finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad pärast 31. detsembrit 2010 algavaid majandusaastaid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused

„Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Väljaspool EMPd on kõik olemasolevad õigused kaitstud, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org”

IFRSide edasiarendused

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudatused

Paragrahvid 27 ja 32 muudetakse. Paragrahv 27A, pealkiri ning paragrahvid 31B ja 39E lisatakse.

ESITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

| 27 | (Majandus)üksus rakendab IAS 8 IFRSide kasutuselevõtul tehtud arvestusmeetodite muudatuste suhtes ja enne esimeste IFRS finantsaruannete esitamist tehtud arvestusmeetodite muudatuste suhtes alles pärast esimeste IFRS finantsaruannete esitamist. Seetõttu ei rakendata IAS 8 nõudeid arvestusmeetodite muudatuste kohta (majandus)üksuse esimestes IFRS finantsaruannetes. |
| --- | --- |

27

(Majandus)üksus rakendab IAS 8 IFRSide kasutuselevõtul tehtud arvestusmeetodite muudatuste suhtes ja enne esimeste IFRS finantsaruannete esitamist tehtud arvestusmeetodite muudatuste suhtes alles pärast esimeste IFRS finantsaruannete esitamist. Seetõttu ei rakendata IAS 8 nõudeid arvestusmeetodite muudatuste kohta (majandus)üksuse esimestes IFRS finantsaruannetes.

| 27A | Kui (majandus)üksus muudab oma esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi jooksul oma arvestusmeetodeid või kasutab käesolevas IFRSis toodud vabastusi, selgitab ta oma esimese IFRS vahefinantsaruande ja oma esimeste IFRS finantsaruannete vahelisi muudatusi kooskõlas paragrahviga 23 ning täpsustab paragrahvi 24 punktide a ja b alusel nõutavaid võrdlusi. |
| --- | --- |

27A

Kui (majandus)üksus muudab oma esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi jooksul oma arvestusmeetodeid või kasutab käesolevas IFRSis toodud vabastusi, selgitab ta oma esimese IFRS vahefinantsaruande ja oma esimeste IFRS finantsaruannete vahelisi muudatusi kooskõlas paragrahviga 23 ning täpsustab paragrahvi 24 punktide a ja b alusel nõutavaid võrdlusi.

Tuletatud soetusmaksumuse kasutamine tegevuse suhtes, mille puhul on nõutav tariifi reguleerimine

| 31B | Kui (majandus)üksus kasutab paragrahvis D8B toodud vabastust tegevuse suhtes, mille puhul on nõutav tariifi reguleerimine, avalikustab ta selle asjaolu ja aluse, mille põhjal määrati bilansilised (jääk)maksumused kindlaks eelmise raamatupidamistava kohaselt. |
| --- | --- |

31B

Kui (majandus)üksus kasutab paragrahvis D8B toodud vabastust tegevuse suhtes, mille puhul on nõutav tariifi reguleerimine, avalikustab ta selle asjaolu ja aluse, mille põhjal määrati bilansilised (jääk)maksumused kindlaks eelmise raamatupidamistava kohaselt.

Vahefinantsaruanded

| 32 | Kui (majandus)üksus esitab IAS 34 kohaselt vahefinantsaruande tema esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta, siis paragrahvi 23 nõuete täitmiseks tuleb (majandus)üksusel lisaks IAS 34 nõuetele täita ka järgmised nõuded:






  (a) | kui (majandus)üksus esitas vahefinantsaruande vahetult eelnenud majandusaasta võrreldava vaheperioodi kohta, sisaldab vahefinantsaruanne:






  (i) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapitali võrreldava vaheperioodi lõpus võrrelduna IFRSidele vastava omakapitaliga samal kuupäeval ja |
| --- | --- | --- | --- |

32

Kui (majandus)üksus esitab IAS 34 kohaselt vahefinantsaruande tema esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta, siis paragrahvi 23 nõuete täitmiseks tuleb (majandus)üksusel lisaks IAS 34 nõuetele täita ka järgmised nõuded:

(a)

kui (majandus)üksus esitas vahefinantsaruande vahetult eelnenud majandusaasta võrreldava vaheperioodi kohta, sisaldab vahefinantsaruanne:

(i)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud omakapitali võrreldava vaheperioodi lõpus võrrelduna IFRSidele vastava omakapitaliga samal kuupäeval ja

| (ii) | võrdlust sama võrreldava perioodi (jooksvalt ja kumulatiivselt) IFRSidele vastava koondkasumi kogusummaga. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum; |
| --- | --- |

(ii)

võrdlust sama võrreldava perioodi (jooksvalt ja kumulatiivselt) IFRSidele vastava koondkasumi kogusummaga. Selle võrdluse lähtepunkt on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud koondkasumi kogusumma sama perioodi kohta või kui (majandus)üksus ei esitanud sellist kogusummat, eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt esitatud kasum või kahjum;

| (b) | lisaks punktis a nõutud võrdlustele sisaldab (majandus)üksuse esimene IAS 34 kohane vahefinantsaruanne esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta paragrahvi 24 punktides a ja b (täiendatud paragrahvides 25 ja 26 nõutud detailidega) kirjeldatud võrdlusi või ristviiteid muule väljaantud dokumendile, mis neid võrdlusi sisaldab; |
| --- | --- |

(b)

lisaks punktis a nõutud võrdlustele sisaldab (majandus)üksuse esimene IAS 34 kohane vahefinantsaruanne esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi osa kohta paragrahvi 24 punktides a ja b (täiendatud paragrahvides 25 ja 26 nõutud detailidega) kirjeldatud võrdlusi või ristviiteid muule väljaantud dokumendile, mis neid võrdlusi sisaldab;

| (c) | kui (majandus)üksus muudab oma arvestusmeetodeid või käesolevas IFRSis toodud vabastuste kasutamist, selgitab ta iga sellise vahefinantsaruande muudatusi kooskõlas paragrahviga 23 ning täpsustab punktidega a ja b nõutavaid võrdlusi. |
| --- | --- |

(c)

kui (majandus)üksus muudab oma arvestusmeetodeid või käesolevas IFRSis toodud vabastuste kasutamist, selgitab ta iga sellise vahefinantsaruande muudatusi kooskõlas paragrahviga 23 ning täpsustab punktidega a ja b nõutavaid võrdlusi.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 39E | 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused lisas paragrahvid 27A, 31B ja D8B ning muutis paragrahve 27, 32, paragrahvi D1 punkti c ja paragrahvi D8. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksustel, mis võtsid IFRSid kasutusele enne IFRS 1 jõustumiskuupäeva või rakendasid IFRS 1 eelneval perioodil, on lubatud rakendada seda muudatust tagasiulatuvalt paragrahvi D8 suhtes esimesel aruandeperioodil pärast muudatuse jõustumist. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahvi D8 tagasiulatuvalt, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

39E

2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused lisas paragrahvid 27A, 31B ja D8B ning muutis paragrahve 27, 32, paragrahvi D1 punkti c ja paragrahvi D8. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksustel, mis võtsid IFRSid kasutusele enne IFRS 1 jõustumiskuupäeva või rakendasid IFRS 1 eelneval perioodil, on lubatud rakendada seda muudatust tagasiulatuvalt paragrahvi D8 suhtes esimesel aruandeperioodil pärast muudatuse jõustumist. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahvi D8 tagasiulatuvalt, avalikustab ta selle asjaolu.

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt lisa D muudatus

Paragrahvi D1 punkt c ja paragrahv D8 muudetakse ning paragrahv D8B lisatakse.

| D1 | (Majandus)üksus võib otsustada kasutada ühte või mitut alljärgnevat vabastust:
  ...






  (c) | tuletatud soetusmaksumus (paragrahvid D5–D8B); |
| --- | --- | --- |

D1

(Majandus)üksus võib otsustada kasutada ühte või mitut alljärgnevat vabastust:

...

(c)

tuletatud soetusmaksumus (paragrahvid D5–D8B);

...

Tuletatud soetusmaksumus

| D8 | Esmakordne kasutuselevõtja võib olla määranud tuletatud soetusmaksumuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt mõnedele või kõikidele oma varadele ja kohustistele, mõõtes nende õiglast väärtust mingi kindla kuupäeva seisuga seoses selliste sündmustega nagu erastamine või väärtpaberite esmakordne avalik pakkumine.






  (a) | Kui mõõtmiskuupäev on IFRSidele ülemineku kuupäev või sellele eelnev kuupäev, võib (majandus)üksus kasutada sellist sündmusepõhist õiglase väärtuse mõõtmist IFRSide kohase tuletatud soetusmaksumusena mõõtmise kuupäeva seisuga. |
| --- | --- | --- |

D8

Esmakordne kasutuselevõtja võib olla määranud tuletatud soetusmaksumuse eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt mõnedele või kõikidele oma varadele ja kohustistele, mõõtes nende õiglast väärtust mingi kindla kuupäeva seisuga seoses selliste sündmustega nagu erastamine või väärtpaberite esmakordne avalik pakkumine.

(a)

Kui mõõtmiskuupäev on IFRSidele ülemineku kuupäev või sellele eelnev kuupäev, võib (majandus)üksus kasutada sellist sündmusepõhist õiglase väärtuse mõõtmist IFRSide kohase tuletatud soetusmaksumusena mõõtmise kuupäeva seisuga.

| (b) | Kui mõõtmiskuupäev on pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva, kuid esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi jooksul, siis võib sündmuste põhiseid õiglase väärtuse mõõtmisi kasutada tuletatud soetusmaksumusena sündmuse toimumisel. (Majandus)üksus kajastab tulenevaid korrigeerimisi otse jaotamata kasumis (või vajaduse korral muus omakapitali kategoorias) mõõtmise kuupäeval. IFRSidele ülemineku kuupäeval teeb (majandus)üksus tuletatud soetusmaksumuse kindlaks, rakendades paragrahvides D5–D7 toodud kriteeriume, või mõõdab varasid ja kohustisi kooskõlas käesoleva IFRSi muude nõuetega. |
| --- | --- |

(b)

Kui mõõtmiskuupäev on pärast IFRSidele ülemineku kuupäeva, kuid esimeste IFRS finantsaruannetega kaetud perioodi jooksul, siis võib sündmuste põhiseid õiglase väärtuse mõõtmisi kasutada tuletatud soetusmaksumusena sündmuse toimumisel. (Majandus)üksus kajastab tulenevaid korrigeerimisi otse jaotamata kasumis (või vajaduse korral muus omakapitali kategoorias) mõõtmise kuupäeval. IFRSidele ülemineku kuupäeval teeb (majandus)üksus tuletatud soetusmaksumuse kindlaks, rakendades paragrahvides D5–D7 toodud kriteeriume, või mõõdab varasid ja kohustisi kooskõlas käesoleva IFRSi muude nõuetega.

| D8B | Mõned (majandus)üksused omavad materiaalset põhivara või immateriaalset vara, mida kasutatakse või kasutati varem tegevuses, mille puhul on nõutav tariifi reguleerimine. Selliste kirjete bilansilised (jääk)maksumused võivad sisaldada summasid, mis määrati kindlaks eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt, kuid ei vasta IFRSide kohastele kapitaliseerimise kriteeriumitele. Sellisel juhul võib esmakordne kasutuselevõtja otsustada kasutada tuletatud soetusmaksumusena eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohast sellise objekti bilansilist (jääk)maksumust IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Kui (majandus)üksus rakendab seda vabastust ühe objekti suhtes, ei pea ta seda rakendama kõikide objektide suhtes. IFRSidele ülemineku kuupäeval viib (majandus)üksus läbi IAS 36 kohase väärtuse languse testi iga objekti suhtes, mille puhul seda vabastust kasutatakse. Käesoleva paragrahvi kohaldamisel on tariifi reguleerimine tegevuste puhul nõutav, kui selliste tegevustega pakutakse klientidele kaupu või teenuseid hindadega (st tariifidega), mille on kehtestanud volitatud asutus, kellel on õigus kehtestada klientidele kohustuslikke tariife, mis on ette nähtud selleks, et hüvitada (majandus)üksusel esinenud teatud kulud seoses reguleeritud kaupade või teenuste osutamisega ning teenida teatud kasumit. See teatud kasum võib olla minimaalne suurus või vahemik ning ei pea olema fikseeritud või garanteeritud kasum. |
| --- | --- |

D8B

Mõned (majandus)üksused omavad materiaalset põhivara või immateriaalset vara, mida kasutatakse või kasutati varem tegevuses, mille puhul on nõutav tariifi reguleerimine. Selliste kirjete bilansilised (jääk)maksumused võivad sisaldada summasid, mis määrati kindlaks eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt, kuid ei vasta IFRSide kohastele kapitaliseerimise kriteeriumitele. Sellisel juhul võib esmakordne kasutuselevõtja otsustada kasutada tuletatud soetusmaksumusena eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohast sellise objekti bilansilist (jääk)maksumust IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Kui (majandus)üksus rakendab seda vabastust ühe objekti suhtes, ei pea ta seda rakendama kõikide objektide suhtes. IFRSidele ülemineku kuupäeval viib (majandus)üksus läbi IAS 36 kohase väärtuse languse testi iga objekti suhtes, mille puhul seda vabastust kasutatakse. Käesoleva paragrahvi kohaldamisel on tariifi reguleerimine tegevuste puhul nõutav, kui selliste tegevustega pakutakse klientidele kaupu või teenuseid hindadega (st tariifidega), mille on kehtestanud volitatud asutus, kellel on õigus kehtestada klientidele kohustuslikke tariife, mis on ette nähtud selleks, et hüvitada (majandus)üksusel esinenud teatud kulud seoses reguleeritud kaupade või teenuste osutamisega ning teenida teatud kasumit. See teatud kasum võib olla minimaalne suurus või vahemik ning ei pea olema fikseeritud või garanteeritud kasum.

IFRS 3 Äriühendused muudatused

Paragrahv 19, paragrahvi 30 ees olev pealkiri ja paragrahv 30 muudetakse. Paragrahvid 64B, 64C ja 65A–65E lisatakse.

OMANDAMISMEETOD

Mõõtmispõhimõte

| 19 | Iga äriühenduse puhul mõõdab omandaja omandamise kuupäeval omandatavas üksuses mittekontrolliva osaluse komponendid, mis on praegused omandiõiguse osalused ja annavad nende omanikele õiguse (majandus)üksuse netovarade proportsionaalsele osale likvideerimise korral kas:






  (a) | õiglases väärtuses või |
| --- | --- | --- |

19

Iga äriühenduse puhul mõõdab omandaja omandamise kuupäeval omandatavas üksuses mittekontrolliva osaluse komponendid, mis on praegused omandiõiguse osalused ja annavad nende omanikele õiguse (majandus)üksuse netovarade proportsionaalsele osale likvideerimise korral kas:

(a)

õiglases väärtuses või

| (b) | praeguste omandiõiguse instrumentide proportsionaalse osana omandatava üksuse eristatava netovarana kajastatud summades. |
| --- | --- |

(b)

praeguste omandiõiguse instrumentide proportsionaalse osana omandatava üksuse eristatava netovarana kajastatud summades.

Mittekontrolliva osaluse kõik muud komponendid mõõdetakse nende omandamise kuupäeva seisu õiglastes väärtustes, kui IFRSidega ei ole nõutud muud mõõtmisalust.

Erandid kajastamis- või mõõtmispõhimõtetest

Erandid mõõtmispõhimõttest

Aktsiapõhised maksetehingud

| 30 | Omandaja mõõdab kohustise või omakapitaliinstrumendi, mis on seotud omandatava aktsiapõhiste maksetehingutega või omandatava aktsiapõhiste maksetehingute asendamisega omandaja aktsiapõhiste maksetehingutega, kooskõlas IFRS 2-s Aktsiapõhine makse toodud meetodiga omandamise kuupäeval. (Käesolev IFRS viitab selle meetodi tulemusele kui aktsiapõhise maksetehingu „turupõhisele mõõtmistulemusele”.) |
| --- | --- |

30

Omandaja mõõdab kohustise või omakapitaliinstrumendi, mis on seotud omandatava aktsiapõhiste maksetehingutega või omandatava aktsiapõhiste maksetehingute asendamisega omandaja aktsiapõhiste maksetehingutega, kooskõlas IFRS 2-s Aktsiapõhine makse toodud meetodiga omandamise kuupäeval. (Käesolev IFRS viitab selle meetodi tulemusele kui aktsiapõhise maksetehingu „turupõhisele mõõtmistulemusele”.)

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Jõustumiskuupäev

| 64B | 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahve 19, 30 ja B56 ning lisas paragrahvid B62A ja B62B. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Rakendamine peaks olema edasiulatuv alates kuupäevast, mil (majandus)üksus rakendas esmakordselt IFRSi. |
| --- | --- |

64B

2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahve 19, 30 ja B56 ning lisas paragrahvid B62A ja B62B. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Rakendamine peaks olema edasiulatuv alates kuupäevast, mil (majandus)üksus rakendas esmakordselt IFRSi.

| 64C | Paragrahvid 65A–65E lisati 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Muudatusi rakendatakse tingimuslike tasude saldode suhtes, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamise kuupäev on enne käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) rakendamist. |
| --- | --- |

64C

Paragrahvid 65A–65E lisati 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. Muudatusi rakendatakse tingimuslike tasude saldode suhtes, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamise kuupäev on enne käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) rakendamist.

Üleminekusätted

| 65A | Käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) esmakordsel rakendamisel ei korrigeerita tingimuslike tasude saldosid, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamiste kuupäevad eelnesid kuupäevale, mil (majandus)üksus esmakordselt rakendas käesolevat IFRSi. Paragrahve 65B–65E rakendatakse nende saldode edaspidisel arvestamisel. Paragrahve 65B–65E ei rakendata tingimusliku tasu saldode suhtes, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamiskuupäev langeb kuupäevale, mil (majandus)üksus rakendas esmakordselt käesolevat IFRSi (välja antud 2008. aastal) või sellele järgnevale kuupäevale. Paragrahvides 65B–65E mõeldakse äriühenduse all üksnes selliseid äriühendusi, mille omandamise kuupäev eelnes käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) rakendamise kuupäevale. |
| --- | --- |

65A

Käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) esmakordsel rakendamisel ei korrigeerita tingimuslike tasude saldosid, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamiste kuupäevad eelnesid kuupäevale, mil (majandus)üksus esmakordselt rakendas käesolevat IFRSi. Paragrahve 65B–65E rakendatakse nende saldode edaspidisel arvestamisel. Paragrahve 65B–65E ei rakendata tingimusliku tasu saldode suhtes, mis tulenevad äriühendustest, mille omandamiskuupäev langeb kuupäevale, mil (majandus)üksus rakendas esmakordselt käesolevat IFRSi (välja antud 2008. aastal) või sellele järgnevale kuupäevale. Paragrahvides 65B–65E mõeldakse äriühenduse all üksnes selliseid äriühendusi, mille omandamise kuupäev eelnes käesoleva IFRSi (välja antud 2008. aastal) rakendamise kuupäevale.

| 65B | Kui äriühenduse lepingus sätestatakse ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimine sõltuvalt tuleviku sündmustest, siis kajastab omandaja selle korrigeerimise summa ühenduse soetusmaksumuses omandamise kuupäeval, kui korrigeerimine on tõenäoline ja seda saab usaldusväärselt mõõta. |
| --- | --- |

65B

Kui äriühenduse lepingus sätestatakse ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimine sõltuvalt tuleviku sündmustest, siis kajastab omandaja selle korrigeerimise summa ühenduse soetusmaksumuses omandamise kuupäeval, kui korrigeerimine on tõenäoline ja seda saab usaldusväärselt mõõta.

| 65C | Äriühenduse lepinguga võidakse lubada ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimisi sõltuvalt ühest või mitmest tuleviku sündmusest. Korrigeerimine võib näiteks sõltuda tuleviku perioodidel säilitatud või saavutatud kasumi teatud tasemest või emiteeritud instrumentide turuhinna säilitamisest. Tavaliselt on võimalik esitada iga sellise korrigeerimise hinnanguline summa ühenduse esmakordsel arvelevõtmisel, vähendamata selle teabe usaldusväärsust, kuigi eksisteerib teatud ebakindlus. Kui tuleviku sündmusi ei esine või kui hinnangut on vaja muuta, korrigeeritakse vastavalt äriühingu soetusmaksumust. |
| --- | --- |

65C

Äriühenduse lepinguga võidakse lubada ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimisi sõltuvalt ühest või mitmest tuleviku sündmusest. Korrigeerimine võib näiteks sõltuda tuleviku perioodidel säilitatud või saavutatud kasumi teatud tasemest või emiteeritud instrumentide turuhinna säilitamisest. Tavaliselt on võimalik esitada iga sellise korrigeerimise hinnanguline summa ühenduse esmakordsel arvelevõtmisel, vähendamata selle teabe usaldusväärsust, kuigi eksisteerib teatud ebakindlus. Kui tuleviku sündmusi ei esine või kui hinnangut on vaja muuta, korrigeeritakse vastavalt äriühingu soetusmaksumust.

| 65D | Kui äriühingu lepinguga nähakse ette selline korrigeerimine, ei kajastata seda korrigeerimist siiski ühenduse soetusmaksumuses ühenduse esmakordse arvelevõtmise hetkel, kui see ei ole kas tõenäoline või seda ei saa mõõta usaldusväärselt. Kui see korrigeerimine muutub seejärel tõenäoliseks ja seda saab mõõta usaldusväärselt, siis käsitletakse täiendavat tasu ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimisena. |
| --- | --- |

65D

Kui äriühingu lepinguga nähakse ette selline korrigeerimine, ei kajastata seda korrigeerimist siiski ühenduse soetusmaksumuses ühenduse esmakordse arvelevõtmise hetkel, kui see ei ole kas tõenäoline või seda ei saa mõõta usaldusväärselt. Kui see korrigeerimine muutub seejärel tõenäoliseks ja seda saab mõõta usaldusväärselt, siis käsitletakse täiendavat tasu ühenduse soetusmaksumuse korrigeerimisena.

| 65E | Teatud juhtudel võib omandaja olla kohustatud tegema müüjale edaspidise makse hüvitusena omandaja antud varade, emiteeritud omakapitaliinstrumentide või võetud kohustiste väärtuse vähenemise eest seoses omandatava üle kontrolli saamisega. See on näiteks nii, kui omandaja garanteerib emiteeritud omakapitali- või võlainstrumentide turuhinna, mis loeti äriühenduse soetusmaksumuse osaks, ja on kohustatud emiteerima täiendavaid omakapitali- või võlainstrumente, et taastada esialgu kindlaksmääratud soetusmaksumus. Sellistel juhtudel ei kajastata äriühenduse soetusmaksumuse suurenemist. Omakapitaliinstrumentide puhul tasaarveldatakse täiendavate maksete õiglane väärtus esmalt emiteeritud instrumentide väärtuse samaväärse vähendamisega. Võlainstrumentide puhul loetakse täiendav makse ülekursi vähenduseks või esmase emissiooni allahindluse suurendamiseks. |
| --- | --- |

65E

Teatud juhtudel võib omandaja olla kohustatud tegema müüjale edaspidise makse hüvitusena omandaja antud varade, emiteeritud omakapitaliinstrumentide või võetud kohustiste väärtuse vähenemise eest seoses omandatava üle kontrolli saamisega. See on näiteks nii, kui omandaja garanteerib emiteeritud omakapitali- või võlainstrumentide turuhinna, mis loeti äriühenduse soetusmaksumuse osaks, ja on kohustatud emiteerima täiendavaid omakapitali- või võlainstrumente, et taastada esialgu kindlaksmääratud soetusmaksumus. Sellistel juhtudel ei kajastata äriühenduse soetusmaksumuse suurenemist. Omakapitaliinstrumentide puhul tasaarveldatakse täiendavate maksete õiglane väärtus esmalt emiteeritud instrumentide väärtuse samaväärse vähendamisega. Võlainstrumentide puhul loetakse täiendav makse ülekursi vähenduseks või esmase emissiooni allahindluse suurendamiseks.

Rakendusjuhis

Lisas B muudetakse paragrahv B56 ning lisatakse allmärkus paragrahvile B56, pealkiri paragrahvi B62 järele ning paragrahvid B62A ja B62B.

ÄRIÜHENDUSE TEHINGU OSA KINDLAKSMÄÄRAMINE (PARAGRAHVIDE 51 JA 52 RAKENDAMINE)

Omandaja aktsiapõhiste maksetena antavad hüved vahetatuna omandatava töötajatele kuuluvate hüvede vastu (paragrahvi 52 punkti b rakendamine)

| B56 | Omandaja võib vahetada oma aktsiapõhiste maksetena antavad hüved (1) (asendushüved) omandatava töötajatele kuuluvate hüvede vastu. Aktsiaoptsioonide või muude aktsiapõhiste maksetena antavate hüvede vahetamisi seoses äriühendusega arvestatakse aktsiapõhiste maksetena antavate hüvede muudatustena kooskõlas IFRS 2-ga Aktsiapõhine makse. Kui omandaja asendab omandatava hüved, võetakse äriühenduses üleantud tasu mõõtmisel arvesse kas kogu omandaja asendushüvede turupõhine väärtus või osa sellest. Paragrahvides B57–B62 antakse juhiseid turupõhise väärtuse jaotamise kohta.
  Kuid olukordades, kus omandatava hüved võiksid kaotada äriühenduse tagajärjel kehtivuse ja kui omandaja asendab need hüved, kui ta ei ole kohustatud seda tegema, kajastatakse asendushüvede kogu turupõhine väärtus töötasu kulutusena ühinemisjärgsetes finantsaruannetes kooskõlas IFRS 2-ga. See tähendab, et nende hüvede ühtegi turupõhist väärtust ei võeta arvesse äriühenduses üleantud tasu mõõtmisel. Omandaja on kohustatud asendama omandatava hüved, kui omandatav või tema töötajad saavad asenduse täitmisele pöörata. Näiteks käesoleva juhise rakendamisel on omandaja kohustatud asendama omandatava hüved, kui asendus on nõutav:






  (a) | omandamislepingu tingimustega; |
| --- | --- | --- |

B56

Omandaja võib vahetada oma aktsiapõhiste maksetena antavad hüved (1) (asendushüved) omandatava töötajatele kuuluvate hüvede vastu. Aktsiaoptsioonide või muude aktsiapõhiste maksetena antavate hüvede vahetamisi seoses äriühendusega arvestatakse aktsiapõhiste maksetena antavate hüvede muudatustena kooskõlas IFRS 2-ga Aktsiapõhine makse. Kui omandaja asendab omandatava hüved, võetakse äriühenduses üleantud tasu mõõtmisel arvesse kas kogu omandaja asendushüvede turupõhine väärtus või osa sellest. Paragrahvides B57–B62 antakse juhiseid turupõhise väärtuse jaotamise kohta.

Kuid olukordades, kus omandatava hüved võiksid kaotada äriühenduse tagajärjel kehtivuse ja kui omandaja asendab need hüved, kui ta ei ole kohustatud seda tegema, kajastatakse asendushüvede kogu turupõhine väärtus töötasu kulutusena ühinemisjärgsetes finantsaruannetes kooskõlas IFRS 2-ga. See tähendab, et nende hüvede ühtegi turupõhist väärtust ei võeta arvesse äriühenduses üleantud tasu mõõtmisel. Omandaja on kohustatud asendama omandatava hüved, kui omandatav või tema töötajad saavad asenduse täitmisele pöörata. Näiteks käesoleva juhise rakendamisel on omandaja kohustatud asendama omandatava hüved, kui asendus on nõutav:

(a)

omandamislepingu tingimustega;

| (b) | omandatava hüvede tingimustega või |
| --- | --- |

(b)

omandatava hüvede tingimustega või

| (c) | rakendatavate seaduste või määrustega. |
| --- | --- |

(c)

rakendatavate seaduste või määrustega.

Omakapitaliga arveldatavad omandatava aktsiapõhised maksetehingud

| B62A | Omandataval võib esineda tasumata aktsiapõhiseid maksetehinguid, mida omandaja ei vaheta oma aktsiapõhiste maksetehingute vastu. Kui need on välja teenitud, siis kuuluvad omandatava aktsiapõhised maksetehingud omandatava mittekontrolliva osaluse koosseisu ja neid mõõdetakse turupõhises väärtuses. Kui need on välja teenimata, siis mõõdetakse neid turupõhises väärtuses, nagu oleks omandamise kuupäev paragrahvide 19 ja 30 kohane võimaldamise kuupäev. |
| --- | --- |

B62A

Omandataval võib esineda tasumata aktsiapõhiseid maksetehinguid, mida omandaja ei vaheta oma aktsiapõhiste maksetehingute vastu. Kui need on välja teenitud, siis kuuluvad omandatava aktsiapõhised maksetehingud omandatava mittekontrolliva osaluse koosseisu ja neid mõõdetakse turupõhises väärtuses. Kui need on välja teenimata, siis mõõdetakse neid turupõhises väärtuses, nagu oleks omandamise kuupäev paragrahvide 19 ja 30 kohane võimaldamise kuupäev.

| B62B | Välja teenimata aktsiapõhiste maksetehingute turupõhine väärtus jaotatakse mittekontrollivale osalusele omandi üleandmisperioodi lõppenud osa ja kas aktsiapõhise maksetehingu kogu üleandmisperioodi või esialgse üleandmisperioodi, olenevalt kumb on pikem, suhtarvu alusel. Saldo jaotatakse ühinemisjärgsele teenusele. |
| --- | --- |

B62B

Välja teenimata aktsiapõhiste maksetehingute turupõhine väärtus jaotatakse mittekontrollivale osalusele omandi üleandmisperioodi lõppenud osa ja kas aktsiapõhise maksetehingu kogu üleandmisperioodi või esialgse üleandmisperioodi, olenevalt kumb on pikem, suhtarvu alusel. Saldo jaotatakse ühinemisjärgsele teenusele.

IFRS 3 muudatuste lisa

Teiste IFRSide muudatused

IFRS 7   
  Finantsinstrumendid: avalikustatav teave

Paragrahvi 44B muudetakse ja paragrahv 44K lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 44B | IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 3 punkt c. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E. |
| --- | --- |

44B

IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 3 punkt c. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E.

| 44K | Paragrahv 44B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

44K

Paragrahv 44B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

IFRS 32   
  Finantsinstrumendid: esitamine

Paragrahv 97B muudetakse ja paragrahv 97G lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 97B | IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 4 punkt c. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E. |
| --- | --- |

97B

IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 4 punkt c. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E.

| 97G | Paragrahv 97B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

97G

Paragrahv 97B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

IFRS 39   
  Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

Paragrahv 103D muudetakse ja paragrahv 103N lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 103D | IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 2 punkt f. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E. |
| --- | --- |

103D

IFRS 3-ga (parandatud 2008) muudeti kehtetuks paragrahvi 2 punkt f. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IFRS 3 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatust ka selle varasema perioodi suhtes. Kuid muudatust ei rakendata tingimusliku tasu suhtes, mis tulenes äriühendusest, mille puhul omandamise kuupäev eelnes IFRS 3 (parandatud 2008) rakendamisele. Selle asemel arvestab (majandus)üksus sellist tasu kooskõlas IFRS 3 (muudetud 2010) paragrahvidega 65A–65E.

| 103N | Paragrahv 103D muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

103N

Paragrahv 103D muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

IFRS 7   
  Finantsinstrumendid: avalikustatav teave muudatused

Paragrahv 32A lisatakse. Paragrahvid 34 ja 36–38 muudetakse. Paragrahv 44L lisatakse.

FINANTSINSTRUMENTIDEST TULENEVATE RISKIDE OLEMUS JA ULATUS

| 32A | Kvalitatiivse avalikustatava teabe andmine kvantitatiivse avalikustatava teabe kontekstis võimaldab kasutajatel ühendada omavahel seotud teabe ja seega kujundada üldise pildi finantsinstrumentidest tulenevate riskide olemuse ja ulatuse kohta. Kvalitatiivse ja kvantitatiivse avalikustatava teabe vaheline koostoime aitab kaasa teabe avalikustamisele viisil, mis võimaldab kasutajatel paremini hinnata (majandus)üksuse avatust riskidele. |
| --- | --- |

32A

Kvalitatiivse avalikustatava teabe andmine kvantitatiivse avalikustatava teabe kontekstis võimaldab kasutajatel ühendada omavahel seotud teabe ja seega kujundada üldise pildi finantsinstrumentidest tulenevate riskide olemuse ja ulatuse kohta. Kvalitatiivse ja kvantitatiivse avalikustatava teabe vaheline koostoime aitab kaasa teabe avalikustamisele viisil, mis võimaldab kasutajatel paremini hinnata (majandus)üksuse avatust riskidele.

Kvantitatiivne avalikustatav teave

| 34 | Iga finantsinstrumentidest tuleneva riskiliigi kohta avalikustab (majandus)üksus:






  (a) | summaarsed kvantitatiivsed andmed sellele riskile avatuse kohta aruandeperioodi lõpus. See avalikustamine põhineb (majandus)üksuse siseselt (majandus)üksuse juhtkonna võtmeisikutele (nagu määratletud IAS 24-s Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine), näiteks (majandus)üksuse direktoraadile või tegevdirektorile antaval teabel; |
| --- | --- | --- |

34

Iga finantsinstrumentidest tuleneva riskiliigi kohta avalikustab (majandus)üksus:

(a)

summaarsed kvantitatiivsed andmed sellele riskile avatuse kohta aruandeperioodi lõpus. See avalikustamine põhineb (majandus)üksuse siseselt (majandus)üksuse juhtkonna võtmeisikutele (nagu määratletud IAS 24-s Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine), näiteks (majandus)üksuse direktoraadile või tegevdirektorile antaval teabel;

| (b) | paragrahvide 36–42 järgi nõutava avalikustamisele kuuluva teabe ulatuses, millises see ei ole hõlmatud punktis a; |
| --- | --- |

(b)

paragrahvide 36–42 järgi nõutava avalikustamisele kuuluva teabe ulatuses, millises see ei ole hõlmatud punktis a;

| (c) | riskikontsentratsiooni, kui see ei selgu punktide a ja b kohaselt avaldatud teabest. |
| --- | --- |

(c)

riskikontsentratsiooni, kui see ei selgu punktide a ja b kohaselt avaldatud teabest.

Krediidirisk

| 36 | (Majandus)üksus avalikustab finantsinstrumentide liigiti:






  (a) | summa, mis kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile aruandeperioodi lõpus, arvestamata mistahes hoitavat tagatist või muid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid (näiteks tasaarvelduskokkuleppeid, mis kooskõlas IAS 32-ga ei ole saldeeritavad); see avalikustamine ei ole nõutav finantsinstrumentide puhul, mille bilansiline (jääk)maksumus kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile; |
| --- | --- | --- |

36

(Majandus)üksus avalikustab finantsinstrumentide liigiti:

(a)

summa, mis kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile aruandeperioodi lõpus, arvestamata mistahes hoitavat tagatist või muid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid (näiteks tasaarvelduskokkuleppeid, mis kooskõlas IAS 32-ga ei ole saldeeritavad); see avalikustamine ei ole nõutav finantsinstrumentide puhul, mille bilansiline (jääk)maksumus kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile;

| (b) | kirjelduse hoitavast tagatisest ja muudest krediidikvaliteeti parandavatest kokkulepetest ning nende finantsmõjust (nt selle ulatuse kvantifitseerimine, millisel määral tagatis ja muud krediiti parandavad kokkulepped vähendavad krediidiriski) summa suhtes, mis kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile (mis on avalikustatud kas kooskõlas punktiga a või on esitatud finantsinstrumendi bilansilises (jääk)maksumuses); |
| --- | --- |

(b)

kirjelduse hoitavast tagatisest ja muudest krediidikvaliteeti parandavatest kokkulepetest ning nende finantsmõjust (nt selle ulatuse kvantifitseerimine, millisel määral tagatis ja muud krediiti parandavad kokkulepped vähendavad krediidiriski) summa suhtes, mis kõige paremini esitab maksimaalset avatust krediidiriskile (mis on avalikustatud kas kooskõlas punktiga a või on esitatud finantsinstrumendi bilansilises (jääk)maksumuses);

| (c) | teabe sellise finantsvara krediidikvaliteedi kohta, mis ei ole tähtajaks tasumata ega langenud väärtusega; |
| --- | --- |

(c)

teabe sellise finantsvara krediidikvaliteedi kohta, mis ei ole tähtajaks tasumata ega langenud väärtusega;

| (d) | [kehtetu] |
| --- | --- |

(d)

[kehtetu]

Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad

| 37 | (Majandus)üksus avalikustab finantsvarade liigiti:






  (a) | aruandeperioodi lõpu seisuga tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüsi ja |
| --- | --- | --- |

37

(Majandus)üksus avalikustab finantsvarade liigiti:

(a)

aruandeperioodi lõpu seisuga tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüsi ja

| (b) | analüüsi finantsvarade kohta, mille puhul on individuaalselt kindlaks määratud väärtuse langus aruandeperioodi lõpu seisuga, kaasa arvatud tegurid, mida (majandus)üksus võttis arvesse selle kindlaks määramisel, et väärtus on langenud; |
| --- | --- |

(b)

analüüsi finantsvarade kohta, mille puhul on individuaalselt kindlaks määratud väärtuse langus aruandeperioodi lõpu seisuga, kaasa arvatud tegurid, mida (majandus)üksus võttis arvesse selle kindlaks määramisel, et väärtus on langenud;

| (c) | [kehtetu] |
| --- | --- |

(c)

[kehtetu]

Tagatis ja muud omandatud krediidikvaliteeti parandavad kokkulepped

| 38 | Kui (majandus)üksus omandab perioodi jooksul finants- või mittefinantsvarasid, võttes enda valdusse tagatisi või muid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid (näiteks garantiisid), ning sellised varad täidavad muude IFRSide järgseid kajastamise kriteeriume, avalikustab (majandus)üksus selliste aruandekuupäeval omatavate varade kohta:






  (a) | omandatud varade olemuse ja bilansilise (jääk)maksumuse ja |
| --- | --- | --- |

38

Kui (majandus)üksus omandab perioodi jooksul finants- või mittefinantsvarasid, võttes enda valdusse tagatisi või muid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid (näiteks garantiisid), ning sellised varad täidavad muude IFRSide järgseid kajastamise kriteeriume, avalikustab (majandus)üksus selliste aruandekuupäeval omatavate varade kohta:

(a)

omandatud varade olemuse ja bilansilise (jääk)maksumuse ja

| (b) | kui vara ei ole kergelt sularahaks vahetatav, oma metoodika selliste varade realiseerimiseks või oma tegevuses kasutamiseks. |
| --- | --- |

(b)

kui vara ei ole kergelt sularahaks vahetatav, oma metoodika selliste varade realiseerimiseks või oma tegevuses kasutamiseks.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 44L | 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused lisas paragrahvi 32A ja muutis paragrahve 34 ja 36–38. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

44L

2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused lisas paragrahvi 32A ja muutis paragrahve 34 ja 36–38. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

IAS 1   
  Finantsaruannete esitamine muudatused

Paragrahvi 106 ette lisatakse pealkiri. Paragrahv 106 muudetakse. Lisatakse pealkiri paragrahvi 106 järele ja paragrahv 106A. Paragrahv 107 muudetakse. Paragrahv 139F lisatakse.

STRUKTUUR JA SISU

Omakapitali muutuste aruanne

Omakapitali muutuste aruandes esitatavad andmed

| 106 | (Majandus)üksus esitab omakapitali muutuste aruande vastavalt paragrahvi 10 nõuetele. Omakapitali muutuste aruanne sisaldab järgmisi andmeid:







  (a) | aruandeperioodi koondkasumi kogusumma, näidates eraldi emaettevõtte omanikele ja vähemusosalusele kuuluvad kogusummad; |
| --- | --- | --- |

106

(a)

aruandeperioodi koondkasumi kogusumma, näidates eraldi emaettevõtte omanikele ja vähemusosalusele kuuluvad kogusummad;

| (b) | iga omakapitali komponendi kohta tagasiulatuva rakendamise või tagasiulatuva korrigeerimise mõjud kooskõlas IAS 8-ga ja |
| --- | --- |

(b)

iga omakapitali komponendi kohta tagasiulatuva rakendamise või tagasiulatuva korrigeerimise mõjud kooskõlas IAS 8-ga ja

| (c) | [kehtetu] |
| --- | --- |

(c)

[kehtetu]

| (d) | iga omakapitali komponendi bilansilise (jääk)maksumuse võrdlus perioodi alguses ja lõpus, näidates eraldi iga muutuse, mis tuleneb:








  (i) | kasumist või kahjumist; |
| --- | --- | --- |

(d)

iga omakapitali komponendi bilansilise (jääk)maksumuse võrdlus perioodi alguses ja lõpus, näidates eraldi iga muutuse, mis tuleneb:

(i)

kasumist või kahjumist;

| (ii) | muust koondkasumist ja |
| --- | --- |

(ii)

muust koondkasumist ja

| (iii) | tehingutest oma omanikuõigusi rakendavate omanikega, näidates eraldi omanike poolt tehtud sissemaksed ja neile tehtud väljamaksed ning osaluse muutused tütarettevõtetes, mis ei tingi kontrolli kaotust. |
| --- | --- |

(iii)

tehingutest oma omanikuõigusi rakendavate omanikega, näidates eraldi omanike poolt tehtud sissemaksed ja neile tehtud väljamaksed ning osaluse muutused tütarettevõtetes, mis ei tingi kontrolli kaotust.

Omakapitali muutuste aruandes või lisades esitatavad andmed

| 106A | Iga omakapitali komponendi kohta esitab (majandus)üksus kas omakapitali muutuste aruandes või lisades analüüsi muu koondkasumi kohta kirjete kaupa (vt paragrahvi 106 punkti d alapunkt ii). |
| --- | --- |

106A

| 107 | (Majandus)üksus esitab kas omakapitali muutuste aruandes või lisades dividendide summa, mis on kajastatud perioodi jooksul omanikele tehtud väljamaksetena, ja sellega seotud dividendide summa aktsia kohta. |
| --- | --- |

107

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 139F | 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahve 106 ja 107 ning lisas paragrahvi 106A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

139F

2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahve 106 ja 107 ning lisas paragrahvi 106A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

Üleminekunõuded seoses muudatustega, mis tulenevad IAS 27-st   
  Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded

IFRSide muudatused

IAS 21   
  Valuutakursside muutuste mõjud

Paragrahv 60B muudetakse ja paragrahv 60D lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 60B | IAS 27-ga (muudetud 2008) lisati paragrahvid 48A–48D ja muudeti paragrahvi 49. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

60B

IAS 27-ga (muudetud 2008) lisati paragrahvid 48A–48D ja muudeti paragrahvi 49. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

| 60D | Paragrahv 60B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. |
| --- | --- |

60D

Paragrahv 60B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

IAS 28   
  Investeeringud sidusettevõtetesse

Paragrahv 41B muudetakse ja paragrahv 41E lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 41B | IAS 27-ga (muudetud 2008) muudeti paragrahvid 18, 19 ja 35 ning lisati paragrahv 19A. (Majandus)üksus rakendab paragrahvi 35 muudatust tagasiulatuvalt ning paragrahvide 18 ja 19 muudatusi ning paragrahvi 19A edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

41B

IAS 27-ga (muudetud 2008) muudeti paragrahvid 18, 19 ja 35 ning lisati paragrahv 19A. (Majandus)üksus rakendab paragrahvi 35 muudatust tagasiulatuvalt ning paragrahvide 18 ja 19 muudatusi ning paragrahvi 19A edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

| 41E | Paragrahv 41B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust enne 1. juulit 2010, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

41E

Paragrahv 41B muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust enne 1. juulit 2010, avalikustab ta selle asjaolu.

IAS 31   
  Osalemised ühisettevõtmistes

Paragrahv 58A muudetakse ja paragrahv 58D lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 58A | IAS 27-ga (parandatud 2008) muudeti paragrahvid 45 ja 46 ning lisati paragrahvid 45A ja 45B. (Majandus)üksus rakendab paragrahvi 46 muudatust tagasiulatuvalt ning paragrahvi 45 muudatust ja paragrahve 45A ja 45B edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või pärast seda algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

58A

IAS 27-ga (parandatud 2008) muudeti paragrahvid 45 ja 46 ning lisati paragrahvid 45A ja 45B. (Majandus)üksus rakendab paragrahvi 46 muudatust tagasiulatuvalt ning paragrahvi 45 muudatust ja paragrahve 45A ja 45B edasiulatuvalt 1. juulil 2009 või pärast seda algavate majandusaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (parandatud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

| 58D | Paragrahv 58A muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust enne 1. juulit 2010, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

58D

Paragrahv 58A muudeti 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. juulil 2010 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust enne 1. juulit 2010, avalikustab ta selle asjaolu.

IAS 34   
  Vahefinantsaruandlus muudatused

VAHEFINANTSARUANDE SISU

Märkimisväärsed sündmused ja tehingud

| 15 | (Majandus)üksus selgitab oma vahefinantsaruandes neid sündmusi ja tehinguid, mis on olulised selleks, et mõista pärast viimase aruandeperioodi lõppu toimunud muutusi (majandus)üksuse finantsseisundis ja -tulemuses. Nende sündmuste ja tehingute suhtes avalikustatud teave täpsustab vastavaid andmeid, mis on esitatud viimases majandusaasta aruandes. |
| --- | --- |

15

(Majandus)üksus selgitab oma vahefinantsaruandes neid sündmusi ja tehinguid, mis on olulised selleks, et mõista pärast viimase aruandeperioodi lõppu toimunud muutusi (majandus)üksuse finantsseisundis ja -tulemuses. Nende sündmuste ja tehingute suhtes avalikustatud teave täpsustab vastavaid andmeid, mis on esitatud viimases majandusaasta aruandes.

| 15A | (Majandus)üksuse vahefinantsaruande kasutajal on juurdepääs selle (majandus)üksuse viimasele majandusaasta aruandele. Seetõttu ei ole vahefinantsaruande lisades vaja kajastada viimase majandusaasta aruande lisades juba kajastatud teabe suhteliselt mitteolulisi täiendusi. |
| --- | --- |

15A

(Majandus)üksuse vahefinantsaruande kasutajal on juurdepääs selle (majandus)üksuse viimasele majandusaasta aruandele. Seetõttu ei ole vahefinantsaruande lisades vaja kajastada viimase majandusaasta aruande lisades juba kajastatud teabe suhteliselt mitteolulisi täiendusi.

| 15B | Alljärgnevalt on toodud loetelu sündmustest ja tehingutest, mille puhul on nõutav teabe avalikustamine, kui see on oluline (see loetelu ei ole ammendav):






  (a) | varude allahindlus netorealiseerimisväärtuseni ja sellise allahindluse tühistamine; |
| --- | --- | --- |

15B

Alljärgnevalt on toodud loetelu sündmustest ja tehingutest, mille puhul on nõutav teabe avalikustamine, kui see on oluline (see loetelu ei ole ammendav):

(a)

varude allahindlus netorealiseerimisväärtuseni ja sellise allahindluse tühistamine;

| (b) | finantsvarade, materiaalsete põhivarade, immateriaalsete varade või muude varade väärtuse langusest tuleneva kahjumi kajastamine ja sellisest varade väärtuse langusest tuleneva kahjumi tühistamine; |
| --- | --- |

(b)

finantsvarade, materiaalsete põhivarade, immateriaalsete varade või muude varade väärtuse langusest tuleneva kahjumi kajastamine ja sellisest varade väärtuse langusest tuleneva kahjumi tühistamine;

| (c) | restruktureerimise kulutusteks tehtud eraldiste tühistamine; |
| --- | --- |

(c)

restruktureerimise kulutusteks tehtud eraldiste tühistamine;

| (d) | materiaalse põhivara omandamine ja müük; |
| --- | --- |

(d)

materiaalse põhivara omandamine ja müük;

| (e) | siduvad kohustused materiaalse põhivara ostmiseks; |
| --- | --- |

(e)

siduvad kohustused materiaalse põhivara ostmiseks;

| (f) | kohtuvaidlustega kaasnevad arveldused; |
| --- | --- |

(f)

kohtuvaidlustega kaasnevad arveldused;

| (g) | eelnevate perioodide vigade korrigeerimised; |
| --- | --- |

(g)

eelnevate perioodide vigade korrigeerimised;

| (h) | äri- või majandustingimuste muutused, mis mõjutavad (majandus)üksuse finantsvarade ja finantskohustiste õiglast väärtust, olenemata sellest, kas need varad või kohustised on kajastatud õiglases väärtuses või amortiseeritud soetusmaksumuses; |
| --- | --- |

(h)

äri- või majandustingimuste muutused, mis mõjutavad (majandus)üksuse finantsvarade ja finantskohustiste õiglast väärtust, olenemata sellest, kas need varad või kohustised on kajastatud õiglases väärtuses või amortiseeritud soetusmaksumuses;

| (i) | laenukohustuste täitmata jätmine või laenulepingu rikkumine, mida ei ole aruandeperioodi lõpuks või enne seda kõrvaldatud; |
| --- | --- |

(i)

laenukohustuste täitmata jätmine või laenulepingu rikkumine, mida ei ole aruandeperioodi lõpuks või enne seda kõrvaldatud;

| (j) | seotud osapoolte vahelised tehingud; |
| --- | --- |

(j)

seotud osapoolte vahelised tehingud;

| (k) | finantsinstrumentide ülekanded õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatava õiglase väärtuse hierarhia tasemete vahel; |
| --- | --- |

(k)

finantsinstrumentide ülekanded õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatava õiglase väärtuse hierarhia tasemete vahel;

| (l) | muutused finantsvarade liigitamises tulenevalt nende varade otstarbe või kasutuse muudatusest ja |
| --- | --- |

(l)

muutused finantsvarade liigitamises tulenevalt nende varade otstarbe või kasutuse muudatusest ja

| (m) | tingimuslike kohustiste või tingimuslike varade muutused. |
| --- | --- |

(m)

tingimuslike kohustiste või tingimuslike varade muutused.

| 15C | Konkreetsetes IFRSides sätestatakse juhised avalikustamise nõuete kohta mitme paragrahvis 15B loetletud kirje puhul. Kui sündmus või tehing on oluline selleks, et mõista pärast viimase aruandeperioodi toimunud muutusi (majandus)üksuse finantsseisundis või -tulemuses, siis tuleb vahefinantsaruandes selgitada ja täpsustada viimase aruandeperioodi finantsaruannetes esitatud vastavat teavet. |
| --- | --- |

15C

Konkreetsetes IFRSides sätestatakse juhised avalikustamise nõuete kohta mitme paragrahvis 15B loetletud kirje puhul. Kui sündmus või tehing on oluline selleks, et mõista pärast viimase aruandeperioodi toimunud muutusi (majandus)üksuse finantsseisundis või -tulemuses, siis tuleb vahefinantsaruandes selgitada ja täpsustada viimase aruandeperioodi finantsaruannetes esitatud vastavat teavet.

| 16–18 | [kehtetu] |
| --- | --- |

16–18

[kehtetu]

Muu avalikustatav teave

| 16A | Lisaks oluliste sündmuste ja tehingute avalikustamisele kooskõlas paragrahvidega 15–15C kajastab (majandus)üksus alljärgneva teabe oma vahefinantsaruande lisades, kui seda ei ole avalikustatud vahefinantsaruande muudes osades. Üldjuhul peab selle teabe esitama kumulatiivselt majandusaasta algusest vahefinantsaruande kuupäevani:







  (a) | kinnitus selle kohta, et vahefinantsaruandes järgitakse samu arvestuspõhimõtteid ja -meetodeid kui viimastes aruandeaasta finantsaruannetes või kui neid põhimõtteid ja meetodeid on muudetud, siis muudatuse iseloomu ja mõju kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

16A

(a)

kinnitus selle kohta, et vahefinantsaruandes järgitakse samu arvestuspõhimõtteid ja -meetodeid kui viimastes aruandeaasta finantsaruannetes või kui neid põhimõtteid ja meetodeid on muudetud, siis muudatuse iseloomu ja mõju kirjeldus;

| (b) | selgitavad märkused vahearuande perioodi tegevuse hooajalisuse või tsüklilise kohta; |
| --- | --- |

(b)

selgitavad märkused vahearuande perioodi tegevuse hooajalisuse või tsüklilise kohta;

| (c) | selliste sündmuste iseloom ja suurus, mis mõjutavad varasid, kohustisi, omakapitali, puhaskasumit või rahavoogusid ning mis on ebatavalised oma iseloomu, suuruse või esinemise sageduse tõttu; |
| --- | --- |

(c)

selliste sündmuste iseloom ja suurus, mis mõjutavad varasid, kohustisi, omakapitali, puhaskasumit või rahavoogusid ning mis on ebatavalised oma iseloomu, suuruse või esinemise sageduse tõttu;

| (d) | käesoleva majandusaasta eelmistel vahearuande perioodidel või eelmistel majandusaastatel kajastatud hinnangute muutuse iseloom ja summa; |
| --- | --- |

(d)

käesoleva majandusaasta eelmistel vahearuande perioodidel või eelmistel majandusaastatel kajastatud hinnangute muutuse iseloom ja summa;

| (e) | võla- ja omakapitaliväärtpaberite emiteerimine, tagasiostmine ja tagasimaksed; |
| --- | --- |

(e)

võla- ja omakapitaliväärtpaberite emiteerimine, tagasiostmine ja tagasimaksed;

| (f) | makstud dividendid (kogusummas või aktsia kohta) eraldi lihtaktsiate ja muude aktsiate lõikes; |
| --- | --- |

(f)

makstud dividendid (kogusummas või aktsia kohta) eraldi lihtaktsiate ja muude aktsiate lõikes;

| (g) | alljärgnev teave segmentide kohta (segmendi teabe avalikustamine on (majandus)üksuse vahefinantsaruandes nõutav vaid juhul, kui IFRS 8-s Tegevussegmendid nõutakse (majandus)üksuselt segmendi teabe avalikustamist majandusaasta finantsaruannetes):








  (i) | (majandus)üksusevälistelt klientidelt teenitud tulu, kui see sisaldub segmendi kasumis või kahjumis, mida kõrgeim äritegevust puudutavate otsuste langetaja läbi vaatab või mida muul viisil kõrgeimale äritegevust puudutavate otsuste langetajatele regulaarselt esitatakse; |
| --- | --- | --- |

(g)

alljärgnev teave segmentide kohta (segmendi teabe avalikustamine on (majandus)üksuse vahefinantsaruandes nõutav vaid juhul, kui IFRS 8-s Tegevussegmendid nõutakse (majandus)üksuselt segmendi teabe avalikustamist majandusaasta finantsaruannetes):

(i)

(majandus)üksusevälistelt klientidelt teenitud tulu, kui see sisaldub segmendi kasumis või kahjumis, mida kõrgeim äritegevust puudutavate otsuste langetaja läbi vaatab või mida muul viisil kõrgeimale äritegevust puudutavate otsuste langetajatele regulaarselt esitatakse;

| (ii) | segmentidevahelised tulud, kui need sisalduvad segmendi kasumis või kahjumis, mida kõrgeim (äri)tegevust puudutavate otsuste langetaja läbi vaatab või mida muul viisil kõrgeimale (äri)tegevust puudutavate otsuste langetajale regulaarselt esitatakse; |
| --- | --- |

(ii)

segmentidevahelised tulud, kui need sisalduvad segmendi kasumis või kahjumis, mida kõrgeim (äri)tegevust puudutavate otsuste langetaja läbi vaatab või mida muul viisil kõrgeimale (äri)tegevust puudutavate otsuste langetajale regulaarselt esitatakse;

| (iii) | segmendi kasum või kahjum; |
| --- | --- |

(iii)

segmendi kasum või kahjum;

| (iv) | selliste varade kogusumma, mille viimastes majandusaasta finantsaruannetes avaldatud summad on oluliselt muutunud; |
| --- | --- |

(iv)

selliste varade kogusumma, mille viimastes majandusaasta finantsaruannetes avaldatud summad on oluliselt muutunud;

| (v) | viimaste majandusaasta finantsaruannetega võrreldes segmentideks jagunemises või segmendi kasumi või kahjumi mõõtmise aluses esinenud erinevuste kirjeldus; |
| --- | --- |

(v)

viimaste majandusaasta finantsaruannetega võrreldes segmentideks jagunemises või segmendi kasumi või kahjumi mõõtmise aluses esinenud erinevuste kirjeldus;

| (vi) | avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi võrdlus (majandus)üksuse kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusvaldkondi. Kui aga (majandus)üksus jaotab avalikustatavatele segmentidele selliseid kirjeid nagu maksukulu (-tulu), võib (majandus)üksuse segmentide kasumi või kahjumi kogusummad esitada võrdlevalt (majandus)üksuse kasumi või kahjumiga pärast neid kirjeid. Olulised täpsustavad andmed tuleb antud lisas eraldi välja tuua ning nende kohta esitada selgitused; |
| --- | --- |

(vi)

avalikustatavate segmentide kasumi või kahjumi võrdlus (majandus)üksuse kasumi või kahjumiga enne maksukulu (-tulu) ja lõpetatud tegevusvaldkondi. Kui aga (majandus)üksus jaotab avalikustatavatele segmentidele selliseid kirjeid nagu maksukulu (-tulu), võib (majandus)üksuse segmentide kasumi või kahjumi kogusummad esitada võrdlevalt (majandus)üksuse kasumi või kahjumiga pärast neid kirjeid. Olulised täpsustavad andmed tuleb antud lisas eraldi välja tuua ning nende kohta esitada selgitused;

| (h) | vahearuande perioodi lõpule järgnevad olulised sündmused, mida ei ole kajastatud vahearuande perioodi finantsaruannetes; |
| --- | --- |

(h)

vahearuande perioodi lõpule järgnevad olulised sündmused, mida ei ole kajastatud vahearuande perioodi finantsaruannetes;

| (i) | vahearuande perioodil (majandus)üksuse koosseisus toimunud muutuste mõju, kaasa arvatud äriühendused, tütarettevõtete ja pikaajaliste investeeringute omandamine või kontrolli kaotamine nende üle, restruktureerimised ja lõpetatud tegevusvaldkonnad. Äriühenduste puhul avalikustab (majandus)üksus teabe, mille avalikustamist nõutakse IFRS 3-s Äriühendused.; |
| --- | --- |

(i)

vahearuande perioodil (majandus)üksuse koosseisus toimunud muutuste mõju, kaasa arvatud äriühendused, tütarettevõtete ja pikaajaliste investeeringute omandamine või kontrolli kaotamine nende üle, restruktureerimised ja lõpetatud tegevusvaldkonnad. Äriühenduste puhul avalikustab (majandus)üksus teabe, mille avalikustamist nõutakse IFRS 3-s Äriühendused.;

| (j) | [kehtetu] |
| --- | --- |

(j)

[kehtetu]

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 49 | 2010. aasta mais välja antud IFRS–ide edasiarendused muutis paragrahvi 15, lisas paragrahvid 15A–15C ja paragrahvi 16A ning muutis kehtetuks paragrahvid 16–18. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

49

2010. aasta mais välja antud IFRS–ide edasiarendused muutis paragrahvi 15, lisas paragrahvid 15A–15C ja paragrahvi 16A ning muutis kehtetuks paragrahvid 16–18. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

IFRIC 13   
  Kliendilojaalsuse programmid muudatus

Paragrahv 10A lisatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEKUSÄTTED

| 10A | 2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahvi AG2. (Majandus)üksus rakendab muudatust 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

10A

2010. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendused muutis paragrahvi AG2. (Majandus)üksus rakendab muudatust 1. jaanuaril 2011 või hiljem algavate majandusaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Lisa

Rakendusjuhis

Paragrahv AG2 muudetakse.

| AG2 | (Majandus)üksus võib hinnata boonuspunktide õiglast väärtust, võrreldes seda nende eest lunastatavate boonuste õiglase väärtusega. Boonuspunktide õiglases väärtuses võetakse vajaduse korral arvesse:






  (a) | allahindluste või ergutuste summa, mida muul juhul pakutaks nendele klientidele, kes ei ole teeninud boonuspunkte esialgsel müügil; ja |
| --- | --- | --- |

AG2

(Majandus)üksus võib hinnata boonuspunktide õiglast väärtust, võrreldes seda nende eest lunastatavate boonuste õiglase väärtusega. Boonuspunktide õiglases väärtuses võetakse vajaduse korral arvesse:

(a)

allahindluste või ergutuste summa, mida muul juhul pakutaks nendele klientidele, kes ei ole teeninud boonuspunkte esialgsel müügil; ja

| (b) | klientide poolt eeldatavasti mittelunastatavate boonuspunktide osakaalu. |
| --- | --- |

(b)

klientide poolt eeldatavasti mittelunastatavate boonuspunktide osakaalu.

Kui kliendid saavad valida erinevate boonuste vahel, kajastab boonuspunktide õiglane väärtus kõigi pakutavate boonuste õiglast väärtust, mida on kaalutud iga boonuse eeldatava valimissagedusega.

---

(1)  Paragrahvides B56–B62 viitab mõiste „aktsiapõhiste maksetena antavad hüved” välja teenitud või välja teenimata aktsiapõhistele maksetehingutele.

1

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 150/2011,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite ning nende liha osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Sellega on muu hulgas kehtestatud nõuded tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite liha turuleviimiseks. Toidukäitlejad peavad tagama, et selline liha viiakse turule üksnes siis, kui see on toodetud kõnealuse määruse III lisa III ja IV jao kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Sellega on muu hulgas kehtestatud nõuded tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite liha turuleviimiseks. Toidukäitlejad peavad tagama, et selline liha viiakse turule üksnes siis, kui see on toodetud kõnealuse määruse III lisa III ja IV jao kohaselt.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jaos on sätestatud, et toidukäitlejad võivad tehistingimustes peetavaid silerinnalisi linde ja teatavaid tehistingimustes peetavaid kabiloomi tappa päritolupaigas pädeva asutuse loal teatavatel tingimustel. Eelkõige nähakse nende tingimustega ette, et tapamajja viimisel peavad nende loomadega kaasas olema loomad kasvatanud toidukäitleja deklaratsioon ning riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaat. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jaos on sätestatud, et toidukäitlejad võivad tehistingimustes peetavaid silerinnalisi linde ja teatavaid tehistingimustes peetavaid kabiloomi tappa päritolupaigas pädeva asutuse loal teatavatel tingimustel. Eelkõige nähakse nende tingimustega ette, et tapamajja viimisel peavad nende loomadega kaasas olema loomad kasvatanud toidukäitleja deklaratsioon ning riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaat.

| (3) | Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaadiga kinnitatakse, et tapaeelse kontrolli tulemus on positiivne, loom on korrektselt tapetud ja veretustatud, ning seal on kirjas tapmise kuupäev ja kellaaeg. |
| --- | --- |

(3)

Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaadiga kinnitatakse, et tapaeelse kontrolli tulemus on positiivne, loom on korrektselt tapetud ja veretustatud, ning seal on kirjas tapmise kuupäev ja kellaaeg.

| (4) | Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (2) on kehtestatud eeskirjad toidu, villa, naha, karusnaha või muude toodete tootmiseks aretatavate või peetavate loomade surmamise kohta. Määruses on sätestatud, et ettevõtjad peavad tagama, et teatavaid tapatoiminguid sooritavad üksnes isikud, kellel on pädevustunnistus, mis kinnitab nende pädevust nimetatud toimingute tegemiseks vastavalt kõnealuses määruses sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (2) on kehtestatud eeskirjad toidu, villa, naha, karusnaha või muude toodete tootmiseks aretatavate või peetavate loomade surmamise kohta. Määruses on sätestatud, et ettevõtjad peavad tagama, et teatavaid tapatoiminguid sooritavad üksnes isikud, kellel on pädevustunnistus, mis kinnitab nende pädevust nimetatud toimingute tegemiseks vastavalt kõnealuses määruses sätestatud eeskirjadele.

| (5) | Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti viibimine tapmise ja veretustamise juures ei ole aga vajalik, kui tapatoiminguid teostavatel ettevõtjatel on asjakohane pädevus ning neil on määruse (EÜ) nr 1099/2009 kohaselt pädevustunnistus nende toimingute läbiviimiseks. Sellisel juhul peaks olema lubatud, et tapmise ja veretustamise nõuetekohasust ning tapmise kuupäeva ja kellaaega tõendab riikliku või heakskiidetud veterinaararsti asemel toidukäitleja. |
| --- | --- |

(5)

Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti viibimine tapmise ja veretustamise juures ei ole aga vajalik, kui tapatoiminguid teostavatel ettevõtjatel on asjakohane pädevus ning neil on määruse (EÜ) nr 1099/2009 kohaselt pädevustunnistus nende toimingute läbiviimiseks. Sellisel juhul peaks olema lubatud, et tapmise ja veretustamise nõuetekohasust ning tapmise kuupäeva ja kellaaega tõendab riikliku või heakskiidetud veterinaararsti asemel toidukäitleja.

| (6) | Lisaks on määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatükis sätestatud, et pärast suuruluki surmamist peab koolitatud isik nii kiiresti kui võimalik kontrollima keret ja eemaldatud sisikonda, et tuvastada võimalikke iseloomulikke jooni, mis võiksid viidata lihas peituvale terviseriskile. Kui kontrollimisel ei leita ebaharilikke ilminguid, mis võiksid viidata lihas peituvale terviseriskile, enne tapmist ei täheldatud ebaharilikku käitumist ja keskkonnasaaste kahtlus puudub, peab koolitatud isik looma kehale kinnitama seda tõendava nummerdatud deklaratsiooni. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatükis sätestatud, et pärast suuruluki surmamist peab koolitatud isik nii kiiresti kui võimalik kontrollima keret ja eemaldatud sisikonda, et tuvastada võimalikke iseloomulikke jooni, mis võiksid viidata lihas peituvale terviseriskile. Kui kontrollimisel ei leita ebaharilikke ilminguid, mis võiksid viidata lihas peituvale terviseriskile, enne tapmist ei täheldatud ebaharilikku käitumist ja keskkonnasaaste kahtlus puudub, peab koolitatud isik looma kehale kinnitama seda tõendava nummerdatud deklaratsiooni.

| (7) | Nende eeskirjade kohaldamise kogemusest nähtub, et on mõistlik, kui seda deklaratsiooni ei peaks kinnitama looma kehale ning kui see deklaratsioon hõlmaks rohkem kui üht loomakeha, eeldusel, et loomakehade ning neid hõlmava deklaratsiooni vahel on selge ja tagatud seos. |
| --- | --- |

(7)

Nende eeskirjade kohaldamise kogemusest nähtub, et on mõistlik, kui seda deklaratsiooni ei peaks kinnitama looma kehale ning kui see deklaratsioon hõlmaks rohkem kui üht loomakeha, eeldusel, et loomakehade ning neid hõlmava deklaratsiooni vahel on selge ja tagatud seos.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (3) on kehtestatud loomade ja inimeste terviseohutuse eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste kogumise, transpordi, ladustamise, käitlemise, töötlemise ja kasutamise või kõrvaldamise suhtes, et need tooted ei ohustaks inimeste ega loomade tervist. Kõnealuse määruse VIII lisa VII peatükis on kehtestatud nõuded jahitrofeede suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (3) on kehtestatud loomade ja inimeste terviseohutuse eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste kogumise, transpordi, ladustamise, käitlemise, töötlemise ja kasutamise või kõrvaldamise suhtes, et need tooted ei ohustaks inimeste ega loomade tervist. Kõnealuse määruse VIII lisa VII peatükis on kehtestatud nõuded jahitrofeede suhtes.

| (9) | Lisaks peavad tehnilised ettevõtted saama pädeva asutuse heakskiidu, eeldusel et teatavad tingimused on täidetud. Need tingimused sisaldavad muu hulgas tehnilise ettevõtte kohustust järgida kõnealuses määruses sätestatud tootmise erinõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks peavad tehnilised ettevõtted saama pädeva asutuse heakskiidu, eeldusel et teatavad tingimused on täidetud. Need tingimused sisaldavad muu hulgas tehnilise ettevõtte kohustust järgida kõnealuses määruses sätestatud tootmise erinõudeid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatükis on sätestatud, et suurulukite puhul peavad pea ja siseelundid suurulukite töötlemisettevõttesse viimisel kerega kaasas olema, välja arvatud trihhinoosile vastuvõtlike liikide puhul, kelle pea (välja arvatud kihvad) ja vahelihas peab kerega kaasas olema |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatükis on sätestatud, et suurulukite puhul peavad pea ja siseelundid suurulukite töötlemisettevõttesse viimisel kerega kaasas olema, välja arvatud trihhinoosile vastuvõtlike liikide puhul, kelle pea (välja arvatud kihvad) ja vahelihas peab kerega kaasas olema

| (11) | Mõnedes pika jahipidamistraditsiooniga liikmesriikides on tavaks kasutada tervet loomapead, sealhulgas keeritsussinakkusele vastuvõtlike liikide loomade päid, jahitrofeena. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatüki nõue valmistab jahimeestele ja tehnilistele ettevõtetele raskusi keeritsussinakkusele vastuvõtlike liikide loomade jahitrofeede valmistamisel. |
| --- | --- |

(11)

Mõnedes pika jahipidamistraditsiooniga liikmesriikides on tavaks kasutada tervet loomapead, sealhulgas keeritsussinakkusele vastuvõtlike liikide loomade päid, jahitrofeena. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IV jao II peatüki nõue valmistab jahimeestele ja tehnilistele ettevõtetele raskusi keeritsussinakkusele vastuvõtlike liikide loomade jahitrofeede valmistamisel.

| (12) | Seepärast tuleks ette näha võimalus, et pädev asutus saab anda loa keeritsussinakkusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate loomade peade saatmiseks heakskiidetud tehnilisse ettevõttesse jahitrofeede valmistamiseks veel enne keeritsussi testi tulemuse kättesaamist. Igal sellisel juhul tuleb tagada jälgitavus. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks ette näha võimalus, et pädev asutus saab anda loa keeritsussinakkusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate loomade peade saatmiseks heakskiidetud tehnilisse ettevõttesse jahitrofeede valmistamiseks veel enne keeritsussi testi tulemuse kättesaamist. Igal sellisel juhul tuleb tagada jälgitavus.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 853/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 853/2004 vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | III jakku lisatakse järgmine punkt 3a:






  „3a. | Erandina punkti 3 alapunktist j võib pädev asutus lubada, et tapmise ja veretustamise nõuetekohasus ning tapmise kuupäeva ja kellaaja kinnitus esitatakse vaid toidukäitleja deklaratsioonis, millele on osutatud punkti 3 alapunktis i, tingimusel et:






  a) | ettevõte asub direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis p määratletud liikmesriigis või selle piirkonnas, mille suhtes ei ole liidu õiguse või liikmesriikide seadustega kehtestatud tervishoiualaseid piiranguid; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

III jakku lisatakse järgmine punkt 3a:

„3a.

Erandina punkti 3 alapunktist j võib pädev asutus lubada, et tapmise ja veretustamise nõuetekohasus ning tapmise kuupäeva ja kellaaja kinnitus esitatakse vaid toidukäitleja deklaratsioonis, millele on osutatud punkti 3 alapunktis i, tingimusel et:

a)

ettevõte asub direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis p määratletud liikmesriigis või selle piirkonnas, mille suhtes ei ole liidu õiguse või liikmesriikide seadustega kehtestatud tervishoiualaseid piiranguid;

| b) | toidukäitleja on tõendanud asjakohast pädevust tappa loomi viisil, millega ei tekitata loomadele välditavat valu, ängi või kannatusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2009 artikli 7 lõikele 2 ning piiramata selle määruse artikli 12 sätteid.” |
| --- | --- |

b)

toidukäitleja on tõendanud asjakohast pädevust tappa loomi viisil, millega ei tekitata loomadele välditavat valu, ängi või kannatusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2009 artikli 7 lõikele 2 ning piiramata selle määruse artikli 12 sätteid.”

| 2) | IV jao II peatüki punkti 4 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „4. | a) | Kui punktis 2 osutatud kontrollimisel ei leita ebaharilikke ilminguid, enne tapmist ei täheldatud ebaharilikku käitumist ja keskkonnasaaste kahtlus puudub, peab koolitatud isik looma kehale kinnitama seda tõendava nummerdatud deklaratsiooni. Sellel deklaratsioonil tuleb ära näidata ka tapmise kuupäev, kellaaeg ja koht.
  Deklaratsiooni ei pea kinnitama looma kehale ning see võib hõlmata rohkem kui üht loomakeha, tingimusel et iga loomakeha on nõuetekohaselt märgistatud ning et deklaratsioonil on esitatud identifitseerimisnumber iga loomakeha kohta, mida deklaratsioon hõlmab koos surmamise kuupäeva, kellaaja ja kohaga. Kõik ühe deklaratsiooniga hõlmatud loomakehad tuleb saata ühte ulukite töötlemisettevõttesse.
  Pea ja sisikond ei pea ulukite töötlemisettevõttesse saatmisel kerega kaasas olema, välja arvatud trihhinoosile vastuvõtlike liikide puhul (sead, kabjalised jt), kelle pea (välja arvatud kihvad) ja vahelihas peab kerega kaasas olema.
  Pädev asutus võib siiski lubada saata keeritsussinakkusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate loomade päid määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 18 alusel heaks kiidetud tehnilisse ettevõttesse jahitrofeede valmistamiseks. Tehniline ettevõte peab olema märgitud koolitatud isiku deklaratsioonil. Deklaratsiooni koopia saadetakse tehnilisse ettevõttesse. Kui keeritsussi testi tulemus on positiivne, viib pädev asutus läbi ametliku kontrolli, et kontrollida pea nõuetekohast käsitsemist tehnilises ettevõttes.
  Kütid peavad siiski täitma küttimispaiga liikmesriigi kehtestatud võimalikke täiendavaid nõudeid eelkõige selleks, et võimaldada teatavate jääkide ja ainete seiret kooskõlas direktiiviga 96/23/EÜ.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

IV jao II peatüki punkti 4 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„4.

a)

Kui punktis 2 osutatud kontrollimisel ei leita ebaharilikke ilminguid, enne tapmist ei täheldatud ebaharilikku käitumist ja keskkonnasaaste kahtlus puudub, peab koolitatud isik looma kehale kinnitama seda tõendava nummerdatud deklaratsiooni. Sellel deklaratsioonil tuleb ära näidata ka tapmise kuupäev, kellaaeg ja koht.

Deklaratsiooni ei pea kinnitama looma kehale ning see võib hõlmata rohkem kui üht loomakeha, tingimusel et iga loomakeha on nõuetekohaselt märgistatud ning et deklaratsioonil on esitatud identifitseerimisnumber iga loomakeha kohta, mida deklaratsioon hõlmab koos surmamise kuupäeva, kellaaja ja kohaga. Kõik ühe deklaratsiooniga hõlmatud loomakehad tuleb saata ühte ulukite töötlemisettevõttesse.

Pea ja sisikond ei pea ulukite töötlemisettevõttesse saatmisel kerega kaasas olema, välja arvatud trihhinoosile vastuvõtlike liikide puhul (sead, kabjalised jt), kelle pea (välja arvatud kihvad) ja vahelihas peab kerega kaasas olema.

Pädev asutus võib siiski lubada saata keeritsussinakkusele vastuvõtlikesse liikidesse kuuluvate loomade päid määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 18 alusel heaks kiidetud tehnilisse ettevõttesse jahitrofeede valmistamiseks. Tehniline ettevõte peab olema märgitud koolitatud isiku deklaratsioonil. Deklaratsiooni koopia saadetakse tehnilisse ettevõttesse. Kui keeritsussi testi tulemus on positiivne, viib pädev asutus läbi ametliku kontrolli, et kontrollida pea nõuetekohast käsitsemist tehnilises ettevõttes.

Kütid peavad siiski täitma küttimispaiga liikmesriigi kehtestatud võimalikke täiendavaid nõudeid eelkõige selleks, et võimaldada teatavate jääkide ja ainete seiret kooskõlas direktiiviga 96/23/EÜ.”

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 151/2011,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa tehistingimustes peetavate ulukite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao VII peatükis on sätestatud erinõuded tehistingimustes peetavate ulukite ja nende liha ametliku kontrolli suhtes. Üks nõuetest on, et kontrollitavate tehistingimustes peetavate ulukite või nende lihaga peab kaasas olema sama jao X peatükis esitatud näidisele vastav sertifikaat. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao VII peatükis on sätestatud erinõuded tehistingimustes peetavate ulukite ja nende liha ametliku kontrolli suhtes. Üks nõuetest on, et kontrollitavate tehistingimustes peetavate ulukite või nende lihaga peab kaasas olema sama jao X peatükis esitatud näidisele vastav sertifikaat.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (2) on sätestatud, et toidukäitlejad võivad tehistingimustes peetavaid silerinnalisi linde ja teatavaid tehistingimustes peetavaid kabiloomi tappa teatavatel tingimustel päritolupaigas pädeva asutuse loal. Eelkõige nähakse nende tingimustega ette, et tapamajja viimisel peavad nende loomadega kaasas olema loomad kasvatanud toidukäitleja deklaratsioon ning riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaat. Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaadiga kinnitatakse muu hulgas, et loom on korrektselt tapetud ja veretustatud, ning seal on kirjas tapmise kuupäev ja kellaaeg. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (2) on sätestatud, et toidukäitlejad võivad tehistingimustes peetavaid silerinnalisi linde ja teatavaid tehistingimustes peetavaid kabiloomi tappa teatavatel tingimustel päritolupaigas pädeva asutuse loal. Eelkõige nähakse nende tingimustega ette, et tapamajja viimisel peavad nende loomadega kaasas olema loomad kasvatanud toidukäitleja deklaratsioon ning riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaat. Riikliku või heakskiidetud veterinaararsti väljastatud ja allkirjastatud sertifikaadiga kinnitatakse muu hulgas, et loom on korrektselt tapetud ja veretustatud, ning seal on kirjas tapmise kuupäev ja kellaaeg.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004, mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 150/2011, (3) on teatud juhtudel lubatud, et looma korrektse tapmise ja veretustamise kinnitus ning tapmise kuupäev ja kellaaeg on esitatud toidukäitleja deklaratsioonis. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004, mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 150/2011, (3) on teatud juhtudel lubatud, et looma korrektse tapmise ja veretustamise kinnitus ning tapmise kuupäev ja kellaaeg on esitatud toidukäitleja deklaratsioonis.

| (5) | Sellistel juhtudel on asjakohane ette näha, et riiklik või heakskiidetud veterinaararst kontrolliks korrapäraselt loomade tapmise ja veretustamise teostamist. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao VII peatükki vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Sellistel juhtudel on asjakohane ette näha, et riiklik või heakskiidetud veterinaararst kontrolliks korrapäraselt loomade tapmise ja veretustamise teostamist. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao VII peatükki vastavalt muuta.

| (6) | Lisaks sellele on määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao X peatüki B osas esitatud ettevõttes tapetud loomade veterinaarsertifikaadi näidis. See näidis sisaldab ka lauset selle kohta, et tapmine ja veretustamine on toimunud nõuetekohaselt. Juhtude jaoks, kus selline kinnitus on esitatud toidukäitleja deklaratsioonis, tuleks sätestada uus näidis. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele on määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao X peatüki B osas esitatud ettevõttes tapetud loomade veterinaarsertifikaadi näidis. See näidis sisaldab ka lauset selle kohta, et tapmine ja veretustamine on toimunud nõuetekohaselt. Juhtude jaoks, kus selline kinnitus on esitatud toidukäitleja deklaratsioonis, tuleks sätestada uus näidis.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 854/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 854/2004 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  Vt käesoleva ELT lk 14.

3

ELT

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jagu muudetakse järgmiselt.

| 1) | VII peatüki A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Ettevõttes kontrollitud elusloomadega on kaasas X peatüki A osas olevale näidisele vastav sertifikaat. Ettevõttes kontrollitud ja tapetud loomadega on kaasas X peatüki B osas olevale näidisele vastav sertifikaat. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jao punkti 3 alapunkti a kohaselt ettevõttes kontrollitud ja tapetud loomadega on kaasas X peatüki C osas olevale näidisele vastav sertifikaat.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

VII peatüki A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Ettevõttes kontrollitud elusloomadega on kaasas X peatüki A osas olevale näidisele vastav sertifikaat. Ettevõttes kontrollitud ja tapetud loomadega on kaasas X peatüki B osas olevale näidisele vastav sertifikaat. Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jao punkti 3 alapunkti a kohaselt ettevõttes kontrollitud ja tapetud loomadega on kaasas X peatüki C osas olevale näidisele vastav sertifikaat.”

| b) | lisatakse punkt 5:






  „5. | Kui pädev asutus lubab loomade nõuetekohast tapmist ja veretustamist kinnitada toidukäitlejal, kontrollib riiklik või heakskiidetud veterinaararst korrapäraselt loomade tapmise ja veretustamise teostamist.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 5:

„5.

Kui pädev asutus lubab loomade nõuetekohast tapmist ja veretustamist kinnitada toidukäitlejal, kontrollib riiklik või heakskiidetud veterinaararst korrapäraselt loomade tapmise ja veretustamise teostamist.”

| 2) | Peatükki X lisatakse C osa:
  „C.   Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jao punkti 3 alapunkti a kohaselt PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTES TAPETUD TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE ULUKITE VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS |
| --- | --- |

2)

Peatükki X lisatakse C osa:

„C.   Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa III jao punkti 3 alapunkti a kohaselt PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTES TAPETUD TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE ULUKITE VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS

Image

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 152/2011,

18. veebruar 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Chosco de Tineo” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Chosco de Tineo” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Chosco de Tineo” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 166, 25.6.2010, lk 8.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

HISPAANIA

Chosco de Tineo (KGT)

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 153/2011,

18. veebruar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. veebruaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| MA | 77,4 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 99,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 140,7 |
| TR | 157,1 |
| ZZ | 167,3 |
| 0709 90 70 | MA | 45,3 |
| TR | 92,0 |
| ZZ | 68,7 |
| 0805 10 20 | EG | 58,4 |
| IL | 65,0 |
| MA | 55,0 |
| TN | 52,7 |
| TR | 69,7 |
| ZZ | 60,2 |
| 0805 20 10 | IL | 144,3 |
| MA | 102,6 |
| TR | 79,6 |
| US | 107,8 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,4 |
| IL | 81,1 |
| JM | 80,9 |
| MA | 111,9 |
| TR | 51,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 39,7 |
| ZZ | 50,4 |
| 0808 10 80 | CA | 112,7 |
| CM | 53,6 |
| CN | 104,3 |
| MK | 55,8 |
| US | 123,6 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 120,7 |
| CL | 61,3 |
| CN | 61,8 |
| US | 113,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 92,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

120,5

MA

77,4

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

99,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

140,7

TR

157,1

ZZ

167,3

0709 90 70

MA

45,3

TR

92,0

ZZ

68,7

0805 10 20

EG

58,4

IL

65,0

MA

55,0

TN

52,7

TR

69,7

ZZ

60,2

0805 20 10

IL

144,3

MA

102,6

TR

79,6

US

107,8

ZZ

108,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,4

IL

81,1

JM

80,9

MA

111,9

TR

51,9

ZZ

79,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

39,7

ZZ

50,4

0808 10 80

CA

112,7

CM

53,6

CN

104,3

MK

55,8

US

123,6

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

120,7

CL

61,3

CN

61,8

US

113,5

ZA

105,1

ZZ

92,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 154/2011,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 148/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 148/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. veebruaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 44, 18.2.2011, lk 26.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 19. veebruarist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,60 | 1,39 |
| 1701 99 10 (2) | 53,60 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,60 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,60

1,39

1701 99 10 (2)

53,60

0,00

1701 99 90 (2)

53,60

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 155/2011,

18. veebruar 2011,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2011. aasta veebruari esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 620/2009 alusel hallatavate kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 620/2009, milles sätestatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide haldamine, (3) nähakse ette impordilitsentside taotlemise ja väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 620/2009, milles sätestatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha imporditariifikvootide haldamine, (3) nähakse ette impordilitsentside taotlemise ja väljaandmise üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et juhul kui litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks ettenähtud kogust, tuleks igas litsentsitaotluses taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsient. Vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. veebruaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotlused ületavad kasutada olevaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, ning kehtestada jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et juhul kui litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks ettenähtud kogust, tuleks igas litsentsitaotluses taotletud koguste suhtes kindlaks määrata jaotuskoefitsient. Vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. veebruaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotlused ületavad kasutada olevaid koguseid. Seepärast tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordilitsentse välja anda, ning kehtestada jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4449 vastavalt määruse (EÜ) nr 620/2009 artiklile 3 ajavahemikus 1.–7. veebruaril 2011 esitatud impordilitsentsi taotluste suhtes kohaldatakse jaotuskoefitsienti 76,386457 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 182, 15.7.2009, lk 25.

3

---

OTSUSED

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/28

---

KOMISJONI OTSUS,

15. september 2010,

riigiabi C 8/09 (ex N 357/08) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6159 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/110/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 22. mail 2008. aastal toimus komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vaheline kohtumine eelteatise teemal. |
| --- | --- |

(1)

22. mail 2008. aastal toimus komisjoni talituste ja Itaalia ametiasutuste vaheline kohtumine eelteatise teemal.

| (2) | 16. juuli 2008. aasta elektronkirjas, mis registreeriti komisjonis samal kuupäeval, teatasid Itaalia ametiasutused vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 komisjonile oma kavatsusest anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl sihtotstarbelist üksikabi. |
| --- | --- |

(2)

16. juuli 2008. aasta elektronkirjas, mis registreeriti komisjonis samal kuupäeval, teatasid Itaalia ametiasutused vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 komisjonile oma kavatsusest anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl sihtotstarbelist üksikabi.

| (3) | Komisjon palus 2. septembri 2008. aasta (D/53398) ja 12. detsembri 2008. aasta (D/54895) kirjas lisateavet, mille Itaalia ametiasutused esitasid 1. oktoobri 2008. aasta (A/20101), 22. oktoobri 2008. aasta (A/22018) ja 19. jaanuari 2009. aasta kirjaga, millest viimane registreeriti komisjonis 21. jaanuaril 2009 (A/1460). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus 2. septembri 2008. aasta (D/53398) ja 12. detsembri 2008. aasta (D/54895) kirjas lisateavet, mille Itaalia ametiasutused esitasid 1. oktoobri 2008. aasta (A/20101), 22. oktoobri 2008. aasta (A/22018) ja 19. jaanuari 2009. aasta kirjaga, millest viimane registreeriti komisjonis 21. jaanuaril 2009 (A/1460).

| (4) | 10. märtsil 2009 otsustas komisjon algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas24. aprillil 2009 (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(4)

10. märtsil 2009 otsustas komisjon algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas24. aprillil 2009 (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (5) | 15. mail 2009 esitas abisaaja, ettevõtja Fri-El Acerra Srl, oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta (A/11823). 9. juunil 2009 saadeti need märkused Itaaliale, et ta saaks neile vastata (D/52516). 7. juulil 2009 taotlesid Itaalia ametiasutused märkuste esitamise tähtaja pikendamist kolme kuu võrra (A/16162). Komisjoni talitused vastasid 20. augustil 2009 (D/53581), andes märkuste esitamiseks kuu aega pikendust. 10. septembril 2009 taotlesid Itaalia ametiasutused erakorralist kohtumist, et arutada juhtumit komisjoni talitustega (A/19513). 18. septembril 2009 esitasid Itaalia ametiasutused oma märkused kohtumisel arutamiseks (A/20172). Kohtumine toimus Brüsselis 24. septembril 2009 juristide juuresolekul, kes esindasid abi andvat ametiasutust (Campania maakonna valitsus) ja abisaajat (Fri-El Acerra Srl). |
| --- | --- |

(5)

15. mail 2009 esitas abisaaja, ettevõtja Fri-El Acerra Srl, oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta (A/11823). 9. juunil 2009 saadeti need märkused Itaaliale, et ta saaks neile vastata (D/52516). 7. juulil 2009 taotlesid Itaalia ametiasutused märkuste esitamise tähtaja pikendamist kolme kuu võrra (A/16162). Komisjoni talitused vastasid 20. augustil 2009 (D/53581), andes märkuste esitamiseks kuu aega pikendust. 10. septembril 2009 taotlesid Itaalia ametiasutused erakorralist kohtumist, et arutada juhtumit komisjoni talitustega (A/19513). 18. septembril 2009 esitasid Itaalia ametiasutused oma märkused kohtumisel arutamiseks (A/20172). Kohtumine toimus Brüsselis 24. septembril 2009 juristide juuresolekul, kes esindasid abi andvat ametiasutust (Campania maakonna valitsus) ja abisaajat (Fri-El Acerra Srl).

| (6) | 21. oktoobri 2009. aasta kirjaga (D/54421) tuletasid komisjoni talitused Itaalia ametiasutustele meelde, et nad nõustusid kohtumisel esitama täiendavaid dokumente ja lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid lõpuks need dokumendid ja selle teabe 2. novembril 2009, saadetis registreeriti komisjonis samal kuupäeval (A/23266). 23. detsembri 2009. aasta kirjaga (D/55541) palusid komisjoni talitused Itaalia ametiasutustel esitada võimaluse korral täiendavaid dokumente. Itaalia ametiasutused esitasid 1. veebruari 2010. aasta kirjaga (A/1892) mitmesuguseid, peamiselt abisaajalt pärinevaid dokumente. Itaalia esitas täiendavaid selgitusi 5. mai 2010. aasta elektronkirjas. |
| --- | --- |

(6)

21. oktoobri 2009. aasta kirjaga (D/54421) tuletasid komisjoni talitused Itaalia ametiasutustele meelde, et nad nõustusid kohtumisel esitama täiendavaid dokumente ja lisateavet. Itaalia ametiasutused esitasid lõpuks need dokumendid ja selle teabe 2. novembril 2009, saadetis registreeriti komisjonis samal kuupäeval (A/23266). 23. detsembri 2009. aasta kirjaga (D/55541) palusid komisjoni talitused Itaalia ametiasutustel esitada võimaluse korral täiendavaid dokumente. Itaalia ametiasutused esitasid 1. veebruari 2010. aasta kirjaga (A/1892) mitmesuguseid, peamiselt abisaajalt pärinevaid dokumente. Itaalia esitas täiendavaid selgitusi 5. mai 2010. aasta elektronkirjas.

2.   ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | Itaalia ametiasutused teatasid oma kavatsusest anda vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (edaspidi „2007. aasta suunised”) (3) ettevõtjale Fri-El Acerra Srl sihtotstarbelist regionaalabi Campania maakonnas Acerras paikneva suletud soojuselektrijaama ümberehitamiseks taimsel õlil (biokütus) töötavaks elektrijaamaks. Campania maakond on NUTS II taseme piirkond, millele võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt anda regionaalabi, mille standardne ülemmäär on aastateks 2007–2013 kinnitatud Itaalia regionaalabi kaardi kohaselt suurettevõtjate puhul 30 % toetuse brutoekvivalendist (4). Itaalia ametiasutuste eesmärk oli anda seda abi regionaalarengu edendamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia ametiasutused teatasid oma kavatsusest anda vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (edaspidi „2007. aasta suunised”) (3) ettevõtjale Fri-El Acerra Srl sihtotstarbelist regionaalabi Campania maakonnas Acerras paikneva suletud soojuselektrijaama ümberehitamiseks taimsel õlil (biokütus) töötavaks elektrijaamaks. Campania maakond on NUTS II taseme piirkond, millele võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt anda regionaalabi, mille standardne ülemmäär on aastateks 2007–2013 kinnitatud Itaalia regionaalabi kaardi kohaselt suurettevõtjate puhul 30 % toetuse brutoekvivalendist (4). Itaalia ametiasutuste eesmärk oli anda seda abi regionaalarengu edendamiseks.

2.1.   Abisaaja

| (8) | Abisaaja on ettevõtja Fri-El Acerra Srl (edaspidi „Fri-El Acerra” või „abisaaja”). Fri-El Acerra asutati 20. detsembril 2005 osaühinguna (società a responsabilità limitata), mille osakutest 95 % kuulus ettevõtjale Fri-El Acerra Holding Srl ning ülejäänud 5 % ettevõtjale NGP SpA, kes oli suletud soojuselektrijaama omanik. 9. veebruaril 2006 suurendas NGP ajutiselt oma osalust Fri-El Acerra kapitalis 5 %-lt 90,5 %-ni oma elektrijaamaga seotud filiaali üleandmisega ettevõtjale Fri-El Acerra. Mõne päeva pärast, 20. veebruaril 2006, vähendati NGP osalust 49 %-ni ning paar kuud hiljem, 10. oktoobril 2006, taas 5 %-ni. |
| --- | --- |

(8)

Abisaaja on ettevõtja Fri-El Acerra Srl (edaspidi „Fri-El Acerra” või „abisaaja”). Fri-El Acerra asutati 20. detsembril 2005 osaühinguna (società a responsabilità limitata), mille osakutest 95 % kuulus ettevõtjale Fri-El Acerra Holding Srl ning ülejäänud 5 % ettevõtjale NGP SpA, kes oli suletud soojuselektrijaama omanik. 9. veebruaril 2006 suurendas NGP ajutiselt oma osalust Fri-El Acerra kapitalis 5 %-lt 90,5 %-ni oma elektrijaamaga seotud filiaali üleandmisega ettevõtjale Fri-El Acerra. Mõne päeva pärast, 20. veebruaril 2006, vähendati NGP osalust 49 %-ni ning paar kuud hiljem, 10. oktoobril 2006, taas 5 %-ni.

| (9) | Meetmest teatamise ajal oli Fri-El Acerra 95 % ulatuses ettevõtja Fri-El Acerra Holding tütarettevõtja ning ülejäänud 5 % äriühingust kuulus NGP-le. 2009. aasta jaanuaris teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 11. detsembril 2008 otsustas NGP loobuda oma osalusest Fri-El Acerras. Praegu on Fri-El seetõttu täielikult ettevõtjale Fri-El Acerra Holding ning seega kontsernile Fri-El Green Power SpA kuuluv tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(9)

Meetmest teatamise ajal oli Fri-El Acerra 95 % ulatuses ettevõtja Fri-El Acerra Holding tütarettevõtja ning ülejäänud 5 % äriühingust kuulus NGP-le. 2009. aasta jaanuaris teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et 11. detsembril 2008 otsustas NGP loobuda oma osalusest Fri-El Acerras. Praegu on Fri-El seetõttu täielikult ettevõtjale Fri-El Acerra Holding ning seega kontsernile Fri-El Green Power SpA kuuluv tütarettevõtja.

| (10) | Kontserni Fri-El Green Power SpA (edaspidi „Fri-El kontsern”) asutasid Bolzano provintsis 1994. aastal kolm Gostneri venda: kontsern toodab taastuvatest energiaallikatest elektrit ning müüb seda. Fri-El kontsern tegeleb eelkõige tuuleenergia tootmisega, tootes elektrienergiat 19 tuulepargis Itaalias. Acerras elluviidav investeerimisprojekt on esimene projekt, mille puhul kontsern, kuhu abisaaja kuulub, kavatseb toota energiat vedelast biomassist: praegu rajatakse muul biomassil ja biogaasil töötavaid elektrijaamu (5). |
| --- | --- |

(10)

Kontserni Fri-El Green Power SpA (edaspidi „Fri-El kontsern”) asutasid Bolzano provintsis 1994. aastal kolm Gostneri venda: kontsern toodab taastuvatest energiaallikatest elektrit ning müüb seda. Fri-El kontsern tegeleb eelkõige tuuleenergia tootmisega, tootes elektrienergiat 19 tuulepargis Itaalias. Acerras elluviidav investeerimisprojekt on esimene projekt, mille puhul kontsern, kuhu abisaaja kuulub, kavatseb toota energiat vedelast biomassist: praegu rajatakse muul biomassil ja biogaasil töötavaid elektrijaamu (5).

| (11) | NGP asutati 2003. aastal Acerras polüesterpolümeeride tootmise loovutamise tulemusel akrüül- ja polüesterkiu tootja Montefibre poolt. NGP sattus raskustesse ning sai ümberkorraldamiseks ettenähtud abi kogusummas 20,87 miljonit eurot, millest teavitati komisjoni (NN 15/2007, C 14/2007). Komisjon kiitis NGP-le ettenähtud abi heaks 16. juulil 2008 (6). Itaalia ametiasutuste esitatud ümberkorralduskava üks osa hõlmas suletud soojuselektrijaama müüki. |
| --- | --- |

(11)

NGP asutati 2003. aastal Acerras polüesterpolümeeride tootmise loovutamise tulemusel akrüül- ja polüesterkiu tootja Montefibre poolt. NGP sattus raskustesse ning sai ümberkorraldamiseks ettenähtud abi kogusummas 20,87 miljonit eurot, millest teavitati komisjoni (NN 15/2007, C 14/2007). Komisjon kiitis NGP-le ettenähtud abi heaks 16. juulil 2008 (6). Itaalia ametiasutuste esitatud ümberkorralduskava üks osa hõlmas suletud soojuselektrijaama müüki.

| (12) | Itaalia ametiasutused esitasid andmed, milles kinnitasid, et abisaaja ja Fri-El kontsern olid 2006. aastal mõlemad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE-d). |
| --- | --- |

(12)

Itaalia ametiasutused esitasid andmed, milles kinnitasid, et abisaaja ja Fri-El kontsern olid 2006. aastal mõlemad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE-d).

| (13) | Itaalia ametiasutused esitasid hindamise käigus teabe abisaaja omandistruktuuri muutuste kohta. Teabest nähtus, et suletud elektrijaama omandiõiguse üleandmisel 2006. aasta veebruaris kuulus vara endisele omanikule NGP-le 90,5 % äriühingu Fri-El Acerra osakutest. Seejärel vähenes NGP osalus 2006. aastal Fri-El Acerra kapitalis 5 %-ni. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia ametiasutused esitasid hindamise käigus teabe abisaaja omandistruktuuri muutuste kohta. Teabest nähtus, et suletud elektrijaama omandiõiguse üleandmisel 2006. aasta veebruaris kuulus vara endisele omanikule NGP-le 90,5 % äriühingu Fri-El Acerra osakutest. Seejärel vähenes NGP osalus 2006. aastal Fri-El Acerra kapitalis 5 %-ni.

2.2.   Investeerimisprojekt

| (14) | Teatatud investeerimisprojekti viidi ellu Campania maakonnas Acerra tööstuspiirkonnas. NGP-le kuuluv suletud soojuselektrijaam omandati ja ehitati ümber taimsel õlil (peamiselt palmiõlil) töötavaks elektrijaamaks. |
| --- | --- |

(14)

Teatatud investeerimisprojekti viidi ellu Campania maakonnas Acerra tööstuspiirkonnas. NGP-le kuuluv suletud soojuselektrijaam omandati ja ehitati ümber taimsel õlil (peamiselt palmiõlil) töötavaks elektrijaamaks.

| (15) | Uus elektrijaam on varustatud nelja Wärtsilä 18V46 põlemismootoriga, millest igaühe võimsus on 17,2 MW, ja ühe 6 MW auruturbiiniga. Elektri ja soojuse kogutoodang on 74,8 MW. |
| --- | --- |

(15)

Uus elektrijaam on varustatud nelja Wärtsilä 18V46 põlemismootoriga, millest igaühe võimsus on 17,2 MW, ja ühe 6 MW auruturbiiniga. Elektri ja soojuse kogutoodang on 74,8 MW.

| (16) | Itaalia ametiasutused ütlesid komisjonile, et projekti kallal hakati tööd tegema 2007. aasta juulis ning see plaaniti lõpetada 2009. aastal. Vana elektrijaama ostmist alustati tegelikult siiski 2006. aasta veebruaris. Vastavalt avalikult kättesaadavale teabele on biokütusel töötav elektrijaam töötanud alates 2009. aastast (7). |
| --- | --- |

(16)

Itaalia ametiasutused ütlesid komisjonile, et projekti kallal hakati tööd tegema 2007. aasta juulis ning see plaaniti lõpetada 2009. aastal. Vana elektrijaama ostmist alustati tegelikult siiski 2006. aasta veebruaris. Vastavalt avalikult kättesaadavale teabele on biokütusel töötav elektrijaam töötanud alates 2009. aastast (7).

| (17) | Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile load ja litsentsid, mis tõendavad investeerimisprojekti kokkusobivust riiklike ja Euroopa keskkonnaeeskirjadega. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile load ja litsentsid, mis tõendavad investeerimisprojekti kokkusobivust riiklike ja Euroopa keskkonnaeeskirjadega.

2.3.   Projekti abikõlblikud kulud

| (18) | Projekti abikõlblike investeerimiskulude nimiväärtus on kokku 80 635 000 eurot, (8) millest 3 300 000 eurot on ettenähtud kava välja töötamiseks ja teostatavusuuringuks, 60 920 000 eurot uute seadmete ja masinate hankimiseks (uus biokütusel töötav elektrijaam) ning ülejäänud olemasoleva infrastruktuuri ostmiseks ja ehitustööde tegemiseks. Olemasoleva infrastruktuuri ostmise kulud hõlmavad varem NGP-le kuulunud suletud soojuselektrijaama ja terasest kütusepaakide ostmise kulusid. |
| --- | --- |

(18)

Projekti abikõlblike investeerimiskulude nimiväärtus on kokku 80 635 000 eurot, (8) millest 3 300 000 eurot on ettenähtud kava välja töötamiseks ja teostatavusuuringuks, 60 920 000 eurot uute seadmete ja masinate hankimiseks (uus biokütusel töötav elektrijaam) ning ülejäänud olemasoleva infrastruktuuri ostmiseks ja ehitustööde tegemiseks. Olemasoleva infrastruktuuri ostmise kulud hõlmavad varem NGP-le kuulunud suletud soojuselektrijaama ja terasest kütusepaakide ostmise kulusid.

| (19) | Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile üksikasjad ettevõtja Fri-El Acerra poolt suletud elektrijaama ostmise kohta NGP-lt. Itaalia ametiasutused selgitasid, et kui NGP oli suurendanud oma osalust Fri-El Acerra kapitalis, andis ta Fri-El Acerrale üle elektrijaamaga seotud filiaali koguväärtuses 8 296 520 eurot, millest 3 771 043 eurot moodustasid võlad kolmandatele isikutele ning ülejäänud osa, mis ümardati 4 525 000 euroni, kanti reservi. Itaalia ametiasutused esitasid välishinnangu, milles kinnitati elektrijaama väärtust. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile üksikasjad ettevõtja Fri-El Acerra poolt suletud elektrijaama ostmise kohta NGP-lt. Itaalia ametiasutused selgitasid, et kui NGP oli suurendanud oma osalust Fri-El Acerra kapitalis, andis ta Fri-El Acerrale üle elektrijaamaga seotud filiaali koguväärtuses 8 296 520 eurot, millest 3 771 043 eurot moodustasid võlad kolmandatele isikutele ning ülejäänud osa, mis ümardati 4 525 000 euroni, kanti reservi. Itaalia ametiasutused esitasid välishinnangu, milles kinnitati elektrijaama väärtust.

| (20) | Itaalia ametiasutused esitasid ka Fri-El Acerra ja NGP vahel sõlmitud kütusepaakide ostu-müügi lepingu koopia. Kokkulepitud hind oli 4 200 000 eurot. Eelhindamise käigus ei esitanud Itaalia ametiasutused hoolimata komisjoni nõudest ühtegi välishinnangut, mis oleks kinnitanud kõnealuste kütusepaakide väärtust. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia ametiasutused esitasid ka Fri-El Acerra ja NGP vahel sõlmitud kütusepaakide ostu-müügi lepingu koopia. Kokkulepitud hind oli 4 200 000 eurot. Eelhindamise käigus ei esitanud Itaalia ametiasutused hoolimata komisjoni nõudest ühtegi välishinnangut, mis oleks kinnitanud kõnealuste kütusepaakide väärtust.

| (21) | Itaalia ametiasutused väitsid, et abisaaja kulud olid 2007. aastal 35 000 000 eurot ning 2008. aastal 45 635 000 eurot. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia ametiasutused väitsid, et abisaaja kulud olid 2007. aastal 35 000 000 eurot ning 2008. aastal 45 635 000 eurot.

2.4.   Investeeringu rahastamine

| (22) | Itaalia ametiasutuste väitel pidi 21 000 000 eurot ehk 25 % 80 635 000 euro suurusest investeeringu kogumaksumusest (nimiväärtus) rahastatama ettevõtja Fri-El Acerra omavahenditest; abi pidi moodustama 19 000 000 eurot ning ülejäänud osa pidi kaetama lühikese, keskmise ja pika tähtajaga pangalaenudega. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia ametiasutuste väitel pidi 21 000 000 eurot ehk 25 % 80 635 000 euro suurusest investeeringu kogumaksumusest (nimiväärtus) rahastatama ettevõtja Fri-El Acerra omavahenditest; abi pidi moodustama 19 000 000 eurot ning ülejäänud osa pidi kaetama lühikese, keskmise ja pika tähtajaga pangalaenudega.

2.5.   Sihtotstarbelise abimeetme õiguslik alus

| (23) | Itaalia ametiasutused väitsid, et Fri-El Acerra hakkas Acerra elektrijaama ümberehitamiseks algatatud investeerimisprojekti ellu viima 2006. aastal (suletud elektrijaama ostu kuupäeval) nende kohustuste põhjal, mille Itaalia ametiasutused olid võtnud kooskõlastatud meetme programmilepingu alusel ettevõtja NGP Spa tööstuskriisi piirkonnas Acerras (Accordo di programma per l’attuazione coordinata dell’intervento nell’area di crisi industriale della NGP Spa di Acerra). Itaalia ametiasutuste sõnul võis ergutavat mõju tõendada õiguslikult siduv programmileping. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia ametiasutused väitsid, et Fri-El Acerra hakkas Acerra elektrijaama ümberehitamiseks algatatud investeerimisprojekti ellu viima 2006. aastal (suletud elektrijaama ostu kuupäeval) nende kohustuste põhjal, mille Itaalia ametiasutused olid võtnud kooskõlastatud meetme programmilepingu alusel ettevõtja NGP Spa tööstuskriisi piirkonnas Acerras (Accordo di programma per l’attuazione coordinata dell’intervento nell’area di crisi industriale della NGP Spa di Acerra). Itaalia ametiasutuste sõnul võis ergutavat mõju tõendada õiguslikult siduv programmileping.

| (24) | Programmileping sõlmiti 15. juulil 2005 riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning NGP, Montefibre ja Edison SpA vahel ning see hõlmas NGP tegevuskohta ja muud tegevust Acerra piirkonnas. Lepingus ei osutata suletud elektrijaama ümberehitamiseks antavale abile. Selles on loetletud NGP ümberkorraldamiseks tehtavad investeeringud ning selleks võetavad meetmed. Energiaettevõtjat Edison SpA-d, mis ei ole seotud ettevõtjaga Fri-El Acerra, mainiti sel ajal olemasoleva elektrijaama tulevase investorina, kuid too otsustas lõpuks tehingust loobuda. Programmilepingut muudeti seejärel 6. aprilli 2006. aasta (9) ning 8. aprilli 2008. aasta protokolliga. |
| --- | --- |

(24)

Programmileping sõlmiti 15. juulil 2005 riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning NGP, Montefibre ja Edison SpA vahel ning see hõlmas NGP tegevuskohta ja muud tegevust Acerra piirkonnas. Lepingus ei osutata suletud elektrijaama ümberehitamiseks antavale abile. Selles on loetletud NGP ümberkorraldamiseks tehtavad investeeringud ning selleks võetavad meetmed. Energiaettevõtjat Edison SpA-d, mis ei ole seotud ettevõtjaga Fri-El Acerra, mainiti sel ajal olemasoleva elektrijaama tulevase investorina, kuid too otsustas lõpuks tehingust loobuda. Programmilepingut muudeti seejärel 6. aprilli 2006. aasta (9) ning 8. aprilli 2008. aasta protokolliga.

| (25) | Campania maakonna otsus anda ettevõtjale Fri-El Acerra sihtotstarbelist regionaalabi elektrijaama ümberehitamiseks Acerras võeti vastu 26. oktoobril 2007. |
| --- | --- |

(25)

Campania maakonna otsus anda ettevõtjale Fri-El Acerra sihtotstarbelist regionaalabi elektrijaama ümberehitamiseks Acerras võeti vastu 26. oktoobril 2007.

| (26) | Itaalia ametiasutused esitasid oma esialgses teatises sündmuste kronoloogia ning väitsid, et abi õiguslikuks aluseks olid järgmised dokumendid:






  — | programmilepingut muutev 8. aprilli 2008. aasta protokoll ning |
| --- | --- | --- |

(26)

Itaalia ametiasutused esitasid oma esialgses teatises sündmuste kronoloogia ning väitsid, et abi õiguslikuks aluseks olid järgmised dokumendid:

—

programmilepingut muutev 8. aprilli 2008. aasta protokoll ning

| — | Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus nr 1857 (10). |
| --- | --- |

—

Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus nr 1857 (10).

2.6.   Abimeede

| (27) | Teatatud meede hõlmab olemasoleva suletud käitise ülevõtmist ja ümberehitamist. Abi antakse otsetoetusena kogusummas nimiväärtusega 19,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(27)

Teatatud meede hõlmab olemasoleva suletud käitise ülevõtmist ja ümberehitamist. Abi antakse otsetoetusena kogusummas nimiväärtusega 19,5 miljonit eurot.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (28) | Pärast meetme eelhindamist avaldas komisjon kahtlust, kas teatatud abi saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt ja 2007. aasta suuniseid arvesse võttes pidada kokkusobivaks siseturuga, ning ta otsustas algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni poolt kõnealuses otsuses avaldatud kahtlusi on selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(28)

Pärast meetme eelhindamist avaldas komisjon kahtlust, kas teatatud abi saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt ja 2007. aasta suuniseid arvesse võttes pidada kokkusobivaks siseturuga, ning ta otsustas algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. Komisjoni poolt kõnealuses otsuses avaldatud kahtlusi on selgitatud allpool.

| (29) | Komisjon kahtles, kas abil oleks 2007. aasta suuniste punktis 38 nõutud ergutav mõju: „Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit.” Dokument, millele Itaalia ametiasutused osutasid kui kinnitusele – 15. juuli 2005. aasta programmileping – ei tundunud neile tingimustele vastavat: sellega ei antud abi projektile, selles ei mainitud abisaajat, projekti ega ka abisummat. Abisaaja määrati ametlikult alles hiljem, s.o 20. detsembril 2005. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal hakati projekti ellu viima 2006. aasta veebruaris, kui võeti üle suletud soojuselektrijaam, selle tehingu puhul oli tegemist teatatud abimeetme esimeste abikõlblike kuludega, samas kui esimese dokumendi, mida võiks käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses, andis Campania maakond välja oluliselt hiljem, 26. oktoobril 2007. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kahtles, kas abil oleks 2007. aasta suuniste punktis 38 nõutud ergutav mõju: „Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit.” Dokument, millele Itaalia ametiasutused osutasid kui kinnitusele – 15. juuli 2005. aasta programmileping – ei tundunud neile tingimustele vastavat: sellega ei antud abi projektile, selles ei mainitud abisaajat, projekti ega ka abisummat. Abisaaja määrati ametlikult alles hiljem, s.o 20. detsembril 2005. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal hakati projekti ellu viima 2006. aasta veebruaris, kui võeti üle suletud soojuselektrijaam, selle tehingu puhul oli tegemist teatatud abimeetme esimeste abikõlblike kuludega, samas kui esimese dokumendi, mida võiks käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses, andis Campania maakond välja oluliselt hiljem, 26. oktoobril 2007.

| (30) | Komisjon kahtles ka selles, kas osa olemasolevast varast, nimelt suletud soojuselektrijaama, ostis sõltumatu investor vastavalt 2007. aasta suuniste punktidele 34 ja 35, kus on sätestatud: „Käitise omandamise korral arvestatakse ainult varade ostmist kolmandatelt osapooltelt [...] Käitisega vahetult seotud varade omandamist võib samuti käsitleda alginvesteeringuna eeldusel, et [...] [käitise] ostjaks on sõltumatu investor.” Tehingu ajal oli abisaaja, ettevõtja Fri-El Acerra, müüdava vara omaniku NGP kontrolli all. Täpsemalt kuulus NGP-le vara üleandmise ajal 90,5 % Fri-El Acerra osakutest: 9. veebruariks 2006 oli Fri-El Acerra kapital suurenenud 10 000 eurolt 100 000 euroni ning kapitali suurendamine toimus täielikult NGP poolt. Seega oli NGP suurendanud oma osalust Fri-El Acerra kapitalis 5 %-lt 90,5 %-ni. Peaaegu kohe pärast vara üleandmist 9. veebruaril 2006 loobus NGP enamusosaniku staatusest Fri-El Acerras. Üksnes mõne päeva pärast, 20. veebruaril, vähendati NGP osalust 49 %-ni ning paar kuud hiljem, 10. oktoobril, 5 %-ni. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kahtles ka selles, kas osa olemasolevast varast, nimelt suletud soojuselektrijaama, ostis sõltumatu investor vastavalt 2007. aasta suuniste punktidele 34 ja 35, kus on sätestatud: „Käitise omandamise korral arvestatakse ainult varade ostmist kolmandatelt osapooltelt [...] Käitisega vahetult seotud varade omandamist võib samuti käsitleda alginvesteeringuna eeldusel, et [...] [käitise] ostjaks on sõltumatu investor.” Tehingu ajal oli abisaaja, ettevõtja Fri-El Acerra, müüdava vara omaniku NGP kontrolli all. Täpsemalt kuulus NGP-le vara üleandmise ajal 90,5 % Fri-El Acerra osakutest: 9. veebruariks 2006 oli Fri-El Acerra kapital suurenenud 10 000 eurolt 100 000 euroni ning kapitali suurendamine toimus täielikult NGP poolt. Seega oli NGP suurendanud oma osalust Fri-El Acerra kapitalis 5 %-lt 90,5 %-ni. Peaaegu kohe pärast vara üleandmist 9. veebruaril 2006 loobus NGP enamusosaniku staatusest Fri-El Acerras. Üksnes mõne päeva pärast, 20. veebruaril, vähendati NGP osalust 49 %-ni ning paar kuud hiljem, 10. oktoobril, 5 %-ni.

| (31) | Ei olnud selge, kas hilisem NGP-lt muu olemasoleva vara – kütusepaakide – ost toimus 2007. aasta suuniste punktide 34 ja 52 kohaselt „vastavalt turutingimustele”. Itaalia ametiasutused ei esitanud sõltumatu eksperdi hinnangut, milles oleks olnud selgelt kindlaks määratud kütusepaakide turuhind. |
| --- | --- |

(31)

Ei olnud selge, kas hilisem NGP-lt muu olemasoleva vara – kütusepaakide – ost toimus 2007. aasta suuniste punktide 34 ja 52 kohaselt „vastavalt turutingimustele”. Itaalia ametiasutused ei esitanud sõltumatu eksperdi hinnangut, milles oleks olnud selgelt kindlaks määratud kütusepaakide turuhind.

| (32) | Fri-El Acerrale antud sihtotstarbelise abi panust piirkonda ei olnud vastavalt 2007. aasta suuniste punktile 10 tõendatud: „Kui üksikule ettevõttele antakse erandkorras ühekordset erakorralist abi [...] peab liikmesriik näitama, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse.” 25 töökoha loomine (või säilitamine) 19,5 miljoni suuruse abi puhul, ning biokütusel töötava 75 MW suuruse võimsusega elektrijaama panus piirkonna 2 489 MW suurusesse energiavajadusse ei tundunud olevat piisav ning abi näis olevat projekti mõjuga võrreldes ebaproportsionaalne. Samuti ei olnud selgelt näidatud, et projekt aitaks taaselavdada Acerra tööstuslikku piirkonda. |
| --- | --- |

(32)

Fri-El Acerrale antud sihtotstarbelise abi panust piirkonda ei olnud vastavalt 2007. aasta suuniste punktile 10 tõendatud: „Kui üksikule ettevõttele antakse erandkorras ühekordset erakorralist abi [...] peab liikmesriik näitama, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse.” 25 töökoha loomine (või säilitamine) 19,5 miljoni suuruse abi puhul, ning biokütusel töötava 75 MW suuruse võimsusega elektrijaama panus piirkonna 2 489 MW suurusesse energiavajadusse ei tundunud olevat piisav ning abi näis olevat projekti mõjuga võrreldes ebaproportsionaalne. Samuti ei olnud selgelt näidatud, et projekt aitaks taaselavdada Acerra tööstuslikku piirkonda.

| (33) | Komisjon palus Itaalia ametiasutustel ja kolmandatel isikutel esitada märkusi küsimuse kohta, kas uus palmiõlil töötav elektrijaam soodustaks tõepoolest Acerra piirkonna ja Campania maakonna arengut. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon palus Itaalia ametiasutustel ja kolmandatel isikutel esitada märkusi küsimuse kohta, kas uus palmiõlil töötav elektrijaam soodustaks tõepoolest Acerra piirkonna ja Campania maakonna arengut.

| (34) | Komisjon palus oma otsuses Itaalia ametiasutustel esitada ka märkusi seoses keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „2008. aasta keskkonnasuunised”) kohaldamisega (11). |
| --- | --- |

(34)

Komisjon palus oma otsuses Itaalia ametiasutustel esitada ka märkusi seoses keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „2008. aasta keskkonnasuunised”) kohaldamisega (11).

4.   KOLMANDATE ISIKUTE JA LIIKMESRIIGI MÄRKUSED

| (35) | Nagu eelnevalt mainitud, sai komisjon abisaajalt, ettevõtjalt Fri-El Acerra, tähelepanekud 15. mail 2009. Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused kõnealuste tähelepanekute kohta 18. septembri ja 2. novembri 2009. aasta kirjas. 1. veebruaril 2010, pärast komisjoni täiendavat taotlust edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile abisaaja esitatud dokumendid. |
| --- | --- |

(35)

Nagu eelnevalt mainitud, sai komisjon abisaajalt, ettevõtjalt Fri-El Acerra, tähelepanekud 15. mail 2009. Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused kõnealuste tähelepanekute kohta 18. septembri ja 2. novembri 2009. aasta kirjas. 1. veebruaril 2010, pärast komisjoni täiendavat taotlust edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile abisaaja esitatud dokumendid.

4.1.   Abisaajalt Fri-El Acerra saadud märkuste kokkuvõte

| (36) | Ergutava mõjuga seoses viitab Fri-El Acerra mitmesugustele dokumentidele, mille Itaalia ametiasutused allkirjastasid aastatel 2004–2008 eesmärgiga taaselavdada Acerra tööstuspiirkonda. Täpsemalt viitab Fri-El Acerra 12. mai 2004. aasta vastastikuse mõistmise memorandumile, (12)15. juuli 2005. aasta programmilepingule, (13) programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatusele, (14) Campania maakonna valitsuse otsusele nr 1857 (15) ning programmilepingu 8. aprilli 2008. aasta muudatusele (16). Fri-El Acerra väidab peamiselt, et menetluse algatamise otsuses avaldatud komisjoni kahtluste puhul ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud nimetatud dokumente ning eelkõige 15. juulil 2005. aastal sõlmitud programmilepingut, mis on Fri-El Acerra sõnul õiguslikult siduv dokument kõikide seoses abiga võetud meetmete suhtes, mida ta järgnevalt võttis. |
| --- | --- |

(36)

Ergutava mõjuga seoses viitab Fri-El Acerra mitmesugustele dokumentidele, mille Itaalia ametiasutused allkirjastasid aastatel 2004–2008 eesmärgiga taaselavdada Acerra tööstuspiirkonda. Täpsemalt viitab Fri-El Acerra 12. mai 2004. aasta vastastikuse mõistmise memorandumile, (12)15. juuli 2005. aasta programmilepingule, (13) programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatusele, (14) Campania maakonna valitsuse otsusele nr 1857 (15) ning programmilepingu 8. aprilli 2008. aasta muudatusele (16). Fri-El Acerra väidab peamiselt, et menetluse algatamise otsuses avaldatud komisjoni kahtluste puhul ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud nimetatud dokumente ning eelkõige 15. juulil 2005. aastal sõlmitud programmilepingut, mis on Fri-El Acerra sõnul õiguslikult siduv dokument kõikide seoses abiga võetud meetmete suhtes, mida ta järgnevalt võttis.

| (37) | Programmilepingu täitmist kontrolliv komitee pidas kaks koosolekut, 29. septembril ja 6. oktoobril 2005, mille kohta Itaalia esitas komisjonile protokollid; teisel koosolekul mainis NGP esindaja võimaliku investorina Fri-El kontserni, kes oli näidanud üles oma huvi vana elektrijaama ülevõtmise vastu tingimusel, et investeerimisprojekt oleks regionaalabi kõlblik. |
| --- | --- |

(37)

Programmilepingu täitmist kontrolliv komitee pidas kaks koosolekut, 29. septembril ja 6. oktoobril 2005, mille kohta Itaalia esitas komisjonile protokollid; teisel koosolekul mainis NGP esindaja võimaliku investorina Fri-El kontserni, kes oli näidanud üles oma huvi vana elektrijaama ülevõtmise vastu tingimusel, et investeerimisprojekt oleks regionaalabi kõlblik.

| (38) | Fri-El Acerra on arvamusel, et õiguspärast ootust kinnitati programmilepingu esimese muudatusega, mille Itaalia ametiasutused sõlmisid 6. aprillil 2006 ja mille artiklis 3 on selgelt osutatud Campania maakonna kohustusele anda rahalist toetust uue biokütusel töötava elektrijaama projekti jaoks. Seetõttu on Fri-El Acerra seisukohal, et Campania maakonnal oli juriidiline kohustus toetada investeeringut juba pikka aega enne 7. juunit 2006, kui Fri-El Acerra esitas ametlikult esimese abitaotluse. Campania maakonna järgnevalt, s.o 26. oktoobril 2007 ja 8. aprillil 2008 võetud meetmed lihtsalt kinnitasid seda kohustust. |
| --- | --- |

(38)

Fri-El Acerra on arvamusel, et õiguspärast ootust kinnitati programmilepingu esimese muudatusega, mille Itaalia ametiasutused sõlmisid 6. aprillil 2006 ja mille artiklis 3 on selgelt osutatud Campania maakonna kohustusele anda rahalist toetust uue biokütusel töötava elektrijaama projekti jaoks. Seetõttu on Fri-El Acerra seisukohal, et Campania maakonnal oli juriidiline kohustus toetada investeeringut juba pikka aega enne 7. juunit 2006, kui Fri-El Acerra esitas ametlikult esimese abitaotluse. Campania maakonna järgnevalt, s.o 26. oktoobril 2007 ja 8. aprillil 2008 võetud meetmed lihtsalt kinnitasid seda kohustust.

| (39) | Abikõlblike kulude küsimuses nõustub Fri-El Acerra komisjoniga, et vara (suletud elektrijaam) üleandmise ajal ei olnud kaks ettevõtjat, NGP ja Fri-El Acerra, üksteisest sõltumatud, kuna NGP omas 90,5 % ulatuses kontrolli Fri-El Acerra üle. Fri-El Acerra rõhutab siiski, et tehing toimus turutingimustel, kuna ostuhind määrati kindlaks sõltumatu eksperdi hinnangu põhjal. Fri-El Acerra lisab, et NGP osalus Fri-El Acerras oli 2006. aasta lõpuks vähenenud 5 %-ni. Selleks et kõrvaldada igasugused kahtlused seoses NGP võimaliku eelisseisundiga, võttis Fri-El kontsern 11. detsembril 2008 NGP-lt üle ülejäänud 5 %. Fri-El Acerra on seetõttu seisukohal, et NGP ajutine kontroll ei kajastanud keskpikki või pikaajalisi majanduslikke põhjusi, vaid oli tingitud valitud konkreetsest vara (suletud elektrijaam) üleandmise meetodist. |
| --- | --- |

(39)

Abikõlblike kulude küsimuses nõustub Fri-El Acerra komisjoniga, et vara (suletud elektrijaam) üleandmise ajal ei olnud kaks ettevõtjat, NGP ja Fri-El Acerra, üksteisest sõltumatud, kuna NGP omas 90,5 % ulatuses kontrolli Fri-El Acerra üle. Fri-El Acerra rõhutab siiski, et tehing toimus turutingimustel, kuna ostuhind määrati kindlaks sõltumatu eksperdi hinnangu põhjal. Fri-El Acerra lisab, et NGP osalus Fri-El Acerras oli 2006. aasta lõpuks vähenenud 5 %-ni. Selleks et kõrvaldada igasugused kahtlused seoses NGP võimaliku eelisseisundiga, võttis Fri-El kontsern 11. detsembril 2008 NGP-lt üle ülejäänud 5 %. Fri-El Acerra on seetõttu seisukohal, et NGP ajutine kontroll ei kajastanud keskpikki või pikaajalisi majanduslikke põhjusi, vaid oli tingitud valitud konkreetsest vara (suletud elektrijaam) üleandmise meetodist.

| (40) | Fri-El Acerra poolt NGP-le muu vara (kütusepaagid) eest makstud hind oli kindlaks määratud 8. märtsi 2006. aasta ostu-müügi eellepingus ning Fri-El Acerra kinnitab, et see kajastas vara turuväärtust. Tõendina kütusepaakide väärtuse hindamise kohta on Fri-El Acerra esitanud uue dokumendi, mille oli koostanud see sama sõltumatu ekspert, kes hindas suletud elektrijaama väärtust. See eksperdi uus aruanne, mis koostati tagantjärele 2009. aastal, s.o ametliku uurimismenetluse käigus, viitab sõnaselgelt kõnealuse kasutatud vara turuhinnale 2008. aasta novembris ning kinnitab abisaaja poolt NGP-le makstud hinda. |
| --- | --- |

(40)

Fri-El Acerra poolt NGP-le muu vara (kütusepaagid) eest makstud hind oli kindlaks määratud 8. märtsi 2006. aasta ostu-müügi eellepingus ning Fri-El Acerra kinnitab, et see kajastas vara turuväärtust. Tõendina kütusepaakide väärtuse hindamise kohta on Fri-El Acerra esitanud uue dokumendi, mille oli koostanud see sama sõltumatu ekspert, kes hindas suletud elektrijaama väärtust. See eksperdi uus aruanne, mis koostati tagantjärele 2009. aastal, s.o ametliku uurimismenetluse käigus, viitab sõnaselgelt kõnealuse kasutatud vara turuhinnale 2008. aasta novembris ning kinnitab abisaaja poolt NGP-le makstud hinda.

| (41) | Seoses projekti panusega regionaalarengusse juhib Fri-El Acerra esmalt tähelepanu 25-le loodud töökohale. Fri-El Acerra rõhutab ka, et biokütusel töötav elektrijaam moodustab osa Acerra tööstuspiirkonna uuest arengustrateegiast. Selles arengustrateegias on arvesse võetud vähese keskkonnamõjuga uute investeeringute vajadust, nagu Fri-El Acerra biokütusel töötav elektrijaam. Kui välja arvata varem ettevõtja Montefibre poolt hõivatud piirkond, kavatseb Napoli provintsi tööstusarengu agentuur (17) muuta piirkonna lennundustööstuse innovatsioonikeskuseks. Kõigel sellel oleks suur mõju tööhõivele, keskkonnale ning piirkonna sotsiaalsetele ja majanduslikele tingimustele ja Fri-El Acerra biokütusel töötav elektrijaam aitab strateegia elluviimisele positiivselt kaasa. |
| --- | --- |

(41)

Seoses projekti panusega regionaalarengusse juhib Fri-El Acerra esmalt tähelepanu 25-le loodud töökohale. Fri-El Acerra rõhutab ka, et biokütusel töötav elektrijaam moodustab osa Acerra tööstuspiirkonna uuest arengustrateegiast. Selles arengustrateegias on arvesse võetud vähese keskkonnamõjuga uute investeeringute vajadust, nagu Fri-El Acerra biokütusel töötav elektrijaam. Kui välja arvata varem ettevõtja Montefibre poolt hõivatud piirkond, kavatseb Napoli provintsi tööstusarengu agentuur (17) muuta piirkonna lennundustööstuse innovatsioonikeskuseks. Kõigel sellel oleks suur mõju tööhõivele, keskkonnale ning piirkonna sotsiaalsetele ja majanduslikele tingimustele ja Fri-El Acerra biokütusel töötav elektrijaam aitab strateegia elluviimisele positiivselt kaasa.

| (42) | Keskkonnaaspektidega seoses osutab Fri-El Acerra viimaks samadele Itaalia ametiasutuste poolt eelnevalt nimetatud Campania maakonna programmidokumentidele: 2002. aasta suunised säästva arengu kohta energiasektoris, milles on sätestatud regionaalse energiapoliitika eesmärgid, 2006. aasta piirkondliku majandusarengu tegevuskava ning 2008. aasta keskkonnahoidliku energia kava. Fri-El Acerra leiab, et kõik need dokumendid osutavad selgelt vajadusele rajada Campania maakonda taastuvatel energiaallikatel töötav elektrijaam. |
| --- | --- |

(42)

Keskkonnaaspektidega seoses osutab Fri-El Acerra viimaks samadele Itaalia ametiasutuste poolt eelnevalt nimetatud Campania maakonna programmidokumentidele: 2002. aasta suunised säästva arengu kohta energiasektoris, milles on sätestatud regionaalse energiapoliitika eesmärgid, 2006. aasta piirkondliku majandusarengu tegevuskava ning 2008. aasta keskkonnahoidliku energia kava. Fri-El Acerra leiab, et kõik need dokumendid osutavad selgelt vajadusele rajada Campania maakonda taastuvatel energiaallikatel töötav elektrijaam.

4.2.   Liikmesriigi märkuste kokkuvõte

| (43) | 18. septembri 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjalikud väited 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju nõude kohta. Nad on eelkõige arvamusel, et 2007. aasta suunistes ei ole täpsustatud nõutava kinnituse vormi. |
| --- | --- |

(43)

18. septembri 2009. aasta kirjas esitasid Itaalia ametiasutused üksikasjalikud väited 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju nõude kohta. Nad on eelkõige arvamusel, et 2007. aasta suunistes ei ole täpsustatud nõutava kinnituse vormi.

| (44) | Itaalia ametiasutused kordavad, et 15. juulil 2005 sõlmitud programmileping oli siduva iseloomuga ning kinnitavad, et haldusmenetlused algasid kohe pärast seda, kui 2004. aastal sõlmiti vastastikuse mõistmise memorandum, mis sisaldas riigiasutuste kohustust luua Acerra tööstuspiirkonna taaselavdamiseks stiimuleid. Nad märgivad, et esimeses, 6. aprilli 2006 programmilepingu muudatuses viidatakse kaudselt ettevõtjale Fri-El Acerra ning selles on sätestatud, et Campania maakond kavatseb luua stiimuleid uude elektrijaama investeeringute tegemiseks. |
| --- | --- |

(44)

Itaalia ametiasutused kordavad, et 15. juulil 2005 sõlmitud programmileping oli siduva iseloomuga ning kinnitavad, et haldusmenetlused algasid kohe pärast seda, kui 2004. aastal sõlmiti vastastikuse mõistmise memorandum, mis sisaldas riigiasutuste kohustust luua Acerra tööstuspiirkonna taaselavdamiseks stiimuleid. Nad märgivad, et esimeses, 6. aprilli 2006 programmilepingu muudatuses viidatakse kaudselt ettevõtjale Fri-El Acerra ning selles on sätestatud, et Campania maakond kavatseb luua stiimuleid uude elektrijaama investeeringute tegemiseks.

| (45) | Itaalia ametiasutused väidavad, et projekti elluviivate eraõiguslike üksuste identiteet on täiesti ebaoluline, kui projekt jääb kokkulepitud kohaldamisalasse ning täidab kokkulepitud sotsiaal-majanduslikke ja tööstuslikke eesmärke. Nad rõhutavad, et kui stiimuleid ei oleks antud, siis investor ei oleks oma tegevust asjaomases piirkonnas alustanud, nagu võib näha programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobri 2005. aasta koosoleku protokollist. |
| --- | --- |

(45)

Itaalia ametiasutused väidavad, et projekti elluviivate eraõiguslike üksuste identiteet on täiesti ebaoluline, kui projekt jääb kokkulepitud kohaldamisalasse ning täidab kokkulepitud sotsiaal-majanduslikke ja tööstuslikke eesmärke. Nad rõhutavad, et kui stiimuleid ei oleks antud, siis investor ei oleks oma tegevust asjaomases piirkonnas alustanud, nagu võib näha programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobri 2005. aasta koosoleku protokollist.

| (46) | Itaalia ametiasutused kinnitavad Fri-El Acerra seisukohta seoses Fri-El Acerra ja NGP vastastikuse sõltumatusega: ainus ja täielik projektiomanik ning abisaaja on NGP-st täielikult sõltumatu ettevõtja Fri-El Acerra. NGP-l oli ajutine osalus Fri-El Acerra kapitalis üksnes lühikese aja jooksul, poolte valitud elektrijaama üleandmise meetodi tulemusel (18). 2. novembri 2009. aasta kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused põhjuseid, miks ei antud elektrijaama NGP-lt Fri-El Acerrale üle mitte vara müügi teel, vaid kõigepealt anti filiaal üle Fri-El Acerrale ning seejärel kanti NGP osalus üle Fri-El kontsernile; selle tingisid eelkõige a) maksukaalutlused, b) osamaksetena maksmise võimalus ning c) lubade andmine. |
| --- | --- |

(46)

Itaalia ametiasutused kinnitavad Fri-El Acerra seisukohta seoses Fri-El Acerra ja NGP vastastikuse sõltumatusega: ainus ja täielik projektiomanik ning abisaaja on NGP-st täielikult sõltumatu ettevõtja Fri-El Acerra. NGP-l oli ajutine osalus Fri-El Acerra kapitalis üksnes lühikese aja jooksul, poolte valitud elektrijaama üleandmise meetodi tulemusel (18). 2. novembri 2009. aasta kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused põhjuseid, miks ei antud elektrijaama NGP-lt Fri-El Acerrale üle mitte vara müügi teel, vaid kõigepealt anti filiaal üle Fri-El Acerrale ning seejärel kanti NGP osalus üle Fri-El kontsernile; selle tingisid eelkõige a) maksukaalutlused, b) osamaksetena maksmise võimalus ning c) lubade andmine.

| (47) | Vara väärtuse kindlaksmääramise kohta märgivad Itaalia ametiasutused, et Fri-El Acerra maksis suletud elektrijaama eest sõltumatu eksperdi hinnangus esitatud hinna ning seetõttu ei näi olevat kahtlust, et elektrijaama üleandmine toimus sõltumatute poolte vahel ning igal juhul turutingimustel. |
| --- | --- |

(47)

Vara väärtuse kindlaksmääramise kohta märgivad Itaalia ametiasutused, et Fri-El Acerra maksis suletud elektrijaama eest sõltumatu eksperdi hinnangus esitatud hinna ning seetõttu ei näi olevat kahtlust, et elektrijaama üleandmine toimus sõltumatute poolte vahel ning igal juhul turutingimustel.

| (48) | Samad NGP ja Fri-El Acerra sõltumatusega seotud kaalutlused kehtivad loomulikult ka kütusepaakide omandamise puhul. Paakide müük toimus seega samuti sõltumatute poolte vahel. Pooled määrasid kindlaks paakide väärtuse, järgides rangelt turutingimusi ning kohaldades samu kriteeriume ja parameetreid, mida oli kohaldanud sõltumatu ekspert elektrijaama väärtuse hindamise aruandes. |
| --- | --- |

(48)

Samad NGP ja Fri-El Acerra sõltumatusega seotud kaalutlused kehtivad loomulikult ka kütusepaakide omandamise puhul. Paakide müük toimus seega samuti sõltumatute poolte vahel. Pooled määrasid kindlaks paakide väärtuse, järgides rangelt turutingimusi ning kohaldades samu kriteeriume ja parameetreid, mida oli kohaldanud sõltumatu ekspert elektrijaama väärtuse hindamise aruandes.

| (49) | Piirkondliku panuse kohta kinnitasid Itaalia ametiasutused oma märkustes, et investeerimisprojekt:






  — | suurendab tööhõivet, luues otseselt 25 töökohta; |
| --- | --- | --- |

(49)

Piirkondliku panuse kohta kinnitasid Itaalia ametiasutused oma märkustes, et investeerimisprojekt:

—

suurendab tööhõivet, luues otseselt 25 töökohta;

| — | avaldab mitmekordset mõju märkimisväärsete tööstusalgatuste keskendumisel Acerra piirkonda, mis toob täiendavalt kaasa 10 töökohta, mis on seotud palmiõli tarnimise, ladustamise ja selle transportimise abiga; |
| --- | --- |

—

avaldab mitmekordset mõju märkimisväärsete tööstusalgatuste keskendumisel Acerra piirkonda, mis toob täiendavalt kaasa 10 töökohta, mis on seotud palmiõli tarnimise, ladustamise ja selle transportimise abiga;

| — | mängib olulist rolli Acerra tööstuspiirkonna arengu strateegias, taaselavdades piirkonna sotsiaalset, tööstuslikku ning tööhõive valdkonda ning arendades piirkonnas vähese keskkonnamõjuga elektrijaama; |
| --- | --- |

—

mängib olulist rolli Acerra tööstuspiirkonna arengu strateegias, taaselavdades piirkonna sotsiaalset, tööstuslikku ning tööhõive valdkonda ning arendades piirkonnas vähese keskkonnamõjuga elektrijaama;

| — | aitab ületada piirkonnas elektrienergia defitsiiti energia kvaliteedi osas, kusjuures energiat hakatakse tootma taastuvatest energiaallikatest (biokütustest); 75 MW tootmisvõimsusega elektrijaamal on oluline roll piirkondliku eesmärgi saavutamisel, milleks on vastavalt 2008. aasta piirkondlikule keskkonnahoidliku energia kavale (PEAR) jõuda 2013. aastaks biomassist energia tootmisel võimsuseni 200 MW. |
| --- | --- |

—

aitab ületada piirkonnas elektrienergia defitsiiti energia kvaliteedi osas, kusjuures energiat hakatakse tootma taastuvatest energiaallikatest (biokütustest); 75 MW tootmisvõimsusega elektrijaamal on oluline roll piirkondliku eesmärgi saavutamisel, milleks on vastavalt 2008. aasta piirkondlikule keskkonnahoidliku energia kavale (PEAR) jõuda 2013. aastaks biomassist energia tootmisel võimsuseni 200 MW.

| (50) | Itaalia ametiasutused lisasid oma 2. novembri 2009. aasta kirja juurde majandusarengu ministeeriumi 21. oktoobri 2009. aasta märgukirja, milles kinnitatakse ametiasutuste sõnul projekti panust regionaalarengusse. Ministeerium kinnitab järgmist:






  — | 15. juuli 2005. aasta programmilepingus keskendutakse järgmisele: investeerimispaketi kokkupanemine tööstustegevuse mitmekesistamiseks piirkonnas; peamise tugiinfrastruktuuri – elektrijaama ja käitlusjaama – ajakohastamine, et võtta muu hulgas taas tööle koondatud töötajad, ning keskvalitsuse ja Campania maakonna rahaliste vahendite ühendamine, et rahastada uute investeeringute ligimeelitamiseks vajalikke stiimuleid; |
| --- | --- | --- |

(50)

Itaalia ametiasutused lisasid oma 2. novembri 2009. aasta kirja juurde majandusarengu ministeeriumi 21. oktoobri 2009. aasta märgukirja, milles kinnitatakse ametiasutuste sõnul projekti panust regionaalarengusse. Ministeerium kinnitab järgmist:

—

15. juuli 2005. aasta programmilepingus keskendutakse järgmisele: investeerimispaketi kokkupanemine tööstustegevuse mitmekesistamiseks piirkonnas; peamise tugiinfrastruktuuri – elektrijaama ja käitlusjaama – ajakohastamine, et võtta muu hulgas taas tööle koondatud töötajad, ning keskvalitsuse ja Campania maakonna rahaliste vahendite ühendamine, et rahastada uute investeeringute ligimeelitamiseks vajalikke stiimuleid;

| — | taotleda tuleb kolme peamist majanduslikku ja tööstuslikku eesmärki: a) vältida SIMPE (endine NGP) käitise uusima osa sulgemist, b) käivitada tööstustegevuse mitmekesistamise protsess tegevuskohas, kus varem on valitsenud ainult üks suur kontsern, ning seeläbi vähendada tekkivate majandustegevuse kriiside ohtu, ning c) uurida, milline potentsiaal on sellisel tööstuslinnastul nagu Acerra, mida on eriti rängalt tabanud tööpuudus ning sotsiaalsed raskused; |
| --- | --- |

—

taotleda tuleb kolme peamist majanduslikku ja tööstuslikku eesmärki: a) vältida SIMPE (endine NGP) käitise uusima osa sulgemist, b) käivitada tööstustegevuse mitmekesistamise protsess tegevuskohas, kus varem on valitsenud ainult üks suur kontsern, ning seeläbi vähendada tekkivate majandustegevuse kriiside ohtu, ning c) uurida, milline potentsiaal on sellisel tööstuslinnastul nagu Acerra, mida on eriti rängalt tabanud tööpuudus ning sotsiaalsed raskused;

| — | kõikjal on tehtud suuri jõupingutusi, et edendada uut investeeringut, mille eesmärk on rajada Acerrasse Campania maakonna programmilepingus ettepandud tööstuspark. |
| --- | --- |

—

kõikjal on tehtud suuri jõupingutusi, et edendada uut investeeringut, mille eesmärk on rajada Acerrasse Campania maakonna programmilepingus ettepandud tööstuspark.

| (51) | Itaalia ametiasutused kommenteerisid oma 2. novembri 2009. aasta kirjas elektrijaama kokkusobivust energiaallikaid ja kütusetarnimist reguleerivate õiguslike nõuetega, näidates, et kasutatud tehnoloogia võimaldab jaama käitada peale palmiõli ka kookos-, kopra- ja rapsiõliga või muude sarnaste taimsete biokütustega, ilma et see piiraks selle tavalist tegevust ja tootlikkust. |
| --- | --- |

(51)

Itaalia ametiasutused kommenteerisid oma 2. novembri 2009. aasta kirjas elektrijaama kokkusobivust energiaallikaid ja kütusetarnimist reguleerivate õiguslike nõuetega, näidates, et kasutatud tehnoloogia võimaldab jaama käitada peale palmiõli ka kookos-, kopra- ja rapsiõliga või muude sarnaste taimsete biokütustega, ilma et see piiraks selle tavalist tegevust ja tootlikkust.

4.3.   Liikmesriigi esitatud abisaajalt pärinevad täiendavad dokumendid

| (52) | Otsustusprotsessi täielikuks mõistmiseks palusid komisjoni talitused 23. detsembril 2009 esitada Itaalia ametiasutustel kõik kättesaadavad täiendavad dokumendid, mis pärinevad Fri-El Acerra investeerimisprojekti elluviimisele eelnenud ajast ning mis võiksid aidata investeerimisotsust põhjendada. |
| --- | --- |

(52)

Otsustusprotsessi täielikuks mõistmiseks palusid komisjoni talitused 23. detsembril 2009 esitada Itaalia ametiasutustel kõik kättesaadavad täiendavad dokumendid, mis pärinevad Fri-El Acerra investeerimisprojekti elluviimisele eelnenud ajast ning mis võiksid aidata investeerimisotsust põhjendada.

| (53) | Itaalia ametiasutused vastasid 1. veebruaril 2010, korrates, et 6. oktoobri 2005. aasta koosoleku protokollis määrati Fri-El kontsern selgelt alternatiivseks investoriks juhul, kui Edison investeerimisest taganeb. NGP esindaja väitis selles protokollis, et Fri-El kontsern eeldab, et makstakse piirkondlikku toetust. |
| --- | --- |

(53)

Itaalia ametiasutused vastasid 1. veebruaril 2010, korrates, et 6. oktoobri 2005. aasta koosoleku protokollis määrati Fri-El kontsern selgelt alternatiivseks investoriks juhul, kui Edison investeerimisest taganeb. NGP esindaja väitis selles protokollis, et Fri-El kontsern eeldab, et makstakse piirkondlikku toetust.

| (54) | Itaalia ametiasutused lisasid oma vastusele abisaaja täiendava kirja koos Fri-El kontserni sisedokumentidega: konsultandi märgukiri, kus on osutatud võimalusele võtta üle NGP-le kuuluv elektrijaam Acerras juhul, kui Edison loobub investeerimisest, kaks sama konsultandiga järjestikku sõlmitud lepingut ning 26. jaanuari 2006. aasta sisearuanne, milles analüüsitakse projekti rahalist teostatavust koos regionaalabiga ja ilma selleta. |
| --- | --- |

(54)

Itaalia ametiasutused lisasid oma vastusele abisaaja täiendava kirja koos Fri-El kontserni sisedokumentidega: konsultandi märgukiri, kus on osutatud võimalusele võtta üle NGP-le kuuluv elektrijaam Acerras juhul, kui Edison loobub investeerimisest, kaks sama konsultandiga järjestikku sõlmitud lepingut ning 26. jaanuari 2006. aasta sisearuanne, milles analüüsitakse projekti rahalist teostatavust koos regionaalabiga ja ilma selleta.

5.   ABIMEETME HINDAMINE

5.1.   Riigiabi

| (55) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(55)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (56) | Itaalia ametiasutused kavatsevad abi anda otsetoetusena. Seega võib abi käsitada liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Itaalia ametiasutused kavatsevad abi anda otsetoetusena. Seega võib abi käsitada liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (57) | Abi kavatsetakse anda ühele ettevõtjale, Fri-El Acerrale, ning seega on see valikuline. |
| --- | --- |

(57)

Abi kavatsetakse anda ühele ettevõtjale, Fri-El Acerrale, ning seega on see valikuline.

| (58) | Abi kavatsetakse anda energiatootmisega seotud investeeringuks. Elektriturgu on järk-järgult avatud konkurentsile, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20). See protsess lõppes sektori täieliku liberaliseerimisega 1. juulil 2007 (19). Lisaks oli Itaalias selles sektoris teatav konkurents isegi enne ühenduse õigusaktide kehtestamist (20). Kuna tootega kaubeldakse liikmesriikide vahel, siis mõjutab meede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(58)

Abi kavatsetakse anda energiatootmisega seotud investeeringuks. Elektriturgu on järk-järgult avatud konkurentsile, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20). See protsess lõppes sektori täieliku liberaliseerimisega 1. juulil 2007 (19). Lisaks oli Itaalias selles sektoris teatav konkurents isegi enne ühenduse õigusaktide kehtestamist (20). Kuna tootega kaubeldakse liikmesriikide vahel, siis mõjutab meede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (59) | Fri-El Acerrale antav abi vabastab ettevõtja kuludest, mida ta peaks sarnase elektrijaama rajamiseks tavaliselt ise kandma, ning annab seega talle majandusliku eelise konkurentide ees. |
| --- | --- |

(59)

Fri-El Acerrale antav abi vabastab ettevõtja kuludest, mida ta peaks sarnase elektrijaama rajamiseks tavaliselt ise kandma, ning annab seega talle majandusliku eelise konkurentide ees.

| (60) | Soodustades Fri-El Acerrat ning selle toodet võrreldes konkurentidega, kahjustab kõnealune meede või ähvardab kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(60)

Soodustades Fri-El Acerrat ning selle toodet võrreldes konkurentidega, kahjustab kõnealune meede või ähvardab kahjustada konkurentsi.

| (61) | Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(61)

Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (62) | Olles kindlaks teinud, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon kaaluma, kas kõnealust meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(62)

Olles kindlaks teinud, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon kaaluma, kas kõnealust meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks.

5.2.   Abimeetme õiguspärasus

| (63) | Ettevõtjale Fri-El Acerra antavast abist enne meetme jõustamist teatades täitis Itaalia ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eraldi teatamise nõude. |
| --- | --- |

(63)

Ettevõtjale Fri-El Acerra antavast abist enne meetme jõustamist teatades täitis Itaalia ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eraldi teatamise nõude.

5.3.   Hindamise õiguslik alus

| (64) | Olles kindlaks teinud, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon kaaluma, kas kõnealust meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks ühe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi kohaselt. |
| --- | --- |

(64)

Olles kindlaks teinud, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon kaaluma, kas kõnealust meedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks ühe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandi kohaselt.

5.3.1.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 2

| (65) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(65)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad üksitarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.

5.3.2.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt a

| (66) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse jaos 2, on Campania maakond selle erandi alusel abikõlblik. |
| --- | --- |

(66)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt on lubatud anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Nagu on selgitatud käesoleva otsuse jaos 2, on Campania maakond selle erandi alusel abikõlblik.

| (67) | Komisjon nendib, et abi eesmärk on edendada regionaalarengut ning meede kujutab endast investeeringu tegemiseks antavat sihtotstarbelist regionaalabi. Komisjon märgib, et investeerimisprojekti, mida Itaalia ametiasutused kavatsevad toetada, hakati ellu viima 2006. aastal. See tekitab küsimuse, kas meedet tuleb hinnata 2007. aasta suuniste või nende regionaalabi suuniste põhjal, mis hõlmavad ajavahemikku 2000–2006 (edaspidi „1998. aasta suunised”) (21). |
| --- | --- |

(67)

Komisjon nendib, et abi eesmärk on edendada regionaalarengut ning meede kujutab endast investeeringu tegemiseks antavat sihtotstarbelist regionaalabi. Komisjon märgib, et investeerimisprojekti, mida Itaalia ametiasutused kavatsevad toetada, hakati ellu viima 2006. aastal. See tekitab küsimuse, kas meedet tuleb hinnata 2007. aasta suuniste või nende regionaalabi suuniste põhjal, mis hõlmavad ajavahemikku 2000–2006 (edaspidi „1998. aasta suunised”) (21).

| (68) | Eeskirjad kahtede suuniste ajalise kohaldamise kohta on sätestatud 2007. aasta suuniste punktis 105: 2007. aasta suuniseid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2006 antud regionaalabi suhtes ning 1998. aasta suuniseid enne 2007. aastat antud regionaalabi suhtes. Käesoleval juhul ei antud abi enne 2007. aastat, hoolimata asjaolust, et projekti hakati ellu viima 2006. aastal. Esimene akt, mida võib käsitada abisaajale abi andmisena, on Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus (vt punkt 5.4.1.5) (22). Seega tuleb abi kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel hinnata 2007. aasta suuniste põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Eeskirjad kahtede suuniste ajalise kohaldamise kohta on sätestatud 2007. aasta suuniste punktis 105: 2007. aasta suuniseid kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2006 antud regionaalabi suhtes ning 1998. aasta suuniseid enne 2007. aastat antud regionaalabi suhtes. Käesoleval juhul ei antud abi enne 2007. aastat, hoolimata asjaolust, et projekti hakati ellu viima 2006. aastal. Esimene akt, mida võib käsitada abisaajale abi andmisena, on Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus (vt punkt 5.4.1.5) (22). Seega tuleb abi kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel hinnata 2007. aasta suuniste põhjal.

5.3.3.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktid b, c ja d

| (69) | Meedet ei saa käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohase abina üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Tegemist ei ole ka abiga kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d. |
| --- | --- |

(69)

Meedet ei saa käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohase abina üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Tegemist ei ole ka abiga kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d.

| (70) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel on lubatud anda abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon märgib, et selle põhjal võib keskkonnakaitseks antud abi pidada kokkusobivaks, tingimusel et see vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele („2008. aasta keskkonnasuunised”) (23). |
| --- | --- |

(70)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erandi alusel on lubatud anda abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon märgib, et selle põhjal võib keskkonnakaitseks antud abi pidada kokkusobivaks, tingimusel et see vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele („2008. aasta keskkonnasuunised”) (23).

| (71) | Itaalia ametiasutused ei ole esitanud ühtki väidet selle kohta, et kõnealune abi võib olla kooskõlas muude ELi toimimise lepingu sätete või muude riigiabi eeskirjade, raamistike või suunistega. |
| --- | --- |

(71)

Itaalia ametiasutused ei ole esitanud ühtki väidet selle kohta, et kõnealune abi võib olla kooskõlas muude ELi toimimise lepingu sätete või muude riigiabi eeskirjade, raamistike või suunistega.

5.4.   Kokkusobivus artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses 2007. aasta suuniste alusel

| (72) | 2007. aasta suuniste jagudes 2 („Reguleerimisala”) ning 4 („Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi”) on sätestatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heakskiitmise tingimused. Käesoleval juhul peab abi vastama punktile 10, milles käsitletakse sihtotstarbelise meetme panust regionaalarengu strateegiasse, ning jagudele 4.1 („Abi vorm ja piirmäärad”) ja 4.2 („Abikõlblikud kulud”), milles on sätestatud järgmised nõuded:
  —   Ergutav mõju: tagamaks, et regionaalabi loob tõelise stiimuli investeeringuteks, mida muidu abi saavates piirkondades ei tehtaks, on suuniste punktis 38 sätestatud, et: „[s]ihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit”;
  —   panus ühtse regionaalarengu strateegiasse: 2007. aasta suuniste punktis 10 on sätestatud: „[k]ui üksikule ettevõttele antakse erandkorras ühekordset erakorralist abi [...] peab liikmesriik näitama, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse”;
  —   abikõlblikud kulud: abikõlblike kulude täpne mõiste on sätestatud 2007. aasta suuniste punktides 34–36 ja 50–56;
  —   abisaaja enda panus: 2007. aasta suuniste punktis 39 on ette nähtud, et abisaaja enda rahaline panus on vähemalt 25 %;
  —   investeeringu haldamine piirkonnas: 2007. aasta suuniste punktis 40 on nõutud, et investeeringu haldamine piirkonnas kestaks vähemalt viis aastat (või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE-de) puhul kolm aastat);
  —   abi ülemmäärad: abi ülemmäärad on sätestatud 2007. aasta suuniste punktides 42–49. |
| --- | --- |

(72)

2007. aasta suuniste jagudes 2 („Reguleerimisala”) ning 4 („Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi”) on sätestatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heakskiitmise tingimused. Käesoleval juhul peab abi vastama punktile 10, milles käsitletakse sihtotstarbelise meetme panust regionaalarengu strateegiasse, ning jagudele 4.1 („Abi vorm ja piirmäärad”) ja 4.2 („Abikõlblikud kulud”), milles on sätestatud järgmised nõuded:

—   Ergutav mõju: tagamaks, et regionaalabi loob tõelise stiimuli investeeringuteks, mida muidu abi saavates piirkondades ei tehtaks, on suuniste punktis 38 sätestatud, et: „[s]ihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit”;

—   panus ühtse regionaalarengu strateegiasse: 2007. aasta suuniste punktis 10 on sätestatud: „[k]ui üksikule ettevõttele antakse erandkorras ühekordset erakorralist abi [...] peab liikmesriik näitama, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse”;

—   abikõlblikud kulud: abikõlblike kulude täpne mõiste on sätestatud 2007. aasta suuniste punktides 34–36 ja 50–56;

—   abisaaja enda panus: 2007. aasta suuniste punktis 39 on ette nähtud, et abisaaja enda rahaline panus on vähemalt 25 %;

—   investeeringu haldamine piirkonnas: 2007. aasta suuniste punktis 40 on nõutud, et investeeringu haldamine piirkonnas kestaks vähemalt viis aastat (või väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE-de) puhul kolm aastat);

—   abi ülemmäärad: abi ülemmäärad on sätestatud 2007. aasta suuniste punktides 42–49.

| (73) | Komisjon hindas kavandatud abimeetme kokkusobivust ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse jao 3.3 punktis 34 (24). Punkti 34 alapunktis i selgitas ta, et asjaomane meede hõlmas alginvesteeringut, nimelt uue käitise rajamist. Käitisega vahetult seotud vara, käesoleval juhul soojuselektrijaama ja kasutatud kütusepaakide omandamist võib samuti käsitada alginvesteeringuna, eeldusel et vara ostis sõltumatu investor (vt 2007. aasta suuniste punktid 34–35): seda aspekti analüüsitakse allpool jaos 5.4.3. Menetluse algatamise otsuse punkti 34 alapunktis vi on märgitud, et abisaaja pidi kandma vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest sõltumatult avaliku sektori toetustest (vt 2007. aasta suuniste punkt 39). Menetluse algatamise otsuse punkti 34 alapunktis vii on märgitud, et abi pidi antama tingimusel, et investeeringut hallatakse vähemalt viie aasta jooksul pärast selle tegemist (vt 2007. aasta suuniste punkt 40). Punkti 34 alapunktides ii ja iii on märgitud, et abi teatatud osatähtsus jäi allapoole kohaldatavat regionaalabi kohandatud ülemmäära, milleks on vastavalt 2007. aasta suuniste punktile 67 30 % toetuse brutoekvivalendist (vt 2007. aasta suuniste punktid 42–49). Punkti 34 alapunktis iv on märgitud, et ettevalmistavate uuringute kulude ja konsultatsioonikulude katmiseks ettenähtud abi jäi alla VKE-de puhul lubatud 50 % suurust ülemmäära (vt 2007. aasta suuniste punkt 51). |
| --- | --- |

(73)

Komisjon hindas kavandatud abimeetme kokkusobivust ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse jao 3.3 punktis 34 (24). Punkti 34 alapunktis i selgitas ta, et asjaomane meede hõlmas alginvesteeringut, nimelt uue käitise rajamist. Käitisega vahetult seotud vara, käesoleval juhul soojuselektrijaama ja kasutatud kütusepaakide omandamist võib samuti käsitada alginvesteeringuna, eeldusel et vara ostis sõltumatu investor (vt 2007. aasta suuniste punktid 34–35): seda aspekti analüüsitakse allpool jaos 5.4.3. Menetluse algatamise otsuse punkti 34 alapunktis vi on märgitud, et abisaaja pidi kandma vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest sõltumatult avaliku sektori toetustest (vt 2007. aasta suuniste punkt 39). Menetluse algatamise otsuse punkti 34 alapunktis vii on märgitud, et abi pidi antama tingimusel, et investeeringut hallatakse vähemalt viie aasta jooksul pärast selle tegemist (vt 2007. aasta suuniste punkt 40). Punkti 34 alapunktides ii ja iii on märgitud, et abi teatatud osatähtsus jäi allapoole kohaldatavat regionaalabi kohandatud ülemmäära, milleks on vastavalt 2007. aasta suuniste punktile 67 30 % toetuse brutoekvivalendist (vt 2007. aasta suuniste punktid 42–49). Punkti 34 alapunktis iv on märgitud, et ettevalmistavate uuringute kulude ja konsultatsioonikulude katmiseks ettenähtud abi jäi alla VKE-de puhul lubatud 50 % suurust ülemmäära (vt 2007. aasta suuniste punkt 51).

| (74) | Järgnevalt hindab komisjon abi kokkusobivust tingimustega seoses ergutava mõju, panusega regionaalarengusse ning abikõlblike investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(74)

Järgnevalt hindab komisjon abi kokkusobivust tingimustega seoses ergutava mõju, panusega regionaalarengusse ning abikõlblike investeerimiskuludega.

5.4.1.   Ergutav mõju (2007. aasta suuniste punkt 38)

| (75) | 2007. aasta suuniste punkt 38 on sõnastatud järgmiselt:






  — | „Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik [ergutav mõju] selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. Selgesõnaline viide mõlemale tingimusele peab olema lisatud kõikidele abikavadele. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik.” |
| --- | --- | --- |

(75)

2007. aasta suuniste punkt 38 on sõnastatud järgmiselt:

—

„Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik [ergutav mõju] selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. Selgesõnaline viide mõlemale tingimusele peab olema lisatud kõikidele abikavadele. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik.”

| — | 39. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „Abi [puhul], mille korral on vajalik komisjoni individuaalne teavitamine ja komisjonipoolne heakskiitmine, peab kinnitus abikõlblikkuse kohta olema sõltuv komisjoni heakskiitvast otsusest.” |
| --- | --- |

—

39. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „Abi [puhul], mille korral on vajalik komisjoni individuaalne teavitamine ja komisjonipoolne heakskiitmine, peab kinnitus abikõlblikkuse kohta olema sõltuv komisjoni heakskiitvast otsusest.”

| — | 40. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „„Töö algus” tähendab kas ehitustööde algust või esimese kindla kokkuleppe sõlmimist varustuse tellimiseks, väljaarvatud esialgsed [teostatavusuuringud].” |
| --- | --- |

—

40. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „„Töö algus” tähendab kas ehitustööde algust või esimese kindla kokkuleppe sõlmimist varustuse tellimiseks, väljaarvatud esialgsed [teostatavusuuringud].”

| — | 41. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „Ainuke erand nendest reeglitest kehtib heakskiidetud maksude abikava puhul, kui maksudest vabastamine või nende vähendamine tagatakse abikõlblike kulude korral automaatselt, ilma et oleks vajalik mis tahes asutustepoolne sekkumine.” |
| --- | --- |

—

41. joonealune märkus on sõnastatud järgmiselt: „Ainuke erand nendest reeglitest kehtib heakskiidetud maksude abikava puhul, kui maksudest vabastamine või nende vähendamine tagatakse abikõlblike kulude korral automaatselt, ilma et oleks vajalik mis tahes asutustepoolne sekkumine.”

| (76) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt:
  „[võib] komisjon [...] tunnistada abimeetme kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 üksnes juhul, kui ta saab järeldada, et abi aitab kaasa ühe loetletud eesmärgi saavutamisele, mida abi saav ettevõtja ei suudaks oma vahendite abil tavalistes turutingimustes saavutada. Teisisõnu, selleks et abi suhtes saaks kohaldada ühte EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandit, peab abi vastama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a, b, c või d sätestatud eesmärkidele ning olema nende eesmärkide saavutamiseks vajalik.” (Esimese Astme Kohtu (praegune Üldkohus) otsus kohtuasjas T-187/99: Agrana Zucker und Stärke vs. komisjon (EKL 2001, lk II–1587, punkt 74).
  „Abi, mis parandab seda saanud ettevõtja olukorda, kuid mis ei ole vajalik EÜ artikli 87 lõikes 3 ettenähtud eesmärkide saavutamiseks, ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks” (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-390/06: Nuova Agricast (EKL 2008, lk I–2577, punkt 68); vt selles tähenduses ka Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 310/85: Deufil vs. komisjon (EKL 1987, lk 901, punkt 18), ja kohtuasjas C-400/92: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1994, lk I–4701, punktid 12, 20 ja 21) (25).
  Esimese Astme Kohus asus samale seisukohale kohtuasjas, (26) milles käsitleti sihtotstarbelist meedet varasemate regionaalabi suuniste (27) alusel ning kus kohus selgitas, et ergutavat mõju käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka sihtotstarbeliste meetmete suhtes. Ta kinnitas, et komisjon võiks ergutava mõju hindamisel tugineda kronoloogilist laadi asjaolule (28). |
| --- | --- |

(76)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt:

„[võib] komisjon [...] tunnistada abimeetme kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 üksnes juhul, kui ta saab järeldada, et abi aitab kaasa ühe loetletud eesmärgi saavutamisele, mida abi saav ettevõtja ei suudaks oma vahendite abil tavalistes turutingimustes saavutada. Teisisõnu, selleks et abi suhtes saaks kohaldada ühte EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandit, peab abi vastama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a, b, c või d sätestatud eesmärkidele ning olema nende eesmärkide saavutamiseks vajalik.” (Esimese Astme Kohtu (praegune Üldkohus) otsus kohtuasjas T-187/99: Agrana Zucker und Stärke vs. komisjon (EKL 2001, lk II–1587, punkt 74).

vs.

„Abi, mis parandab seda saanud ettevõtja olukorda, kuid mis ei ole vajalik EÜ artikli 87 lõikes 3 ettenähtud eesmärkide saavutamiseks, ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks” (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-390/06: Nuova Agricast (EKL 2008, lk I–2577, punkt 68); vt selles tähenduses ka Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 310/85: Deufil vs. komisjon (EKL 1987, lk 901, punkt 18), ja kohtuasjas C-400/92: Saksamaa vs. komisjon (EKL 1994, lk I–4701, punktid 12, 20 ja 21) (25).

vs.

vs.

25

Esimese Astme Kohus asus samale seisukohale kohtuasjas, (26) milles käsitleti sihtotstarbelist meedet varasemate regionaalabi suuniste (27) alusel ning kus kohus selgitas, et ergutavat mõju käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka sihtotstarbeliste meetmete suhtes. Ta kinnitas, et komisjon võiks ergutava mõju hindamisel tugineda kronoloogilist laadi asjaolule (28).

26

27

28

| (77) | Komisjoni väljakujunenud tava oma otsustes seoses sihtotstarbeliste meetmetega, mis tuleb heaks kiita 2007. aasta suuniste kohaselt, on selline, et ergutava mõju tõendamiseks 2007. aasta suuniste punkti 38 kohaselt peab vastutava ametiasutuse kirjalikus kinnituses olema täpsustatud vähemalt toetatav investeerimisprojekt, abikõlblikud kulud ja abisumma ning see peaks sisaldama tingimuslikkuse klauslit (29). |
| --- | --- |

(77)

Komisjoni väljakujunenud tava oma otsustes seoses sihtotstarbeliste meetmetega, mis tuleb heaks kiita 2007. aasta suuniste kohaselt, on selline, et ergutava mõju tõendamiseks 2007. aasta suuniste punkti 38 kohaselt peab vastutava ametiasutuse kirjalikus kinnituses olema täpsustatud vähemalt toetatav investeerimisprojekt, abikõlblikud kulud ja abisumma ning see peaks sisaldama tingimuslikkuse klauslit (29).

29

| (78) | Itaalia ametiasutused ja abisaaja on esitanud mitmeid dokumente, mis nende arvates kujutavad endast kirjalikku kinnitust 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses. Komisjon analüüsib kõiki neid dokumente, et kontrollida, kas need vastavad 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud tingimustele. Enne seda peab komisjon määrama kindlaks kuupäeva, mil hakati projekti ellu viima. |
| --- | --- |

(78)

Itaalia ametiasutused ja abisaaja on esitanud mitmeid dokumente, mis nende arvates kujutavad endast kirjalikku kinnitust 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses. Komisjon analüüsib kõiki neid dokumente, et kontrollida, kas need vastavad 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud tingimustele. Enne seda peab komisjon määrama kindlaks kuupäeva, mil hakati projekti ellu viima.

5.4.1.1.   Projekti elluviimise alguskuupäev

Projekti elluviimise alguskuupäev

| (79) | Itaalia ametiasutused väitsid, et projekti hakati ellu viima 2007. aasta juulis. Komisjon rõhutab siiski, et suletud soojuselektrijaama ostmine algatati 9. veebruaril 2006, kui Fri-El Acerrale anti üle elektrijaamaga seotud NGP filiaal. Kuna alginvesteeringuna käsitatakse käitisega otseselt seotud vara (käesoleval juhul suletud elektrijaam) omandamist, siis on projekti elluviimise alguskuupäev suletud soojuselektrijaama ostukuupäev. Komisjon on seega arvamusel, et projekti elluviimise alguskuupäev on 9. veebruar 2006. Komisjon märgib siiski, et tema järeldused ergutava mõju kohta jääksid samaks, kui asutaks seisukohale, et asjaomane kuupäev oli 4. august 2006, kui Fri-El Acerra esitas Wärtsiläle uue elektrijaamaga seotud tellimuse või isegi 23.–30. juuli 2007, kui Fri-El Acerra alustas uue biokütusel töötava elektrijaama ehitamist. |
| --- | --- |

(79)

Itaalia ametiasutused väitsid, et projekti hakati ellu viima 2007. aasta juulis. Komisjon rõhutab siiski, et suletud soojuselektrijaama ostmine algatati 9. veebruaril 2006, kui Fri-El Acerrale anti üle elektrijaamaga seotud NGP filiaal. Kuna alginvesteeringuna käsitatakse käitisega otseselt seotud vara (käesoleval juhul suletud elektrijaam) omandamist, siis on projekti elluviimise alguskuupäev suletud soojuselektrijaama ostukuupäev. Komisjon on seega arvamusel, et projekti elluviimise alguskuupäev on 9. veebruar 2006. Komisjon märgib siiski, et tema järeldused ergutava mõju kohta jääksid samaks, kui asutaks seisukohale, et asjaomane kuupäev oli 4. august 2006, kui Fri-El Acerra esitas Wärtsiläle uue elektrijaamaga seotud tellimuse või isegi 23.–30. juuli 2007, kui Fri-El Acerra alustas uue biokütusel töötava elektrijaama ehitamist.

5.4.1.2.   15. juuli 2005. aasta programmileping

15. juuli 2005. aasta programmileping

| (80) | Komisjon on seisukohal, et punktides 23 ja 24 kirjeldatud dokumenti ei saa käsitada kirjaliku kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses, kuna see on peamiselt NGP päästmis- ja ümberkorraldamiskava (30). Kõnealuses dokumendis räägitakse tõepoolest uue elektrijaama ehitamisest, kuid seoses teise ettevõtja (Edison) ning teise projektiga (uus 400 MW võimsusega soojuselektrijaam) ning ei mainita kavatsust anda abi sellele projektile. Programmilepingus märgitakse üksnes, et NGP, Edison ja Itaalia ametiasutused sõlmivad täiendava lepingu 60 päeva jooksul, mida aga tegelikult ei tehtud. Nagu on selgitatud punktis 24, ei ole Edison mingil viisil Fri-El Acerraga seotud. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon on seisukohal, et punktides 23 ja 24 kirjeldatud dokumenti ei saa käsitada kirjaliku kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses, kuna see on peamiselt NGP päästmis- ja ümberkorraldamiskava (30). Kõnealuses dokumendis räägitakse tõepoolest uue elektrijaama ehitamisest, kuid seoses teise ettevõtja (Edison) ning teise projektiga (uus 400 MW võimsusega soojuselektrijaam) ning ei mainita kavatsust anda abi sellele projektile. Programmilepingus märgitakse üksnes, et NGP, Edison ja Itaalia ametiasutused sõlmivad täiendava lepingu 60 päeva jooksul, mida aga tegelikult ei tehtud. Nagu on selgitatud punktis 24, ei ole Edison mingil viisil Fri-El Acerraga seotud.

30

| (81) | Itaalia ametiasutused väitsid, et 2007. aasta suunistes ei ole täpsustatud nõutava kirjaliku kinnituse vormi; komisjoni arvates ei põhjenda see väide seisukohta, et 2007. aasta suuniste punkti 38 nõuded on täidetud mis tahes dokumendiga, milles viidatakse ebamääraselt võimalikule abiprojektile. Programmilepingus ei mainita toetatavat investeerimisprojekti (biokütusel töötav elektrijaam), abikõlblikke kulude summat ega ka abisummat. Selles ei mainita isegi seda, et abi on kavandatud suletud elektrijaama ümberehitamiseks. 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju tõendamise nõudes osutatakse selgelt investeerimisprojektile, abile, abisaajale ning vajadusele komisjoni heakskiidu järele. Ergutavat mõju kinnitavas dokumendis peab olema esitatud kogu see teave. |
| --- | --- |

(81)

Itaalia ametiasutused väitsid, et 2007. aasta suunistes ei ole täpsustatud nõutava kirjaliku kinnituse vormi; komisjoni arvates ei põhjenda see väide seisukohta, et 2007. aasta suuniste punkti 38 nõuded on täidetud mis tahes dokumendiga, milles viidatakse ebamääraselt võimalikule abiprojektile. Programmilepingus ei mainita toetatavat investeerimisprojekti (biokütusel töötav elektrijaam), abikõlblikke kulude summat ega ka abisummat. Selles ei mainita isegi seda, et abi on kavandatud suletud elektrijaama ümberehitamiseks. 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju tõendamise nõudes osutatakse selgelt investeerimisprojektile, abile, abisaajale ning vajadusele komisjoni heakskiidu järele. Ergutavat mõju kinnitavas dokumendis peab olema esitatud kogu see teave.

| (82) | Samuti ei saa komisjon nõustuda Itaalia ametiasutuste väitega, et programmilepinguga loodi õiguspärane ootus, et toetused on kättesaadavad igale projektile, mis on seotud elektritootmisega Acerra tööstuspiirkonnas: programmilepingus ei väideta, et abi antakse selleks otstarbeks. |
| --- | --- |

(82)

Samuti ei saa komisjon nõustuda Itaalia ametiasutuste väitega, et programmilepinguga loodi õiguspärane ootus, et toetused on kättesaadavad igale projektile, mis on seotud elektritootmisega Acerra tööstuspiirkonnas: programmilepingus ei väideta, et abi antakse selleks otstarbeks.

| (83) | Komisjon järeldab, et 15. juuli 2005. aasta programmileping ei vasta 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon järeldab, et 15. juuli 2005. aasta programmileping ei vasta 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele.

5.4.1.3.   Programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatus

Programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatus

| (84) | Campania maakond ja NGP muutsid programmilepingut 6. aprillil 2006 (vt punkt 36 eespool). Muudatus sisaldab viidet elektrijaama alternatiivsele plaanile, mille kohaselt võib selle muuta biokütusel töötavaks ning millega nähakse selle projekti jaoks ette abi grupierandi kava alusel, nimelt Campania maakonna rakenduskava meetmega 1.12 (31). |
| --- | --- |

(84)

Campania maakond ja NGP muutsid programmilepingut 6. aprillil 2006 (vt punkt 36 eespool). Muudatus sisaldab viidet elektrijaama alternatiivsele plaanile, mille kohaselt võib selle muuta biokütusel töötavaks ning millega nähakse selle projekti jaoks ette abi grupierandi kava alusel, nimelt Campania maakonna rakenduskava meetmega 1.12 (31).

31

| (85) | Kõnealune kava ei tohiks siiski hõlmata kogu Fri-El Acerra projektile kavandatud abi, sest sellega välistati projektid, mille puhul abisumma on märkimisväärne, st projektid, mille abikõlblikud kulud on üle 25 miljoni euro ning abi osatähtsus üle 17,5 % toetuse brutoekvivalendist ja mille puhul kogu abisumma on üle 15 miljoni euro. Nõuetest ja kohustustest vabastatud kavades jäeti abikõlblike kulude hulgast välja ka kasutatud seadmete ja masinate omandamise kulud (32). |
| --- | --- |

(85)

Kõnealune kava ei tohiks siiski hõlmata kogu Fri-El Acerra projektile kavandatud abi, sest sellega välistati projektid, mille puhul abisumma on märkimisväärne, st projektid, mille abikõlblikud kulud on üle 25 miljoni euro ning abi osatähtsus üle 17,5 % toetuse brutoekvivalendist ja mille puhul kogu abisumma on üle 15 miljoni euro. Nõuetest ja kohustustest vabastatud kavades jäeti abikõlblike kulude hulgast välja ka kasutatud seadmete ja masinate omandamise kulud (32).

32

| (86) | Isegi kui komisjon leiaks, et 6. aprilli 2006. aasta muudatus kujutab endast abi andmise dokumenti (mis seda ei ole), ei vastaks see dokument 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele. Esiteks muudeti programmilepingut pärast projektitöö alustamist (9. veebruaril 2006). Teiseks ei ole muudatuses, nagu ka esialgse programmilepingus kogu nõutavat teavet, mis peab kinnituses olema, eelkõige ei ole selles märgitud abikõlblike kulude ega antava abi summat, samuti ei sisalda see tingimuslikkuse klauslit. Kolmandaks osutatakse dokumendis sõnaselgelt regionaalabi kavale, mis kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006 (33). Komisjon on juba otsustanud, et ergutavat mõju ei saa üle kanda ühelt abikavalt teisele, sest iga kava on iseseisev ning igal kaval on oma abikõlblikkuse tingimused (34). See kehtib eelkõige juhul, kui liikmesriigi ametiasutused on osutanud väljavaatele saada abi konkreetse kava alusel, mille puhul ei ole võimalik anda abi sellises summas nagu käesoleval juhul või sellises suuruses projektile. |
| --- | --- |

(86)

Isegi kui komisjon leiaks, et 6. aprilli 2006. aasta muudatus kujutab endast abi andmise dokumenti (mis seda ei ole), ei vastaks see dokument 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele. Esiteks muudeti programmilepingut pärast projektitöö alustamist (9. veebruaril 2006). Teiseks ei ole muudatuses, nagu ka esialgse programmilepingus kogu nõutavat teavet, mis peab kinnituses olema, eelkõige ei ole selles märgitud abikõlblike kulude ega antava abi summat, samuti ei sisalda see tingimuslikkuse klauslit. Kolmandaks osutatakse dokumendis sõnaselgelt regionaalabi kavale, mis kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006 (33). Komisjon on juba otsustanud, et ergutavat mõju ei saa üle kanda ühelt abikavalt teisele, sest iga kava on iseseisev ning igal kaval on oma abikõlblikkuse tingimused (34). See kehtib eelkõige juhul, kui liikmesriigi ametiasutused on osutanud väljavaatele saada abi konkreetse kava alusel, mille puhul ei ole võimalik anda abi sellises summas nagu käesoleval juhul või sellises suuruses projektile.

33

34

| (87) | Komisjon järeldab, et 15. juuli 2005. aasta programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatus ei vasta 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele ning igal juhul on see pärit projekti elluviimise alguskuupäevast hilisemast ajast. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon järeldab, et 15. juuli 2005. aasta programmilepingu 6. aprilli 2006. aasta muudatus ei vasta 2007. aasta suuniste punkti 38 tingimustele ning igal juhul on see pärit projekti elluviimise alguskuupäevast hilisemast ajast.

| (88) | 2006. aastal, enne olemasoleva abikava kehtivuse lõppemist taotles Fri-El Acerra riigiabi kahel korral: 7. juunil 2006 taotles ta 30 000 000 eurot Campania maakonna rakenduskava (2000–2006) meetme 1.12 alusel, ning 18. detsembril 200643 396 000 eurot riikliku abikava N 488/1992 alusel, mida muudeti ja mis kiideti heaks riigiabimeetmena N 715/99 (35). Komisjonile teadaolevalt ei ole Itaalia ametiasutused neile taotlustele positiivselt vastanud. Fri-El Acerra oli siiski juba hakanud projekti ellu viima, võttes 2006. aasta veebruaris NGP-lt vara üle ning esitades 4. augustil 2006 Wärtsiläle uue elektrijaamaga seotud tellimuse. Fri-El Acerra alustas ehitustöid ajavahemikus 23.–30. juulini 2007. Seetõttu ei saa neid taotlusi käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses ning need ei tõenda abi tegelikku ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(88)

2006. aastal, enne olemasoleva abikava kehtivuse lõppemist taotles Fri-El Acerra riigiabi kahel korral: 7. juunil 2006 taotles ta 30 000 000 eurot Campania maakonna rakenduskava (2000–2006) meetme 1.12 alusel, ning 18. detsembril 200643 396 000 eurot riikliku abikava N 488/1992 alusel, mida muudeti ja mis kiideti heaks riigiabimeetmena N 715/99 (35). Komisjonile teadaolevalt ei ole Itaalia ametiasutused neile taotlustele positiivselt vastanud. Fri-El Acerra oli siiski juba hakanud projekti ellu viima, võttes 2006. aasta veebruaris NGP-lt vara üle ning esitades 4. augustil 2006 Wärtsiläle uue elektrijaamaga seotud tellimuse. Fri-El Acerra alustas ehitustöid ajavahemikus 23.–30. juulini 2007. Seetõttu ei saa neid taotlusi käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses ning need ei tõenda abi tegelikku ergutavat mõju.

35

5.4.1.4.   Campania maakonna 9. oktoobri 2006. aasta luba

Campania maakonna 9. oktoobri 2006. aasta luba

| (89) | Teine 2006. aasta dokument, mida Itaalia ametiasutused oma märkustes mainivad, nimelt Campania maakonna valitsuse 9. oktoobri 2006. aasta luba, (36) on seotud haldusloaga olemasoleva elektrijaama tehniliseks ümberehituseks ning mitte piirkondlike ametiasutuste poolt selleks otstarbeks antava abiga. Seetõttu ei saa seda käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses ning see on pärit hilisemast ajast kui projekti elluviimise alguskuupäev. |
| --- | --- |

(89)

Teine 2006. aasta dokument, mida Itaalia ametiasutused oma märkustes mainivad, nimelt Campania maakonna valitsuse 9. oktoobri 2006. aasta luba, (36) on seotud haldusloaga olemasoleva elektrijaama tehniliseks ümberehituseks ning mitte piirkondlike ametiasutuste poolt selleks otstarbeks antava abiga. Seetõttu ei saa seda käsitada kinnitusena 2007. aasta suuniste punkti 38 tähenduses ning see on pärit hilisemast ajast kui projekti elluviimise alguskuupäev.

36

5.4.1.5.   Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus

Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus

| (90) | Komisjon on seisukohal, et Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus (Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania No 1857), millele on osutatud punktides 25, 26, 29 ja 68, on esimene Itaalia ametiasutuste poolt välja antud õiguslikult siduv dokument abi andmise kohta Fri-El Acerrale ja mis vastab 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud tingimustele. Selles dokumendis on selgelt kindlaks määratud investeerimisprojekt (biokütusel töötav elektrijaam) ja abisumma (maksimaalselt 19,5 miljonit eurot), millest tuleb komisjoni teavitada ja mille komisjon peab heaks kiitma. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon on seisukohal, et Campania maakonna valitsuse 26. oktoobri 2007. aasta otsus (Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania No 1857), millele on osutatud punktides 25, 26, 29 ja 68, on esimene Itaalia ametiasutuste poolt välja antud õiguslikult siduv dokument abi andmise kohta Fri-El Acerrale ja mis vastab 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud tingimustele. Selles dokumendis on selgelt kindlaks määratud investeerimisprojekt (biokütusel töötav elektrijaam) ja abisumma (maksimaalselt 19,5 miljonit eurot), millest tuleb komisjoni teavitada ja mille komisjon peab heaks kiitma.

| (91) | Kuna projekti hakati ellu viima 2006. aasta veebruaris, st rohkem kui poolteist aastat enne selle dokumendi kuupäeva, siis leiab komisjon, et teatatud kava ei vasta 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju tingimustele (37). Kavast teatati alles 16. juulil 2008. Maavalitsuse 2007. aasta oktoobri otsust, milles oli esitatud tingimuslik kohustus anda abi, ei saa käsitada määrava tegurina, mis andis Fri-El Acerrale stiimuli viia ellu investeerimisprojekt, mis tegelikult oli alanud elektrijaama ostuga 2006. aasta veebruaris. Maavalitsuse 2007. aasta oktoobri otsust ei saa pidada piisavaks tõendiks abi ergutava mõju kohta, isegi kui arvata projekti kallal tööle asumise kuupäevaks Fri-El Acerra poolt ehitustöödega alustamise kuupäev 2007. aasta juulis, kuna ka see toimus enne otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(91)

Kuna projekti hakati ellu viima 2006. aasta veebruaris, st rohkem kui poolteist aastat enne selle dokumendi kuupäeva, siis leiab komisjon, et teatatud kava ei vasta 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju tingimustele (37). Kavast teatati alles 16. juulil 2008. Maavalitsuse 2007. aasta oktoobri otsust, milles oli esitatud tingimuslik kohustus anda abi, ei saa käsitada määrava tegurina, mis andis Fri-El Acerrale stiimuli viia ellu investeerimisprojekt, mis tegelikult oli alanud elektrijaama ostuga 2006. aasta veebruaris. Maavalitsuse 2007. aasta oktoobri otsust ei saa pidada piisavaks tõendiks abi ergutava mõju kohta, isegi kui arvata projekti kallal tööle asumise kuupäevaks Fri-El Acerra poolt ehitustöödega alustamise kuupäev 2007. aasta juulis, kuna ka see toimus enne otsuse vastuvõtmist.

37

5.4.1.6.   15. juuli 2005. aasta programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobril 2005 peetud koosoleku protokoll

15. juuli 2005. aasta programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobril 2005 peetud koosoleku protokoll

| (92) | Tõendina Fri-El Acerra investeerimisprojekti ergutava mõju kohta viitasid Itaalia ametiasutused lisaks ka 15. juuli 2005. aasta programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobril 2005 peetud koosoleku protokollile. Vastavalt protokollile osutas NGP esindaja koosolekul esimest korda Fri-El kontsernile kui võimalikule investorile, kes oli näidanud üles huvi suletud elektrijaama ülevõtmise vastu. Fri-El kontserni huvi öeldi olevat ajendatud regionaalabi kättesaadavusest tööstusele, mis võiks vähendada finantseerimiskulusid tegevuskohas, mis tol ajal ei olnud väga konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(92)

Tõendina Fri-El Acerra investeerimisprojekti ergutava mõju kohta viitasid Itaalia ametiasutused lisaks ka 15. juuli 2005. aasta programmilepingu täitmist kontrolliva komitee 6. oktoobril 2005 peetud koosoleku protokollile. Vastavalt protokollile osutas NGP esindaja koosolekul esimest korda Fri-El kontsernile kui võimalikule investorile, kes oli näidanud üles huvi suletud elektrijaama ülevõtmise vastu. Fri-El kontserni huvi öeldi olevat ajendatud regionaalabi kättesaadavusest tööstusele, mis võiks vähendada finantseerimiskulusid tegevuskohas, mis tol ajal ei olnud väga konkurentsivõimeline.

| (93) | Komisjon on arvamusel, et sellise väite olemasolu protokollis ei osuta Itaalia ametiasutuste kindlale ja siduvale kavatsusele anda investeerimisprojektile abi, mis sõltub üksnes komisjoni heakskiidust. Väide pärineb isikult, kes esindas NGP-d – raskustes ettevõtjat, kes püüdis leida oma suletud elektrijaamale ostjat. Protokoll ei sisalda ühtegi Itaalia ametiasutuste väidet, mis kinnitaks, et Fri-El kontserni ootused investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes täidetakse. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon on arvamusel, et sellise väite olemasolu protokollis ei osuta Itaalia ametiasutuste kindlale ja siduvale kavatsusele anda investeerimisprojektile abi, mis sõltub üksnes komisjoni heakskiidust. Väide pärineb isikult, kes esindas NGP-d – raskustes ettevõtjat, kes püüdis leida oma suletud elektrijaamale ostjat. Protokoll ei sisalda ühtegi Itaalia ametiasutuste väidet, mis kinnitaks, et Fri-El kontserni ootused investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes täidetakse.

| (94) | Komisjon rõhutab, et kinnitus peab kindlasti olema kirjalik dokument, mis pärineb asutuselt, kes on pädev abi andma, mitte sellise ettevõtja esindajalt, kes ei ole abisaaja ning on huvitatud kõnealuse vara (soojuselektrijaama) müümisest. Lisaks ei vasta protokoll 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud kinnituse sisule esitatavatele miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon rõhutab, et kinnitus peab kindlasti olema kirjalik dokument, mis pärineb asutuselt, kes on pädev abi andma, mitte sellise ettevõtja esindajalt, kes ei ole abisaaja ning on huvitatud kõnealuse vara (soojuselektrijaama) müümisest. Lisaks ei vasta protokoll 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud kinnituse sisule esitatavatele miinimumnõuetele.

5.4.1.7.   Äriühingu sisedokumendid

Äriühingu sisedokumendid

| (95) | Itaalia ametiasutuste esitatud muude dokumentide kohta (vt punkt 54) leiab komisjon, et võttes arvesse 2007. aasta suuniste punkti 38 viimase lause selget sõnastust ning asjaolu, et kinnitus peab pärinema ametiasutuselt, kes on pädev abi andma, ei saa äriühingu sisedokumente pidada võrdväärseks kinnitusega, mis näitab ametiasutuste kavatsust anda abi regionaalsele investeerimisprojektile. |
| --- | --- |

(95)

Itaalia ametiasutuste esitatud muude dokumentide kohta (vt punkt 54) leiab komisjon, et võttes arvesse 2007. aasta suuniste punkti 38 viimase lause selget sõnastust ning asjaolu, et kinnitus peab pärinema ametiasutuselt, kes on pädev abi andma, ei saa äriühingu sisedokumente pidada võrdväärseks kinnitusega, mis näitab ametiasutuste kavatsust anda abi regionaalsele investeerimisprojektile.

| (96) | Pigem nähtub neist dokumentidest, et investeerimisotsus tehti ilma Itaalia ametiasutuste kindla ja siduva kohustuseta abi anda. Eelkõige analüüsitakse 26. jaanuari 2006. aasta sisearuandes projekti rahalist teostatavust nii regionaalabiga kui ka ilma selleta. Sellest selgub, et kaaluti mõlemat võimalust. Aruandes järeldatakse, et kui Fri-El Acerra ei saa investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, siis ei ole projekt nii tulus ja on riskantsem. Sellest hoolimata alustas Fri-El Acerra paar nädalat hiljem, 9. veebruaril 2006, investeerimist, omandades NGP suletud elektrijaama. Nii Itaalia ametiasutused kui ka abisaaja ei ole väitnud, et ajavahemikus 26. jaanuarist 2006 kuni 9. veebruarini 2006 toimus mingi sündmus, mis oleks võinud osutada Itaalia ametiasutuste kavatsusele abi anda või seda kinnitada. |
| --- | --- |

(96)

Pigem nähtub neist dokumentidest, et investeerimisotsus tehti ilma Itaalia ametiasutuste kindla ja siduva kohustuseta abi anda. Eelkõige analüüsitakse 26. jaanuari 2006. aasta sisearuandes projekti rahalist teostatavust nii regionaalabiga kui ka ilma selleta. Sellest selgub, et kaaluti mõlemat võimalust. Aruandes järeldatakse, et kui Fri-El Acerra ei saa investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, siis ei ole projekt nii tulus ja on riskantsem. Sellest hoolimata alustas Fri-El Acerra paar nädalat hiljem, 9. veebruaril 2006, investeerimist, omandades NGP suletud elektrijaama. Nii Itaalia ametiasutused kui ka abisaaja ei ole väitnud, et ajavahemikus 26. jaanuarist 2006 kuni 9. veebruarini 2006 toimus mingi sündmus, mis oleks võinud osutada Itaalia ametiasutuste kavatsusele abi anda või seda kinnitada.

5.4.1.8.   Järeldus: ergutav mõju puudub

Järeldus: ergutav mõju puudub

| (97) | Komisjon on seetõttu arvamusel, et teatatud projekt ei vasta 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud sihtotstarbelise abi ergutava mõjuga seotud tingimustele, mille kohaselt peab ergutav mõju olema tõendatud vastutavate ametiasutuste kinnituses enne projekti kallal tööle asumist, ja seal peab olema märgitud, et investeerimisprojekt on põhimõtteliselt abikõlblik, kui komisjon selle heaks kiidab. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon on seetõttu arvamusel, et teatatud projekt ei vasta 2007. aasta suuniste punktis 38 sätestatud sihtotstarbelise abi ergutava mõjuga seotud tingimustele, mille kohaselt peab ergutav mõju olema tõendatud vastutavate ametiasutuste kinnituses enne projekti kallal tööle asumist, ja seal peab olema märgitud, et investeerimisprojekt on põhimõtteliselt abikõlblik, kui komisjon selle heaks kiidab.

5.4.2.   Panus ühtse regionaalarengu strateegiasse (2007. aasta suuniste punkt 10)

Panus ühtse regionaalarengu strateegiasse (2007. aasta suuniste punkt 10)

| (98) | Komisjon kordab esiteks, et 2007. aasta suuniste punkti 10 kohaselt võib sihtotstarbelist regionaalabi pidada vastuvõetavaks üksnes erandkorras. Seega tuleb liikmesriigil tõendada, et sihtotstarbeline regionaalabi aitab kaasa regionaalarengule, avaldades positiivset mõju näiteks töökohtade loomisele (investeeringuga otseselt ja kaudselt loodud töökohtade arv), õpitu edasiandmisele ja teadmussiirdele, kaas- ja suurendavale mõjule, tuues kaasa seotud teenuse osutajate ja tootjate täiendavad investeeringud, piirates samal ajal konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon kordab esiteks, et 2007. aasta suuniste punkti 10 kohaselt võib sihtotstarbelist regionaalabi pidada vastuvõetavaks üksnes erandkorras. Seega tuleb liikmesriigil tõendada, et sihtotstarbeline regionaalabi aitab kaasa regionaalarengule, avaldades positiivset mõju näiteks töökohtade loomisele (investeeringuga otseselt ja kaudselt loodud töökohtade arv), õpitu edasiandmisele ja teadmussiirdele, kaas- ja suurendavale mõjule, tuues kaasa seotud teenuse osutajate ja tootjate täiendavad investeeringud, piirates samal ajal konkurentsi moonutamist.

| (99) | Komisjon võtab arvesse asjaolu, et 25 töökoha otsene loomine (ja säilitamine) ning 10 töökoha kaudne loomine soodustab regionaalarengut. Kuid komisjon leiab, et loodud töökohtade arv on ilmselgelt ebaproportsionaalne antava abi summaga, mis on 19,5 miljonit eurot, mis tähendab, et ühe otseselt loodud töökoha kohta makstav sihtotstarbeline abi on 780 000 eurot; ebaproportsionaalsus on eriti suur võrreldes arvukate sihtotstarbeliste regionaalabimeetmetega, mille komisjon on viimastel aastatel heaks kiitnud ja mille puhul keskmine abisumma iga säilitatud või loodud töökoha kohta oli alla 70 000 euro (38). See järeldus kehtib isegi siis, kui võtta arvesse asjaolu, et töökoha loomise ja säilitamise kulud võivad liikmesriigiti erineda. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon võtab arvesse asjaolu, et 25 töökoha otsene loomine (ja säilitamine) ning 10 töökoha kaudne loomine soodustab regionaalarengut. Kuid komisjon leiab, et loodud töökohtade arv on ilmselgelt ebaproportsionaalne antava abi summaga, mis on 19,5 miljonit eurot, mis tähendab, et ühe otseselt loodud töökoha kohta makstav sihtotstarbeline abi on 780 000 eurot; ebaproportsionaalsus on eriti suur võrreldes arvukate sihtotstarbeliste regionaalabimeetmetega, mille komisjon on viimastel aastatel heaks kiitnud ja mille puhul keskmine abisumma iga säilitatud või loodud töökoha kohta oli alla 70 000 euro (38). See järeldus kehtib isegi siis, kui võtta arvesse asjaolu, et töökoha loomise ja säilitamise kulud võivad liikmesriigiti erineda.

38

| (100) | Teiseks leiab komisjon, et mitmes regionaalarengu programmi- ja kavandamisdokumendis (39) sätestatud ametlikud energiatootmise tingimused, eelkõige 2008. aasta regionaalses keskkonnahoidliku energia kavas sätestatud eesmärk jõuda 2013. aastaks biomassist elektri tootmisel võimsuseni 200 MW, ei ole kindel ja mõjukas väide kõnealuse sihtotstarbelise regionaalabi eraldamiseks. Fri-El Acerra 74,8 MW suuruse võimsusega ning 600 GWh suuruse aastatoodanguga elektrijaama panus piirkonna 15 000 GWh suurusesse üldisesse aastasesse energiavajadusse on väheoluline. Komisjon leiab, et toimiva energiaturu olemasolu muudab sellise konkreetse investeeringu mittevajalikuks. Komisjon tunnistab, et investeerimisprojekt võib aidata saavutada muid mitmesugustes regionaalsetes programmidokumentides sätestatud ametlikke eemärke, kuid leiab, et projekti panus taastuvatest energiaallikatest toodetud energia näol ei ole piisav põhjendus sihtotstarbelise regionaalabi andmiseks ühele ettevõtjale. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks leiab komisjon, et mitmes regionaalarengu programmi- ja kavandamisdokumendis (39) sätestatud ametlikud energiatootmise tingimused, eelkõige 2008. aasta regionaalses keskkonnahoidliku energia kavas sätestatud eesmärk jõuda 2013. aastaks biomassist elektri tootmisel võimsuseni 200 MW, ei ole kindel ja mõjukas väide kõnealuse sihtotstarbelise regionaalabi eraldamiseks. Fri-El Acerra 74,8 MW suuruse võimsusega ning 600 GWh suuruse aastatoodanguga elektrijaama panus piirkonna 15 000 GWh suurusesse üldisesse aastasesse energiavajadusse on väheoluline. Komisjon leiab, et toimiva energiaturu olemasolu muudab sellise konkreetse investeeringu mittevajalikuks. Komisjon tunnistab, et investeerimisprojekt võib aidata saavutada muid mitmesugustes regionaalsetes programmidokumentides sätestatud ametlikke eemärke, kuid leiab, et projekti panus taastuvatest energiaallikatest toodetud energia näol ei ole piisav põhjendus sihtotstarbelise regionaalabi andmiseks ühele ettevõtjale.

39

| (101) | Teavitamise etapis väitsid Itaalia ametiasutused korduvalt, et elektrijaam toodaks energiat Acerra tööstuspiirkonna jaoks, kaitstes seal asutatavaid ettevõtjaid energiavarustuse katkestuse ohu eest. Ametliku uurimismenetluse etapis lükati see väide tagasi, kuna Itaalia kinnitas, et Fri-El Acerra peab müüma oma toodangut energiaturul, liitudes riikliku energiavõrguga (40). Seega on kadunud üks põhiargument, mis projektist teatamise ajal põhjendusena esitati, sest Fri-El Acerra toodetavat energiat hakataks müüma riiklikul energiaturul ning uus biokütusel töötav elektrijaam liidetakse otseselt riikliku energiavõrguga. |
| --- | --- |

(101)

Teavitamise etapis väitsid Itaalia ametiasutused korduvalt, et elektrijaam toodaks energiat Acerra tööstuspiirkonna jaoks, kaitstes seal asutatavaid ettevõtjaid energiavarustuse katkestuse ohu eest. Ametliku uurimismenetluse etapis lükati see väide tagasi, kuna Itaalia kinnitas, et Fri-El Acerra peab müüma oma toodangut energiaturul, liitudes riikliku energiavõrguga (40). Seega on kadunud üks põhiargument, mis projektist teatamise ajal põhjendusena esitati, sest Fri-El Acerra toodetavat energiat hakataks müüma riiklikul energiaturul ning uus biokütusel töötav elektrijaam liidetakse otseselt riikliku energiavõrguga.

40

| (102) | Itaalia ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabest võtab komisjon arvesse väidet, et Fri-El Acerra investeerimisprojekti peatamine võib mõjutada ebasoodsalt Acerra tööstuspiirkonda, sest see oleks veel üheks negatiivseks märgiks võimalike investorite jaoks piirkonnas, mida on juba rängalt tabanud sotsiaalsed ja majanduslikud raskused. Teised ettevõtjad, kes on näidanud üles huvi alustada seal oma tegevust, võivad ideest loobuda ning see avaldaks täiendavat negatiivset mõju juba kriisis olevale allakäinud linnapiirkonnale. Siiski tuleks märkida, et kui abimeetmel ei ole eelnevat ergutavat mõju, siis ei saa asjaolu, et komisjon kuulutab selle kokkusobimatuks siseturuga, takistada teisi investoreid asumast samasse tööstuspiirkonda ega halvata muude abimeetmete ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(102)

Itaalia ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabest võtab komisjon arvesse väidet, et Fri-El Acerra investeerimisprojekti peatamine võib mõjutada ebasoodsalt Acerra tööstuspiirkonda, sest see oleks veel üheks negatiivseks märgiks võimalike investorite jaoks piirkonnas, mida on juba rängalt tabanud sotsiaalsed ja majanduslikud raskused. Teised ettevõtjad, kes on näidanud üles huvi alustada seal oma tegevust, võivad ideest loobuda ning see avaldaks täiendavat negatiivset mõju juba kriisis olevale allakäinud linnapiirkonnale. Siiski tuleks märkida, et kui abimeetmel ei ole eelnevat ergutavat mõju, siis ei saa asjaolu, et komisjon kuulutab selle kokkusobimatuks siseturuga, takistada teisi investoreid asumast samasse tööstuspiirkonda ega halvata muude abimeetmete ergutavat mõju.

| (103) | Lõpuks märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole esitanud konkreetseid andmeid tõendamaks, et investeering toob kaasa õpitu edasiandmise ja teadmussiirde, kaas- ja suurendava mõju, mis on võrreldav muude enamiku sihtotstarbelise abi juhtumite mõjuga, mille komisjon on viimastel aastatel heaks kiitnud (41). |
| --- | --- |

(103)

Lõpuks märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole esitanud konkreetseid andmeid tõendamaks, et investeering toob kaasa õpitu edasiandmise ja teadmussiirde, kaas- ja suurendava mõju, mis on võrreldav muude enamiku sihtotstarbelise abi juhtumite mõjuga, mille komisjon on viimastel aastatel heaks kiitnud (41).

41

| (104) | Siinkohal esitatud põhjustel ning võttes arvesse varem järgitud tava (projekti abil otseselt ja kaudselt loodud töökohtade arv on piiratud, panus regionaalsesse energiapoliitikasse väheoluline, otsest tööstuspiirkonna energiavarustust ei toimu, kaasmõju puuduks ning pealegi oleks abisumma ühe loodud või säilitatud töökoha kohta selgesti ülemäärane), järeldab komisjon, et investeering ei aita kaasa ühtse regionaalarengu strateegia elluviimisele, nagu on ettenähtud 2007. aasta suuniste punktiga 10. |
| --- | --- |

(104)

Siinkohal esitatud põhjustel ning võttes arvesse varem järgitud tava (projekti abil otseselt ja kaudselt loodud töökohtade arv on piiratud, panus regionaalsesse energiapoliitikasse väheoluline, otsest tööstuspiirkonna energiavarustust ei toimu, kaasmõju puuduks ning pealegi oleks abisumma ühe loodud või säilitatud töökoha kohta selgesti ülemäärane), järeldab komisjon, et investeering ei aita kaasa ühtse regionaalarengu strateegia elluviimisele, nagu on ettenähtud 2007. aasta suuniste punktiga 10.

5.4.3.   Abikõlblikud kulud (2007. aasta suuniste punktid 34–36 ja 50–56)

Abikõlblikud kulud (2007. aasta suuniste punktid 34–36 ja 50–56)

| (105) | Hoolimata Itaalia ametiasutuste esitatud majanduslikust põhjendusest ei ole vara (elektrijaam) üleandmisel NGP-lt ettevõtjale Fri-El Acerra neid eeskirju täielikult järgitud. Ostja, Fri-El Acerra, kinnitab, et vara üleandmise ajal oli see 90,5 % ulatuses NGP kontrolli all. |
| --- | --- |

(105)

Hoolimata Itaalia ametiasutuste esitatud majanduslikust põhjendusest ei ole vara (elektrijaam) üleandmisel NGP-lt ettevõtjale Fri-El Acerra neid eeskirju täielikult järgitud. Ostja, Fri-El Acerra, kinnitab, et vara üleandmise ajal oli see 90,5 % ulatuses NGP kontrolli all.

| (106) | NGP ajutine osalus Fri-El Acerras näib siiski olevat seotud meetodiga, mis valiti olemasoleva elektrijaama üleandmiseks ühelt sõltumatult poolelt teisele ja mille puhul antakse ühe ettevõtja filiaal üle teisele mitterahalise sissemaksena äriühingu aktsiakapitali. NGP filiaalist sai panus ühisettevõttesse ning seejärel müüdi osakud Fri-El kontsernile ja kui tehing oli lõpule viidud, siis olid kaks ettevõtjat jälle üksteisest sõltumatud. Nõuet, et suletud soojuselektrijaama hinda analüüsiks sõltumatu hindaja, järgiti kooskõlas 2007. aasta suuniste punktis 35 sätestatud põhimõtete ja eesmärgiga. |
| --- | --- |

(106)

NGP ajutine osalus Fri-El Acerras näib siiski olevat seotud meetodiga, mis valiti olemasoleva elektrijaama üleandmiseks ühelt sõltumatult poolelt teisele ja mille puhul antakse ühe ettevõtja filiaal üle teisele mitterahalise sissemaksena äriühingu aktsiakapitali. NGP filiaalist sai panus ühisettevõttesse ning seejärel müüdi osakud Fri-El kontsernile ja kui tehing oli lõpule viidud, siis olid kaks ettevõtjat jälle üksteisest sõltumatud. Nõuet, et suletud soojuselektrijaama hinda analüüsiks sõltumatu hindaja, järgiti kooskõlas 2007. aasta suuniste punktis 35 sätestatud põhimõtete ja eesmärgiga.

| (107) | Komisjon järeldab, et suletud soojuselektrijaama üleandmisel ei järgitud ametlikult täielikult 2007. aasta suuniste punkti 35, mille kohaselt peab käitise „ostjaks olema sõltumatu investor”, kuid selle punkti sisust on igal juhul kinni peetud. Fri-El Acerra maksis suletud soojuselektrijaama eest sõltumatu eksperdi hinnangus esitatud hinna ning vahetult pärast vara üleandmist muutus ostja sõltumatuks müüjast, s.o NGP-st. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon järeldab, et suletud soojuselektrijaama üleandmisel ei järgitud ametlikult täielikult 2007. aasta suuniste punkti 35, mille kohaselt peab käitise „ostjaks olema sõltumatu investor”, kuid selle punkti sisust on igal juhul kinni peetud. Fri-El Acerra maksis suletud soojuselektrijaama eest sõltumatu eksperdi hinnangus esitatud hinna ning vahetult pärast vara üleandmist muutus ostja sõltumatuks müüjast, s.o NGP-st.

| (108) | Seoses muu abikõlblike kulude hulka arvatud kasutatud varaga nõustub komisjon Itaalia ametiasutuste ja Fri-El Acerra mõttekäiguga, et isegi kui sõltumatu ekspert ei hinnanud eelnevalt ametlikult vara, anti kasutatud kütusepaagid üle ühelt sõltumatult poolelt teisele turuväärtuse tingimustel. Selle vara eest makstud hind vastab turuhinnale, nagu on kinnitatud uues dokumendis, mille on koostanud seesama sõltumatu ekspert, kes varem hindas suletud elektrijaama väärtust. |
| --- | --- |

(108)

Seoses muu abikõlblike kulude hulka arvatud kasutatud varaga nõustub komisjon Itaalia ametiasutuste ja Fri-El Acerra mõttekäiguga, et isegi kui sõltumatu ekspert ei hinnanud eelnevalt ametlikult vara, anti kasutatud kütusepaagid üle ühelt sõltumatult poolelt teisele turuväärtuse tingimustel. Selle vara eest makstud hind vastab turuhinnale, nagu on kinnitatud uues dokumendis, mille on koostanud seesama sõltumatu ekspert, kes varem hindas suletud elektrijaama väärtust.

| (109) | Seetõttu võib otseselt käitisega seotud vara, st suletud soojuselektrijaama ja kasutatud kütusepaakide omandamist käsitada alginvesteeringuna 2007. aasta suuniste punkti 35 tähenduses. |
| --- | --- |

(109)

Seetõttu võib otseselt käitisega seotud vara, st suletud soojuselektrijaama ja kasutatud kütusepaakide omandamist käsitada alginvesteeringuna 2007. aasta suuniste punkti 35 tähenduses.

5.4.4.   Kokkusobivus 2007. aasta suunistega

Kokkusobivus 2007. aasta suunistega

| (110) | Kuigi teatavad investeeringuteks ette nähtud regionaalabi nõuded, mis on sätestatud 2007. aasta suunistes, on täidetud, järeldab komisjon, et investeerimisprojekti elluviimiseks antava sihtotstarbelise regionaalabiga seotud kohustused ei ole täidetud ergutava mõju ja piirkondliku panuse osas. Komisjon järeldab, et meedet ei saa tunnistada kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a ning 2007. aasta suuniste kohaselt. |
| --- | --- |

(110)

Kuigi teatavad investeeringuteks ette nähtud regionaalabi nõuded, mis on sätestatud 2007. aasta suunistes, on täidetud, järeldab komisjon, et investeerimisprojekti elluviimiseks antava sihtotstarbelise regionaalabiga seotud kohustused ei ole täidetud ergutava mõju ja piirkondliku panuse osas. Komisjon järeldab, et meedet ei saa tunnistada kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a ning 2007. aasta suuniste kohaselt.

5.5.   Kokkusobivus 2008. aasta keskkonnasuunistega

Kokkusobivus 2008. aasta keskkonnasuunistega

| (111) | Itaalia ametiasutused ei ole ei eelhindamise ega ka ametliku uurimismenetluse käigus reageerinud komisjoni tähelepanekule, et 2008. aasta keskkonnasuunised näivad olevat sellist liiki meetme hindamiseks asjakohasemad, mille eesmärgid on seotud energia ja keskkonnaga ning millega seotud investeering tehakse biokütusel töötavasse elektrijaama. |
| --- | --- |

(111)

Itaalia ametiasutused ei ole ei eelhindamise ega ka ametliku uurimismenetluse käigus reageerinud komisjoni tähelepanekule, et 2008. aasta keskkonnasuunised näivad olevat sellist liiki meetme hindamiseks asjakohasemad, mille eesmärgid on seotud energia ja keskkonnaga ning millega seotud investeering tehakse biokütusel töötavasse elektrijaama.

| (112) | 2008. aasta keskkonnasuuniste jaos 1.3.4 nõutakse, et meetmel oleks ergutav mõju. Punktis 27 on sätestatud, et „tuleb kindlaks teha, et asjaomast investeeringut ei oleks tehtud ilma riigiabita.” |
| --- | --- |

(112)

2008. aasta keskkonnasuuniste jaos 1.3.4 nõutakse, et meetmel oleks ergutav mõju. Punktis 27 on sätestatud, et „tuleb kindlaks teha, et asjaomast investeeringut ei oleks tehtud ilma riigiabita.”

| (113) | Käesoleval juhul, nagu on selgitatud jaos 5.4.1, tehti investeering enne, kui asutus, kes oli pädev abi andma, oli väljendanud kindlat kavatsust seda tegelikult teha. Teatatud abil ei saa seega olla mingisugust ergutavat mõju ning üksnes juba seetõttu ei ole 2008. aasta keskkonnasuuniste tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(113)

Käesoleval juhul, nagu on selgitatud jaos 5.4.1, tehti investeering enne, kui asutus, kes oli pädev abi andma, oli väljendanud kindlat kavatsust seda tegelikult teha. Teatatud abil ei saa seega olla mingisugust ergutavat mõju ning üksnes juba seetõttu ei ole 2008. aasta keskkonnasuuniste tingimused täidetud.

| (114) | Lisaks märgib komisjon, et hoolimata vastavasisulisest sõnaselgest üleskutsest ei ole Itaalia esitanud vajalikku teavet, mis tõendaks, et meetmed vastavad 2008. aasta keskkonnasuunistes sätestatud taastuvate energiaallikate kasutamiseks antava investeerimisabiga seotud tingimustele (punktid 102–106). |
| --- | --- |

(114)

Lisaks märgib komisjon, et hoolimata vastavasisulisest sõnaselgest üleskutsest ei ole Itaalia esitanud vajalikku teavet, mis tõendaks, et meetmed vastavad 2008. aasta keskkonnasuunistes sätestatud taastuvate energiaallikate kasutamiseks antava investeerimisabiga seotud tingimustele (punktid 102–106).

| (115) | Liikmesriigid peavad tõendama abimeetme kokkusobivust (42). Kuna Itaalia ei ole esitanud selle punkti kohta teavet, ei ole komisjonil piisavat teavet järelduse tegemiseks abi vastavuse kohta muudele 2008. aasta keskkonnasuuniste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(115)

Liikmesriigid peavad tõendama abimeetme kokkusobivust (42). Kuna Itaalia ei ole esitanud selle punkti kohta teavet, ei ole komisjonil piisavat teavet järelduse tegemiseks abi vastavuse kohta muudele 2008. aasta keskkonnasuuniste kriteeriumidele.

42

| (116) | Komisjon järeldab, et abimeedet ei saa kuulutada kokkusobivaks siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c või kokkusobivaks 2008. aasta keskkonnasuuniste või ühegi muu ELi toimimise lepingu erandiklausliga. Meede tuleks seetõttu keelustada. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon järeldab, et abimeedet ei saa kuulutada kokkusobivaks siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c või kokkusobivaks 2008. aasta keskkonnasuuniste või ühegi muu ELi toimimise lepingu erandiklausliga. Meede tuleks seetõttu keelustada.

6.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (117) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon, miks ta kahtleb, et vaatluse all oleva meetme puhul võiks kehtida ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohane erand. Põhjused on kokku võetud käesoleva otsuse 3. jaos. Itaalia ametiasutuste ja abisaaja esitatud teave ning märkustes esitatud väited ei ole suutnud seda kahtlust täielikult hajutada. |
| --- | --- |

(117)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus selgitas komisjon, miks ta kahtleb, et vaatluse all oleva meetme puhul võiks kehtida ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohane erand. Põhjused on kokku võetud käesoleva otsuse 3. jaos. Itaalia ametiasutuste ja abisaaja esitatud teave ning märkustes esitatud väited ei ole suutnud seda kahtlust täielikult hajutada.

| (118) | Komisjon järeldab, et teatatud sihtotstarbeline regionaalabi, mida Itaalia ametiasutused kavatsevad Fri-El Acerrale anda ning mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 2. jaos, ei vasta kõigile 2007. aasta suunistes sätestatud tingimustele seoses kokkusobivusega siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a ega ka 2008. aasta keskkonnasuuniste tingimustele seoses kokkusobivusega siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. Muud kokkusobivuse alused ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon järeldab, et teatatud sihtotstarbeline regionaalabi, mida Itaalia ametiasutused kavatsevad Fri-El Acerrale anda ning mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 2. jaos, ei vasta kõigile 2007. aasta suunistes sätestatud tingimustele seoses kokkusobivusega siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a ega ka 2008. aasta keskkonnasuuniste tingimustele seoses kokkusobivusega siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. Muud kokkusobivuse alused ei ole kohaldatavad.

| (119) | Kuna abi suhtes ei saa kohaldada muid ELi toimimise lepingus sätestatud erandeid, ei tohi kõnealust abimeedet rakendada. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(119)

Kuna abi suhtes ei saa kohaldada muid ELi toimimise lepingus sätestatud erandeid, ei tohi kõnealust abimeedet rakendada. Itaalia ametiasutuste väitel ei ole abi veel antud, seega ei ole vajadust abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

19,5 miljoni euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl, on siseturuga kokkusobimatu.

Seetõttu ei tohi kõnealust abi rakendada.

Artikkel 2

Itaalia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist meetmetest, mida ta on käesoleva otsuse täitmiseks võtnud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 95, 24.4.2009, lk 20.

1

(2)  ELT C 95, 24.4.2009, lk 20.

2

(3)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2007. aasta otsus riigiabi juhtumi N 324/2007 kohta – Itaalia: regionaalabi kaart aastateks 2007–2013 (K(2007) 5618 def. cor. (ELT C 90, 11.4.2008, lk 4).

4

def. cor.

(5)  Teave Fri-El kontserni veebisaidilt aadressil: www.fri-el.it.

5

(6)  Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus riigiabi C 14/07 (ex NN 15/07) kohta, mida Itaalia on andnud ettevõtetele NGP ja SIMPE (ELT L 301, 12.11.2008, lk 14).

6

(7)  Teave Fri-El kontserni veebisaidilt aadressil: www.fri-el.it.

7

(8)  Kõik väärtused on esitatud nimiväärtusena, kui ei ole märgitud teisiti.

8

(9)  Protokolli enda kuupäevaks on 6. aprill 2006, kuigi selle lisad allkirjastati 4. aprillil 2006.

9

(10)  Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania n. 1857, avaldatud Campania maakonna ametlikus väljaandes (BURC) nr 63, 3. detsember 2007.

10

Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania n. 1857,

(11)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

11

(12)  Vastastikuse mõistmise memorandumiga (Protocollo d’intesa) püüti leida lahendus tööstuskriisile äriühingus NGP ning see sõlmiti 12. mail 2004 muu hulgas riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate Sviluppo Italia, Montefibre SpA, NGP SpA, Edison SpA ning ametiühingute vahel.

12

Protocollo d’intesa

(13)  Viidatud eespool.

13

(14)  Programmilepingu esimese muudatusega (Protocollo integrativo dell’Accordo di programma) püüti leida lahendus tööstuskriisile äriühingus Ilmas SpA-s ja see sõlmiti 6. aprillil 2006 muu hulgas riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate Sviluppo Italia, Consorzio ASI di Napoli, Exide Italia Srl, ILMAS SpA ning ametiühingute vahel.

14

Protocollo integrativo dell’Accordo di programma

(15)  Viidatud eespool.

15

(16)  Programmilepingu teine muudatus (Protocollo integrativo dell’Accordo di programma) sõlmiti 8. aprillil 2008 muu hulgas riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate NGP ja Fri-El Acerra vahel.

16

Protocollo integrativo dell’Accordo di programma

(17)  Consorzio per l’Area di Sviluppo Industriale della Provincia di Napoli.

17

(18)  Komisjon märgib, et NGP-l oli osalus Fri-El Acerra kapitalis alates Fri-El Acerra asutamise kuupäevast 20. detsembril 2005 kuni 11. detsembrini 2008.

18

(19)  Elektriturg avati täielikult 1. juulil 2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (nn teine elektridirektiiv), ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

19

(20)  Vt Esimese Astme Kohtu (praegune Üldkohus) otsus kohtuasjas T-297/02: ACEA vs. komisjon (EKL 2009, lk II–1683, punkt 90), ja kohtuasjas T-301/02: AEM vs. komisjon (EKL 2009, lk II–1757, punkt 95).

20

vs.

vs

(21)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

21

(22)  Esimese Astme Kohus (praegune Üldkohus) on sedastanud, et abi andmise aja kindlakstegemisel on asjakohane kriteerium „õiguslikult siduv akt, millega [liikmesriigi] pädev asutus kohustub abi andma”. Vt otsus kohtuasjas T-109/01: Fleuren Compost vs. komisjon (EKL 2004, lk II–127, punkt 74), ja liidetud kohtuasjades: T-362/05 ja T-363/05: Nuova Agricast vs. komisjon (EKL 2008, lk II–297*, punkt 80). Vt ka hiljutist 1. juuli 2010. aasta otsust kohtuasjas T-62/08: Thyssenkrupp Acciai Speciali Terni vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 234–236).

22

vs.

vs

vs.

(23)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

23

(24)  Otsus riigiabi N 357/08 kohta, avaldatud ELT C 95, 24.4.2009, lk 20.

24

(25)  Komisjoni mitteametlik tõlge. Üldkohtu 8. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas T-396/08: Freistaat Sachsen vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 46–47).

25

vs.

(26)  Otsus kohtuasjas T-162/89: Kronoply vs. komisjon (EKL 2009, II–1, punktid 80 ja 81).

26

vs.

(27)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

27

(28)  Kronoply vs. komisjon, punkt 80.

28

vs.

(29)  Need tingimused olid täidetud näiteks kinnituses (abisaaja ja Piemonte maakonna allkirjastatud kirjalik dokument), ühes teises hiljutises Itaalia sihtotstarbelise regionaalabi juhtumis N 381/2008 – Pirelli Industrie Pneumatici Srl (ELT C 284, 25.11.2009), ning terve hulga Poola sihtotstarbelise regionaalabi juhtumite puhul: N 468/2009 – Roche Polska Sp. z o.o (ELT C 53, 5.3.2010); N 448/2009 – Crisil Irevna Poland Sp. z o.o (ELT C 147, 5.6.2010); N 447/2009 – TietoEnator Sp. z o.o (ELT C 25, 2.2.2010); N 338/2009 – Unicredit Processes & Administration SA (ELT C 93, 13.4.2010); N 293/2009 – Samsung Electronics Polska Sp. z o.o (ELT C 94, 14.4.2010); N 433/2008 – UPS Polska Sp. z o.o (ELT C 1, 5.1.2010); ja N 67/2008 – Google Poland Sp. z o.o (ELT C 217, 26.8.2008).

29

(30)  Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus riigiabi C 14/07 (ex NN 15/07) kohta, mida Itaalia on andnud ettevõtetele NGP ja SIMPE, viidatud eespool.

30

(31)  VKE-de kavaga XS 67/05 hõlmatud meetmed, avaldatud ELT C 19, 26.1.2006, lk 4. Kõnealune määruse nr 70/2001 (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33) alusel nõuetest ja kohustustest vabastatud kava kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006.

31

(32)  Campania maakonna valitsuse 15. veebruari 2005. aasta otsus nr 168 (Deliberazione della Giunta Regionale della Regione Campania), avaldatud Campania maakonna ametlikus väljaandes (BURC) nr 20, 11. aprill 2005.

32

(33)  Nõuetest ja kohustustest vabastatud VKE-de kava XS 67/05 (viidatud eespool).

33

(34)  2. juuli 2008. aasta otsuses K(2008) 2997 (lõplik), milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003): abimeetme nr N 272/98 (maavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamine, võttis komisjon vastu negatiivse otsuse ja nõudis abi tagasimaksmist. Sellist lähenemisviisi on kinnitanud Esimese Astme Kohus (praegune Üldkohus): „EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldpõhimõtte kohaselt on riigiabi andmine keelatud. Kohtupraktika kohaselt tuleb sellest põhimõttest tehtavaid erandeid tõlgendada range täpsusega [...] Järelikult hõlmab abikavale vastuväidete esitamata jätmise otsus üksnes selle konkreetse kavaga ette nähtud abi andmist: asjaomased liikmesriigi ametiasutused peavad abi andma enne selle otsuse kehtivuse lõppemist” (komisjoni mitteametlik tõlge, otsus liidetud kohtuasjades T-362/05 ja T-363/05: Nuova Agricast vs. komisjon (EKL 2008, lk II–297*, punkt 80). Asjaolu, et ettevõtja vastab abikõlblikkuse tingimustele ühe abikava alusel ei anna talle seega õigust saada abi teise abikava või meetme alusel.

34

vs.

(35)  Komisjoni 2. augusti 2000. aasta otsus D/105754.

35

(36)  Decreto Dirigenziale No 416, avaldatud Campania maakonna ametlikus väljaandes (BURC) nr 62, 26.11.2007.

36

(37)  2007. aasta suunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. märtsil 2006, kuid liikmesriike teavitati neist varem. Pressiteade IP/05/1653 („Riigiabi: komisjon võtab vastu uued regionaalabi suunised aastateks 2007–2013”) pärineb 21. detsembrist 2005.

37

Euroopa Liidu Teatajas

(38)  Vt näiteks järgmised riigiabi juhtumid: Itaalia: N 381/2008, viidatud eespool; Poola: N 468/2009, viidatud eespool; N 447/2009, viidatud eespool; N 649/2008 – SWS Business Process Outsourcing Poland Sp. z o.o (ELT C 122, 29.5.2009); N 522/2008 – Franklin Templeton Investments Poland Sp. z o.o (ELT C 186, 8.8.2009); N 406/2008 – Robert Bosch Sp. z o.o (ELT C 122, 29.5.2009); N 360/2008 – State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o (ELT C 328, 31.12.2008); N 67/2008, viidatud eespool; C 46/2008 – Dell Poland (ELT L 22, 2.2.2010); N 299/2007 – Sharp Manufacturing Poland Sp. z o.o (ELT C 20, 27.1.2009); NN 4/2007 – Delitissue Sp. z o.o (ELT C 107, 11.5.2007); N 904/2006 – Funai Electric (Polska) Sp. z o.o (ELT C 41, 15.2.2008); N 828/2006 – Bridgestone Stargard Sp. z o.o (ELT C 278, 21.11.2007); N 535/2006 – Shell Polska Sp. z o.o (ELT C 200, 28.8.2007); N 256/2006 – LG Electronics Wroclaw Sp. z o.o (ELT C 276, 17.11.2007); N 251/2006 – LG Innotek Poland Sp. z o.o (ELT C 270, 13.11.2007); N 247/2006 – Lucky SMT Sp. z o.o (ELT C 282, 24.11.2007); N 630/2005 – MAN Trucks Sp. z o.o (ELT C 126, 30.5.2006); Rumeenia: N 767/2007 – Ford Craiova (ELT C 238, 17.9.2008); Läti: N 730/2007 – SIA Ekobriketes Karsava (ELT C 210, 19.8.2008); N 729/2007 – SIA Eko Osta Riga (ELT C 80, 3.4.2009); Slovakkia: N 847/2006 – Samsung Electronics Co. Ltd (ELT C 195, 19.8.2009); N 857/2006 – Kia Motors Slovakia (ELT C 214, 13.9.2007); N 651/2005 – INA Kysuce as (ELT C 205, 5.9.2007); Tšehhi Vabariik: N 661/2006 – Hyundai Motor Manufacturing Czech sro (ELT C 262, 1.11.2007).

38

(39)  Maavalitsuse 19. jaanuari 2007. aasta akti nr 1 artikli 27 lõike 1 kohane regionaalarengu tegevuskava (PASER) iga-aastane ajakohastatud versioon, mis on heaks kiidetud Campania maakonna valitsuse 30. mai 2008. aasta otsuse ning 2008. aasta piirkondliku keskkonnahoidliku energia kavaga (PEAR).

39

(40)  Seda kinnitab Fri-El Acerra olemasolu energiaettevõtjate loetelus, mille on avaldanud energiaturge haldav asutus Gestore del Mercato dell’Energia veebisaidil: http://www.mercatoelettrico.org/

40

(41)  Vt 38. joonealune märkus.

41

(42)  Vt Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C-278/92–C-280/92: Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I–4103, punkt 49), ja Esimese Astme Kohtu (praegune Üldkohus) otsus kohtuasjas T-176/01: Ferriere Nord vs. komisjon (EKL 2004, lk II–3931, punkt 94).

42

vs.

vs

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/44

---

KOMISJONI OTSUS,

18. veebruar 2011,

millega lubatakse Prantsusmaal vastavalt nõukogu direktiivile 92/66/EMÜ transportida ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu seoses Newcastle'i haiguse puhanguga Côtes d’Armor'i departemangus kehtestatud ohustatud tsoonist väljapoole

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 869 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2011/111/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti f alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/66/EMÜ on kindlaks määratud liidu tõrjemeetmed Newcastle’i haiguse puhangu korral kodulindude, kirjatuvide ning teiste kodulindudena peetavate lindude hulgas. Direktiivis on sätestatud, et kui Newcastle'i haiguse esinemine ettevõtte kodulindude hulgas on ametlikult kinnitatud, peab asjaomane liikmesriik tagama, et pädev asutus kehtestab nakatunud ettevõtte ümber ohustatud tsooni, mille raadius on vähemalt 3 kilomeetrit, ning mis asub järelevalvetsoonis raadiusega vähemalt 10 kilomeetrit. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/66/EMÜ on kindlaks määratud liidu tõrjemeetmed Newcastle’i haiguse puhangu korral kodulindude, kirjatuvide ning teiste kodulindudena peetavate lindude hulgas. Direktiivis on sätestatud, et kui Newcastle'i haiguse esinemine ettevõtte kodulindude hulgas on ametlikult kinnitatud, peab asjaomane liikmesriik tagama, et pädev asutus kehtestab nakatunud ettevõtte ümber ohustatud tsooni, mille raadius on vähemalt 3 kilomeetrit, ning mis asub järelevalvetsoonis raadiusega vähemalt 10 kilomeetrit.

| (2) | Ohustatud tsoonis kohaldatavad meetmed peavad sisaldama keeldu viia kodulinde ja haudemune välja ettevõttest, kus neid hoitakse, v.a juhul, kui pädev asutus on andnud loa neid teatavatel tingimustel transportida. |
| --- | --- |

(2)

Ohustatud tsoonis kohaldatavad meetmed peavad sisaldama keeldu viia kodulinde ja haudemune välja ettevõttest, kus neid hoitakse, v.a juhul, kui pädev asutus on andnud loa neid teatavatel tingimustel transportida.

| (3) | Pädev asutus võib anda loa transportida ühepäevased tibud või munemisvalmis noorkanad järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse, kus ei ole teisi kodulinde. Liikmesriikidel, kes ei ole suutelised tagama ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade transporti järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse, lubatakse direktiivis 92/66/EMÜ sätestatud korras lasta kõnealused tibud ja noorkanad transportida väljaspool järelevalvetsooni asuvasse ettevõttesse. |
| --- | --- |

(3)

Pädev asutus võib anda loa transportida ühepäevased tibud või munemisvalmis noorkanad järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse, kus ei ole teisi kodulinde. Liikmesriikidel, kes ei ole suutelised tagama ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade transporti järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse, lubatakse direktiivis 92/66/EMÜ sätestatud korras lasta kõnealused tibud ja noorkanad transportida väljaspool järelevalvetsooni asuvasse ettevõttesse.

| (4) | 3. jaanuaril 2011 kinnitas Prantsusmaa Newcastle'i haiguse puhangu lihatuvide kasvatamisega tegelevas ettevõttes Langoat' omavalitsusüksuses Côtes d’Armor'i departemangus. Ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon kehtestati ettevõtte ümber juba 30. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(4)

3. jaanuaril 2011 kinnitas Prantsusmaa Newcastle'i haiguse puhangu lihatuvide kasvatamisega tegelevas ettevõttes Langoat' omavalitsusüksuses Côtes d’Armor'i departemangus. Ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon kehtestati ettevõtte ümber juba 30. detsembril 2010.

| (5) | 4. jaanuaril 2011 teatas Prantsusmaa komisjonile haiguspuhangu kinnitamisest ja võetud tõrjemeetmetest, sealhulgas sellest, et on keelatud kodulinde ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist välja viia ja transportida, nagu on sätestatud direktiivis 92/66/EMÜ. |
| --- | --- |

(5)

4. jaanuaril 2011 teatas Prantsusmaa komisjonile haiguspuhangu kinnitamisest ja võetud tõrjemeetmetest, sealhulgas sellest, et on keelatud kodulinde ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist välja viia ja transportida, nagu on sätestatud direktiivis 92/66/EMÜ.

| (6) | Prantsusmaa poolt kehtestatud ohustatud tsoon hõlmab ettevõtteid, mille ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade toodang on nii suur, et järelevalvetsoonis asuvad ettevõtted ei ole nende vastuvõtmiseks piisava mahuga. Seega teatas Prantsusmaa komisjonile, et ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade transport järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa poolt kehtestatud ohustatud tsoon hõlmab ettevõtteid, mille ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade toodang on nii suur, et järelevalvetsoonis asuvad ettevõtted ei ole nende vastuvõtmiseks piisava mahuga. Seega teatas Prantsusmaa komisjonile, et ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade transport järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse ei ole võimalik.

| (7) | Seetõttu taotles Prantsusmaa luba transportida sellised tibud ja noorkanad väljaspool järelevalvetsooni asuvatesse ettevõtetesse. Ohustatud tsoonis asuvatest ettevõtetest pärit ühepäevased tibud ja munemisvalmis noorkanad jäävad Prantsusmaale. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu taotles Prantsusmaa luba transportida sellised tibud ja noorkanad väljaspool järelevalvetsooni asuvatesse ettevõtetesse. Ohustatud tsoonis asuvatest ettevõtetest pärit ühepäevased tibud ja munemisvalmis noorkanad jäävad Prantsusmaale.

| (8) | On asjakohane anda taotletud luba tingimusel, et Prantsusmaa võtab kooskõlas direktiiviga 92/66/EMÜ ranged tõrje- ja ettevaatusmeetmed Newcastle'i haiguse levikuohu vältimiseks. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane anda taotletud luba tingimusel, et Prantsusmaa võtab kooskõlas direktiiviga 92/66/EMÜ ranged tõrje- ja ettevaatusmeetmed Newcastle'i haiguse levikuohu vältimiseks.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa võib lubada 30. detsembril 2010 Langoat' omavalitsusüksuses Côtes d’Armor'i departemangus asuva lihatuvide kasvatamisega tegeleva ettevõtte ümber kehtestatud ohustatud tsoonis asuvatest ettevõtetest pärit ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade transporti teistesse oma territooriumil asuvatesse kodulinnukasvatusega tegelevatesse ettevõtetesse järgmistel tingimustel:

| a) | päritoluettevõtte eest vastutav pädev asutus teatab ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade saadetisest sihtettevõtte pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette; |
| --- | --- |

a)

päritoluettevõtte eest vastutav pädev asutus teatab ühepäevaste tibude ja munemisvalmis noorkanade saadetisest sihtettevõtte pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette;

| b) | pädev asutus peab ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu vedavad sõidukid enne väljasõitu pitseerima; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus peab ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu vedavad sõidukid enne väljasõitu pitseerima;

| c) | punktis b osutatud sõidukite pitseerimise ajal peab pädev asutus kirja panema sõiduki registreerimisnumbri ja ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade arvu sõidukis; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud sõidukite pitseerimise ajal peab pädev asutus kirja panema sõiduki registreerimisnumbri ja ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade arvu sõidukis;

| d) | sihtettevõttesse jõudmisel peab pädev asutus:






  i) | kontrollima pitserit transpordivahendil ja eemaldama selle; |
| --- | --- | --- |

d)

sihtettevõttesse jõudmisel peab pädev asutus:

i)

kontrollima pitserit transpordivahendil ja eemaldama selle;

| ii) | olema ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade mahalaadimise juures; |
| --- | --- |

ii)

olema ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade mahalaadimise juures;

| iii) | panema kirja sõiduki registreerimisnumbri ja sõidukis olnud ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade arvu; |
| --- | --- |

iii)

panema kirja sõiduki registreerimisnumbri ja sõidukis olnud ühepäevaste tibude või munemisvalmis noorkanade arvu;

| e) | kõik ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu vedavad sõidukid puhastatakse ja desinfitseeritakse vahetult pärast lindude mahalaadimist ametliku kontrolli all ja vastavalt pädeva asutuse juhtnööridele; |
| --- | --- |

e)

kõik ühepäevaseid tibusid või munemisvalmis noorkanu vedavad sõidukid puhastatakse ja desinfitseeritakse vahetult pärast lindude mahalaadimist ametliku kontrolli all ja vastavalt pädeva asutuse juhtnööridele;

| f) | sihtettevõtte suhtes tuleb vähemalt 21 päeva jooksul rakendada ametlikku kontrolli. |
| --- | --- |

f)

sihtettevõtte suhtes tuleb vähemalt 21 päeva jooksul rakendada ametlikku kontrolli.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.

1

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse otsust 2008/620/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 899 all)

(2011/112/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artiklit 95,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2008/620/EÜ (2) on kolmeks aastaks kehtestatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada Kattegati, Põhjamere, Skagerraki, La Manche’i idaosa, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude taastamiseks kehtestatud meetmete ühtlustatud rakendamine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2008/620/EÜ (2) on kolmeks aastaks kehtestatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada Kattegati, Põhjamere, Skagerraki, La Manche’i idaosa, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude taastamiseks kehtestatud meetmete ühtlustatud rakendamine.

| (2) | Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm on vajalik asjaomaste liikmesriikide vahelise toimiva koostöö organiseerimiseks ning selleks, et võimaldada Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril organiseerida ühiskasutuskavasid kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 (3) artikliga 9. |
| --- | --- |

(2)

Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm on vajalik asjaomaste liikmesriikide vahelise toimiva koostöö organiseerimiseks ning selleks, et võimaldada Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril organiseerida ühiskasutuskavasid kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 (3) artikliga 9.

| (3) | Tursavarude taastamiseks võetud meetmete jätkuva ühtlustatud rakendamise tagamiseks tuleks kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi pikendada ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Tursavarude taastamiseks võetud meetmete jätkuva ühtlustatud rakendamise tagamiseks tuleks kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi pikendada ühe aasta võrra.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2008/620/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2008/620/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/620/EÜ artikli 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Artiklis 1 nimetatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldatakse neli aastat ja see hõlmab järgmist:”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 198, 26.7.2008, lk 66.

2

(3)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

3

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/47

---

KOMISJONI OTSUS,

18. veebruar 2011,

Itaalia makseasutuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EAGGF) 2006. eelarveaastal rahastatud kuludega

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 911 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2011/113/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 30 ja artikli 32 lõiget 8,

pärast konsulteerimist põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsustega 2008/327/EÜ, (3) 2008/394/EÜ (4) ja 2010/61/EL (5) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi makseasutuste 2006. eelarveaasta raamatupidamisarvestused, v.a Itaalia makseasutus ARBEA. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsustega 2008/327/EÜ, (3) 2008/394/EÜ (4) ja 2010/61/EL (5) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi makseasutuste 2006. eelarveaasta raamatupidamisarvestused, v.a Itaalia makseasutus ARBEA.

| (2) | Uute esitatud andmete ning lisakontrolli põhjal võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Itaalia makseasutuse ARBEA raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Uute esitatud andmete ning lisakontrolli põhjal võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Itaalia makseasutuse ARBEA raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta.

| (3) | 7. juuli 1995. aasta komisjoni määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (6) artikli 7 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse asjaomasel eelarveaastal, st 2006. eelarveaastal tehtud ettemaksed samaks aastaks esimese lõigu kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud ettemaksetest või liita kõnesolevatele ettemaksetele. |
| --- | --- |

(3)

7. juuli 1995. aasta komisjoni määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (6) artikli 7 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavate või liikmesriikidele makstavate summade kindlaksmääramiseks lahutatakse asjaomasel eelarveaastal, st 2006. eelarveaastal tehtud ettemaksed samaks aastaks esimese lõigu kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud ettemaksetest või liita kõnesolevatele ettemaksetele.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ELi eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tagajärjel algatatud tagasinõudmise menetluste seisust. Tagasinõutavate summadega seotud liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (7). Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabelid 1 ja 2, mille liikmesriigid pidid 2007. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ELi eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tagajärjel algatatud tagasinõudmise menetluste seisust. Tagasinõutavate summadega seotud liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (7). Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabelid 1 ja 2, mille liikmesriigid pidid 2007. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.

| (6) | Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuste 2007/327/EÜ ja 2008/394/EÜ ja 2010/61/EL alusel juba kinnipeetud summasid. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuste 2007/327/EÜ ja 2008/394/EÜ ja 2010/61/EL alusel juba kinnipeetud summasid.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 3 teisele lõigule ja määruse (EÜ) nr 1663/95 artikli 7 lõikele 1 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega EL ei rahasta kulusid, mis ei ole kooskõlas ELi eeskirjadega, |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 3 teisele lõigule ja määruse (EÜ) nr 1663/95 artikli 7 lõikele 1 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega EL ei rahasta kulusid, mis ei ole kooskõlas ELi eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia makseasutuse ARBEA raamatupidamisarvestus seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust 2006. eelarveaastal rahastatud kuludega on kontrollitud ja heaks kiidetud.

Lisas on sätestatud käesoleva otsuse kohaselt kõnealustelt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või neile makstavad summad, sealhulgas need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 51.

3

(4)  ELT L 139, 29.5.2008, lk 22.

4

(5)  ELT L 34, 5.2.2010, lk 33.

5

(6)  EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6.

6

(7)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

7

---

LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2006. EELARVEAASTA

Liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad

NB! Nomenklatuur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| LR | | 2006 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | Kokku a + b | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1) | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) | Liikmesriigilt otsuse 2007/327/EÜ kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa | Liikmesriigilt otsuse 2008/394/EÜ kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa | Liikmesriigilt otsuse 2010/61/EL kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa | Liikmesriigilt käesoleva otsuse kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav summa (+) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heaks kiidetud | välja jäetud |
| = aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud | = igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud kokku |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g | i | i' | i'' | j = h – i – i' – i'' |
| IT | EUR | 5 471 096 343,07 | 0,00 | 5 471 096 343,07 | –50 445 262,13 | – 124 588 830,86 | 5 296 062 250,08 | 5 460 957 034,26 | – 164 894 784,18 | –24 758 663,41 | – 140 136 120,77 | 0,00 | 0,00 |

LR

2006 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

Kokku a + b

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1)

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

Liikmesriigilt otsuse 2007/327/EÜ kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa

Liikmesriigilt otsuse 2008/394/EÜ kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa

Liikmesriigilt otsuse 2010/61/EL kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa

Liikmesriigilt käesoleva otsuse kohaselt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav summa (+)

kontrollitud ja heaks kiidetud

välja jäetud

= aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud

= igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud/sihtotstarbelised tulud kokku

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

i

i'

i''

j = h – i – i' – i''

IT

EUR

5 471 096 343,07

0,00

5 471 096 343,07

–50 445 262,13

– 124 588 830,86

5 296 062 250,08

5 460 957 034,26

– 164 894 784,18

–24 758 663,41

– 140 136 120,77

0,00

0,00

| LR | | Kulud (3) | Sihtotstarbelised tulud (3) | Suhkrufond | Artikkel 32 (= e) | Kokku(= j) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulud (4) | Sihtotstarbelised tulud (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| k | l | m | n | o | p = k + l + m + n + o |
| IT | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

LR

Kulud (3)

Sihtotstarbelised tulud (3)

Suhkrufond

Artikkel 32 (= e)

Kokku(= j)

Kulud (4)

Sihtotstarbelised tulud (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

k

l

m

n

o

p = k + l + m + n + o

IT

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad 2006. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja heaks kiidetud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest väljajäetud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b).

(3)  Kui sihtotstarbeliste tulude osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05070106 all.

(4)  Kui suhkrufondi sihtotstarbelise tulu osa on liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05021602 all.

NB! Nomenklatuur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/50

---

KOMISJONI OTSUS,

18. veebruar 2011,

millega muudetakse otsust 2008/589/EÜ, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 938 all)

(2011/114/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artiklit 95,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2008/589/EÜ (2) on kolmeks aastaks kehtestatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (3) kehtestatud Läänemere tursavarude majandamise ja püügi mitmeaastase kava ühtlustatud rakendamine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2008/589/EÜ (2) on kolmeks aastaks kehtestatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (3) kehtestatud Läänemere tursavarude majandamise ja püügi mitmeaastase kava ühtlustatud rakendamine.

| (2) | Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm on vajalik asjaomaste liikmesriikide vahelise toimiva koostöö organiseerimiseks ning selleks, et võimaldada Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril organiseerida kontrolli ja inspekteerimise eriprogramme kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 (4) artikliga 9. |
| --- | --- |

(2)

Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm on vajalik asjaomaste liikmesriikide vahelise toimiva koostöö organiseerimiseks ning selleks, et võimaldada Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril organiseerida kontrolli ja inspekteerimise eriprogramme kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 (4) artikliga 9.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1098/2007 kehtestatud mitmeaastase kava jätkuva ühtlustatud rakendamise tagamiseks tuleks kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi pikendada ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1098/2007 kehtestatud mitmeaastase kava jätkuva ühtlustatud rakendamise tagamiseks tuleks kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi pikendada ühe aasta võrra.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2008/589/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2008/589/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/589/EÜ artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldatakse neli aastat.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 190, 18.7.2008, lk 11.

2

(3)  ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

3

(4)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/51

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE VASTAVUSHINDAMISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOKKULEPPEGA LOODUD KOMITEE OTSUS nr 1/2010,

18. oktoober 2010,

1. lisas mootorsõidukeid käsitleva 12. peatüki muutmise ja uue, biotsiide käsitleva 18. peatüki lisamise kohta 1. lisasse

(2011/115/EL)

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepet (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artikli 10 lõikeid 4 ja 5 ning artikli 18 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on vastu võtnud uue mootorsõidukite tüübikinnituse raamdirektiivi (1) ja Šveits on muutnud oma õigus- ja haldusnorme, mida loetakse kokkuleppe artikli 1 lõike 2 alusel eespool nimetatud Euroopa Liidu õigusaktile vastavaks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on vastu võtnud uue mootorsõidukite tüübikinnituse raamdirektiivi (1) ja Šveits on muutnud oma õigus- ja haldusnorme, mida loetakse kokkuleppe artikli 1 lõike 2 alusel eespool nimetatud Euroopa Liidu õigusaktile vastavaks.

| (2) | Nende arengute arvesse võtmiseks tuleks 1. lisa 12. peatükki „Mootorsõidukid” muuta. |
| --- | --- |

(2)

Nende arengute arvesse võtmiseks tuleks 1. lisa 12. peatükki „Mootorsõidukid” muuta.

| (3) | Kokkuleppe artikli 10 lõikes 5 on sätestatud, et komitee võib ühe lepinguosalise taotlusel muuta kokkuleppe lisasid, |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe artikli 10 lõikes 5 on sätestatud, et komitee võib ühe lepinguosalise taotlusel muuta kokkuleppe lisasid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Kokkuleppe 1. lisa 12. peatükki „Mootorsõidukid” muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisas sätestatule. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppe 1. lisa 12. peatükki „Mootorsõidukid” muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisas sätestatule.

| 2. | Kokkuleppe tootesektoreid käsitlevat 1. lisa muudetakse, et lisada sellesse 18. peatükk, mis käsitleb biotsiide vastavalt käesoleva otsuse B lisas sätestatule. |
| --- | --- |

2.

Kokkuleppe tootesektoreid käsitlevat 1. lisa muudetakse, et lisada sellesse 18. peatükk, mis käsitleb biotsiide vastavalt käesoleva otsuse B lisas sätestatule.

| 3. | Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Bern, 18. oktoober 2010

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Heinz HERTIG

Brüssel, 12. oktoober 2010

Euroopa Liidu nimel

Fernando PERREAU DE PINNINCK

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

1

---

A LISA

1. lisa „Tootesektorid” 12. peatüki „Mootorsõidukid” tekst kustutatakse ja asendatakse järgmisega:

„12.   PEATÜKK

MOOTORSÕIDUKID

I   JAOTIS

Õigus- ja haldusnormid

Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid

| Euroopa Liit | 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1), ning võttes arvesse direktiivi 2007/46/EÜ V lisas loetletud õigusakte ning nendesse ja direktiivi kuni 14. oktoobrini 2009 tehtud muudatusi, mis on heaks kiidetud V jaotise punktis 1 ette nähtud korras (edaspidi on neile kõigile viidatud kui raamdirektiivile 2007/46/EÜ) |
| --- | --- | --- |

Euroopa Liit

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1), ning võttes arvesse direktiivi 2007/46/EÜ V lisas loetletud õigusakte ning nendesse ja direktiivi kuni 14. oktoobrini 2009 tehtud muudatusi, mis on heaks kiidetud V jaotise punktis 1 ette nähtud korras (edaspidi on neile kõigile viidatud kui raamdirektiivile 2007/46/EÜ)

Šveits

| 100. | 19. juuni 1995. aasta korraldus transpordiks kasutatavatele mootorsõidukitele ja nende haagistele esitatavate tehniliste nõuete kohta (RO 1995 4145) koos kuni 14. oktoobrini 2009 sisse viidud muudatustega (RO 2009 5705) ja võttes arvesse V jaotise punktis 1 ette nähtud korras heaks kiidetud muudatusi. |
| --- | --- |

100.

19. juuni 1995. aasta korraldus transpordiks kasutatavatele mootorsõidukitele ja nende haagistele esitatavate tehniliste nõuete kohta (RO 1995 4145) koos kuni 14. oktoobrini 2009 sisse viidud muudatustega (RO 2009 5705) ja võttes arvesse V jaotise punktis 1 ette nähtud korras heaks kiidetud muudatusi.

| 101. | 19. juuni 1995. aasta korraldus maanteesõidukite tüübikinnituste kohta (RO 1995 3997) koos kuni 14. oktoobrini 2009 sisse viidud muudatustega (RO 2009 5805) ja võttes arvesse V jaotise punktis 1 sätestatud korras heaks kiidetud muudatusi. |
| --- | --- |

101.

19. juuni 1995. aasta korraldus maanteesõidukite tüübikinnituste kohta (RO 1995 3997) koos kuni 14. oktoobrini 2009 sisse viidud muudatustega (RO 2009 5805) ja võttes arvesse V jaotise punktis 1 sätestatud korras heaks kiidetud muudatusi.

II   JAOTIS

Vastavushindamisasutused

Kokkuleppe artikli 10 alusel loodud komitee koostab vastavushindamisasutuste loetelu ja ajakohastab seda kokkuleppe artiklis 11 kirjeldatud korras.

III   JAOTIS

Määrajaasutused

Kokkuleppe artikli 10 alusel loodud komitee koostab ja ajakohastab nende määrajaasutuste loetelu, millest kokkuleppeosalised on teda teavitanud.

IV   JAOTIS

Vastavushindamisasutuste määramisega seotud erieeskirjad

Vastavushindamisasutuste määramisel järgivad määrajaasutused asjaomaseid I jaotises loetletud õigus- ja haldusnorme.

V   JAOTIS

Täiendavad sätted

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse ainult Šveitsi ja Euroopa Liidu vaheliste suhete suhtes.

1.   Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa muudatused seoses IV lisas loetletud õigusaktide muudatustega

Pärast 14. oktoobrit 2009 Euroopa Liidus vastu võetud õigusaktid, mis on loetletud direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas, loetakse käesoleva kokkuleppe artikli 1 lõike 2 sätete hulka pärast järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | piiramata käesoleva kokkuleppe artikli 12 lõike 2 kohaldamist, teatab Euroopa Liit Šveitsile viivitamata direktiivi 2007/46/EÜ IV lisasse tehtud muudatustest, mis on seotud seal loetletud õigusaktide muudatustega pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

a)

piiramata käesoleva kokkuleppe artikli 12 lõike 2 kohaldamist, teatab Euroopa Liit Šveitsile viivitamata direktiivi 2007/46/EÜ IV lisasse tehtud muudatustest, mis on seotud seal loetletud õigusaktide muudatustega pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas;

| b) | Šveits teatab Euroopa Liidule uute sätete heakskiitmisest ja neile vastavatest Šveitsi seadustest enne, kui neid Euroopa Liidus kohaldama hakatakse; |
| --- | --- |

b)

Šveits teatab Euroopa Liidule uute sätete heakskiitmisest ja neile vastavatest Šveitsi seadustest enne, kui neid Euroopa Liidus kohaldama hakatakse;

| c) | õigussätete muudatused lisatakse I jaotisesse Šveitsi poolt teate esitamise kuupäeval. |
| --- | --- |

c)

õigussätete muudatused lisatakse I jaotisesse Šveitsi poolt teate esitamise kuupäeval.

Ühiskomitee jälgib korrapäraselt eespool nimetatud muudatusi. Tehtud muudatused avalikustatakse.

2.   Teabevahetus

Šveitsi ja liikmesriikide pädevad tüübikinnitusasutused vahetavad eelkõige raamdirektiivi 2007/46/EÜ artikli 8 lõigetes 5–8 osutatud teavet.

Kui Šveits või liikmesriik keeldub andmast tüübikinnitust kooskõlas raamdirektiivi 2007/46/EÜ artikli 8 lõikega 3, saadab ta kohe teistele liikmesriikidele, Šveitsile ja komisjonile üksikasjaliku toimiku, milles selgitab oma otsuse põhjusi ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid.

3.   Sõiduki tüübikinnituse tunnustamine

Samuti tunnustab Šveits sõidukite tüübikinnitusi, mille on tüübikinnituse eest vastutavad asutused andnud enne käesoleva kokkuleppe jõustumist vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivile 70/156/EMÜ (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1), mida on viimati muudetud komisjoni 21. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/37/EÜ (ELT L 161, 22.6.2007, lk 60), kui need tüübikinnitused ELis veel kehtivad.

Kui Šveitsi nõudeid peetakse direktiivi 2007/46/EÜ nõuetega samaväärseks, tunnustab Euroopa Liit Šveitsi tüübikinnitust.

Kui Šveits ei kohanda oma õigusakte kõigile kehtivatele ELi tüübikinnitusega seotud õigusaktidele, peatatakse Šveitsi väljastatud tüübikinnituste tunnustamine.

4.   Kaitseklauslid

1.   Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavus kohaldatavatele õigusaktidele

| 1. | Kui liikmesriik või Šveits leiab, et uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis vastavad küll kohaldatavatele nõuetele või on nõuetekohaselt tähistatud, kujutavad endast tõsist ohtu liiklusohutusele, keskkonnale või inimeste tervisele, siis võib see riik maksimaalselt kuueks kuuks keelata selliste sõidukite registreerimise või selliste sõidukite, osade või eraldi seadmestike müügi või kasutuselevõtmise oma territooriumil.
  Sel juhul teatab asjaomane liikmesriik või Šveits sellest viivitamata tootjale, teistele liikmesriikidele, Šveitsile ja komisjonile, esitades oma otsuse aluseks olevad põhjendused. |
| --- | --- |

1.

Kui liikmesriik või Šveits leiab, et uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis vastavad küll kohaldatavatele nõuetele või on nõuetekohaselt tähistatud, kujutavad endast tõsist ohtu liiklusohutusele, keskkonnale või inimeste tervisele, siis võib see riik maksimaalselt kuueks kuuks keelata selliste sõidukite registreerimise või selliste sõidukite, osade või eraldi seadmestike müügi või kasutuselevõtmise oma territooriumil.

Sel juhul teatab asjaomane liikmesriik või Šveits sellest viivitamata tootjale, teistele liikmesriikidele, Šveitsile ja komisjonile, esitades oma otsuse aluseks olevad põhjendused.

| 2. | Komisjon ja Šveits konsulteerivad asjaomaste pooltega, eelkõige tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutustega nii ruttu kui võimalik Komiteed teavitatakse ning vajadusel peab komitee asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Komisjon ja Šveits konsulteerivad asjaomaste pooltega, eelkõige tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutustega nii ruttu kui võimalik Komiteed teavitatakse ning vajadusel peab komitee asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.

2.   Kinnitatud tüübile mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud

| 1. | Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits leiab, et uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võtab liikmesriik vajalikud meetmed (sealhulgas vajaduse korral tüübikinnituse tühistamine), et tagada toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusse viimine kinnitatud tüübiga. Kõnealuse liikmesriigi või Šveitsi tüübikinnitusasutus teavitab võetud meetmetest teiste liikmesriikide ja/või Šveitsi tüübikinnitusasutusi. |
| --- | --- |

1.

Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits leiab, et uued sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võtab liikmesriik vajalikud meetmed (sealhulgas vajaduse korral tüübikinnituse tühistamine), et tagada toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusse viimine kinnitatud tüübiga. Kõnealuse liikmesriigi või Šveitsi tüübikinnitusasutus teavitab võetud meetmetest teiste liikmesriikide ja/või Šveitsi tüübikinnitusasutusi.

| 2. | Punkti 1 kohaldamisel käsitletakse kõrvalekaldeid tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena.
  Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks juhul, kui kõrvalekalded jäävad asjakohastes õigusaktides sätestatud lubatud hälvete piiridesse. |
| --- | --- |

2.

Punkti 1 kohaldamisel käsitletakse kõrvalekaldeid tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena.

Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks juhul, kui kõrvalekalded jäävad asjakohastes õigusaktides sätestatud lubatud hälvete piiridesse.

| 3. | Kui liikmesriik või Šveits tõendab, et uued sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võib liikmesriik või Šveits paluda tüübikinnituse andnud liikmesriigil kontrollida toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike jätkuvat vastavust kinnitatud tüübile. Sellise taotluse saamisel võtab asjaomane liikmesriik või Šveits vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. |
| --- | --- |

3.

Kui liikmesriik või Šveits tõendab, et uued sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võib liikmesriik või Šveits paluda tüübikinnituse andnud liikmesriigil kontrollida toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike jätkuvat vastavust kinnitatud tüübile. Sellise taotluse saamisel võtab asjaomane liikmesriik või Šveits vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

| 4. | Tüübikinnitusasutus nõuab, et süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits võtaks vajalikud meetmed, et tagada toodetavate sõidukite taasvastavusse viimine kinnitatud tüübiga järgmistel juhtudel:






  a) | sõiduki tüübikinnitus, kui sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavusest; |
| --- | --- | --- |

4.

Tüübikinnitusasutus nõuab, et süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits võtaks vajalikud meetmed, et tagada toodetavate sõidukite taasvastavusse viimine kinnitatud tüübiga järgmistel juhtudel:

a)

sõiduki tüübikinnitus, kui sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavusest;

| b) | mitmeastmeline tüübikinnitus, kui komplekteeritud sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult mittekomplektse sõiduki osaks oleva süsteemi, osa või eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki enda mittevastavusest. |
| --- | --- |

b)

mitmeastmeline tüübikinnitus, kui komplekteeritud sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult mittekomplektse sõiduki osaks oleva süsteemi, osa või eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki enda mittevastavusest.

Sellise taotluse saamisel võtab asjaomane liikmesriik või Šveits vajaduse korral koos taotluse esitanud liikmesriigi või Šveitsiga vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid igal juhul kuue kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Mittevastavuse tuvastamise korral võtavad süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki kinnitanud liikmesriigi või Šveitsi tüübikinnitusasutused punktis 1 sätestatud meetmed.

| 5. | Tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist 20 tööpäeva jooksul igast tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest. |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist 20 tööpäeva jooksul igast tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.

| 6. | Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits vaidlustab nõuetest kõrvalekaldumise, millest teda teavitati, püüavad asjaomased liikmesriigid ja Šveits vaidlust lahendada. Komiteed teavitatakse ning vajaduse korral korraldab komitee asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.” |
| --- | --- |

6.

Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik või Šveits vaidlustab nõuetest kõrvalekaldumise, millest teda teavitati, püüavad asjaomased liikmesriigid ja Šveits vaidlust lahendada. Komiteed teavitatakse ning vajaduse korral korraldab komitee asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.”

---

B LISA

1. lisasse „Tootesektorid” lisatakse järgmine 18. peatükk „Biotsiidid”:

„18.   PEATÜKK

BIOTSIIDID

KEHTIVUS- JA RAKENDUSALA

Käesoleva valdkonnapeatüki sätteid kohaldatakse biotsiidide suhtes, nagu need on määratletud direktiivis 98/8/EÜ, välja arvatud

| — | biotsiidid, mis on geneetiliselt muundatud või patogeensed mikroorganismid või sisaldavad neid; |
| --- | --- |

—

biotsiidid, mis on geneetiliselt muundatud või patogeensed mikroorganismid või sisaldavad neid;

| — | linnumürgid, kalamürgid ja teiste selgroogsete loomade tõrjeks ette nähtud biotsiidid. |
| --- | --- |

—

linnumürgid, kalamürgid ja teiste selgroogsete loomade tõrjeks ette nähtud biotsiidid.

Komisjoni direktiivid, millega kantakse toimeained I, IA või IB lisasse, moodustavad osa käesolevast peatükist.

Šveitsil on õigus piirata juurdepääsu oma turule vastavalt käesoleva peatüki jõustumise ajal kehtivatele õigusaktidele, mis käsitlevad

| — | oktüülfenooli ja selle etoksülaate sisaldavaid biotsiide ja |
| --- | --- |

—

oktüülfenooli ja selle etoksülaate sisaldavaid biotsiide ja

| — | õhus lagunematuid aineid sisaldavaid aerosoole. |
| --- | --- |

—

õhus lagunematuid aineid sisaldavaid aerosoole.

Lepinguosalised vaatavad olukorra koos üle 2013. aastal.

I   JAOTIS

Õigus- ja haldusnormid

Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid

| Euroopa Liit | 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiviga 2009/107/EÜ (ELT L 262, 6.10.2009, lk 40); edaspidi viidatud kui direktiiv 98/8/EÜ. |
| --- | --- | --- |

Euroopa Liit

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiviga 2009/107/EÜ (ELT L 262, 6.10.2009, lk 40); edaspidi viidatud kui direktiiv 98/8/EÜ.

| 2. | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1896/2000, 7. september 2000, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiide käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud programmi esimese etapi kohta (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 6). |
| --- | --- |

2.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1896/2000, 7. september 2000, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiide käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud programmi esimese etapi kohta (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 6).

| 3. | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2002, 25. september 2002, täiendava ajavahemiku kohta teatavatest turul olevatest biotsiidide toimeainetest teavitamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1896/2000 artikli 4 lõikele 1 (EÜT L 258, 26.9.2002, lk 15). |
| --- | --- |

3.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2002, 25. september 2002, täiendava ajavahemiku kohta teatavatest turul olevatest biotsiidide toimeainetest teavitamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1896/2000 artikli 4 lõikele 1 (EÜT L 258, 26.9.2002, lk 15).

| 4. | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3). |
| --- | --- |

4.

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2007, 4. detsember 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

Šveits

| 100. | 15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197) |
| --- | --- |

100.

15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197)

| 101. | 7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437) |
| --- | --- |

101.

7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437)

| 102. | 18. mai 2005. aasta korraldus biotsiidide turuleviimise ja kasutamise kohta (biotsiidide korraldus) (RO 2005 2821), viimati muudetud 2. novembril 2009 (RO 2009 5401) |
| --- | --- |

102.

18. mai 2005. aasta korraldus biotsiidide turuleviimise ja kasutamise kohta (biotsiidide korraldus) (RO 2005 2821), viimati muudetud 2. novembril 2009 (RO 2009 5401)

II   JAOTIS

Vastavushindamisasutused

Käesolevas peatükis tähendavad „vastavushindamisasutused” Euroopa Liidu liikmesriikide ja Šveitsi pädevaid asutusi, kes vastutavad biotsiidide turuleviimise eest.

Euroopa Liidu liikmesriikide ja Šveitsi pädevate asutuste kontaktandmed on kättesaadaval järgmistel veebilehtedel.

Liikmesriigid

Biotsiidid: „Pädevad asutused ja muud kontaktpunktid” http://ec.europa.eu/environment/biocides/pdf/ca_contact.pdf

Šveits

Föderaalne rahvaterviseamet, kemikaalide teabeamet www.bag.admin.ch/biocide

III   JAOTIS

Täiendavad sätted

Käesoleva jaotise punktides 2–5 on kõik viited direktiivile 98/8/EÜ Šveitsi puhul samaaegselt ka viited asjaomastele Šveitsi sätetele.

1.   Toimeainete kandmine I, IA või IB lisasse

Direktiivi 98/8/EÜ artiklit 11 kohaldatakse kokkuleppeosaliste suhtes järgmises kohanduses.

Toimeaine lisamist või lisamisjärgsete muudatuste tegemist lisasse I, IA või IB kaalutakse ka siis, kui taotleja on esitanud Šveitsi pädevale asutusele nõuetekohase toimiku ning vastuvõttev pädev asutus on komisjonile saatnud taotletud hindamise.

2.   Lubade vastastikune tunnustamine liikmesriikide ja Šveitsi vahel

| 1. | Piiramata direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 kohaldamist, antakse ühes liikmesriigis või Šveitsis juba loa saanud või registreeritud biotsiidile teises liikmesriigis või Šveitsis luba 120 päeva jooksul või see registreeritakse 60 päeva jooksul alates päevast, kui teine liikmesriik või Šveits taotluse sai, tingimusel et biotsiidis sisalduv toimeaine on kantud direktiivi 98/8/EÜ I või IA lisasse ja vastab selle nõuetele. Lubade vastastikuseks tunnustamiseks peab taotlus sisaldama direktiivi 98/8/EÜ artikli 8 lõike 2 punktis a ja IIB lisa X jaotises ettenähtud toimiku kokkuvõtet ja esmakordselt väljaantud loa kinnitatud koopiat. Madala riskitasemega biotsiidide registreerimise vastastikuseks tunnustamiseks peab taotlus vastama direktiivi 98/8/EÜ artikli 8 lõikes 3 sätestatud andmenõuetele, välja arvatud tõhusust käsitlevad andmed, mille puhul piisab kokkuvõttest.
  Loa andmise tingimuseks võivad olla muude kooskõlas kokkuleppeosaliste õigusaktidega võetud meetmete rakendamisest tulenevad sätted, mis on seotud biotsiidide turustamise ja kasutamise tingimustega asjaomaste turustajate, kasutajate ja töötajate tervise kaitseks.
  Vastastikuse tunnustamise menetlus ei piira meetmeid, mida liikmesriigid ja Šveits võtavad kooskõlas töötajate tervise kaitseks ette nähtud õigusaktidega. |
| --- | --- |

1.

Piiramata direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 kohaldamist, antakse ühes liikmesriigis või Šveitsis juba loa saanud või registreeritud biotsiidile teises liikmesriigis või Šveitsis luba 120 päeva jooksul või see registreeritakse 60 päeva jooksul alates päevast, kui teine liikmesriik või Šveits taotluse sai, tingimusel et biotsiidis sisalduv toimeaine on kantud direktiivi 98/8/EÜ I või IA lisasse ja vastab selle nõuetele. Lubade vastastikuseks tunnustamiseks peab taotlus sisaldama direktiivi 98/8/EÜ artikli 8 lõike 2 punktis a ja IIB lisa X jaotises ettenähtud toimiku kokkuvõtet ja esmakordselt väljaantud loa kinnitatud koopiat. Madala riskitasemega biotsiidide registreerimise vastastikuseks tunnustamiseks peab taotlus vastama direktiivi 98/8/EÜ artikli 8 lõikes 3 sätestatud andmenõuetele, välja arvatud tõhusust käsitlevad andmed, mille puhul piisab kokkuvõttest.

Loa andmise tingimuseks võivad olla muude kooskõlas kokkuleppeosaliste õigusaktidega võetud meetmete rakendamisest tulenevad sätted, mis on seotud biotsiidide turustamise ja kasutamise tingimustega asjaomaste turustajate, kasutajate ja töötajate tervise kaitseks.

Vastastikuse tunnustamise menetlus ei piira meetmeid, mida liikmesriigid ja Šveits võtavad kooskõlas töötajate tervise kaitseks ette nähtud õigusaktidega.

| 2. | Kui liikmesriik või Šveits teeb kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 5 kindlaks, et






  a) | sihtliike ei leidu kahjulikes kogustes; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui liikmesriik või Šveits teeb kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 5 kindlaks, et

a)

sihtliike ei leidu kahjulikes kogustes;

| b) | sihtorganismis on biotsiidide suhtes tuvastatud vastuvõetamatu tolerantsus või resistentsus või |
| --- | --- |

b)

sihtorganismis on biotsiidide suhtes tuvastatud vastuvõetamatu tolerantsus või resistentsus või

| c) | kasutuse seisukohast olulised asjaolud, nagu kliima või sihtliikide paljunemisaeg, erinevad märkimisväärselt asjaoludest nendes liikmesriikides või Šveitsis, kus biotsiidile esmakordne luba anti, ja et muutmata loa andmine võib seepärast kaasa tuua vastuvõetamatu riski inimestele või keskkonnale, |
| --- | --- |

c)

kasutuse seisukohast olulised asjaolud, nagu kliima või sihtliikide paljunemisaeg, erinevad märkimisväärselt asjaoludest nendes liikmesriikides või Šveitsis, kus biotsiidile esmakordne luba anti, ja et muutmata loa andmine võib seepärast kaasa tuua vastuvõetamatu riski inimestele või keskkonnale,

võivad liikmesriigid või Šveits taotleda, et teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 20 lõike 3 punktides e, f, h, j ja l nimetatud tingimusi kohandataks kõnealuste erinevate asjaolude puhul nii, et direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused oleksid täidetud.

| 3. | Kui liikmesriik või Šveits usub, et mõne teise liikmesriigi või Šveitsi registreeritud madala riskitasemega biotsiid ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti b määratlusele, võib ta selle registreerimisest ajutiselt keelduda ja teatab viivitamatult oma kahtlustest asjaomase toimiku kontrollimise eest vastutavale pädevale asutusele.
  Kui asjaomased ametiasutused ei saavuta maksimaalselt 90 päeva jooksul kokkulepet, edastatakse küsimus otsustamiseks komisjonile punktis 4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

3.

Kui liikmesriik või Šveits usub, et mõne teise liikmesriigi või Šveitsi registreeritud madala riskitasemega biotsiid ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti b määratlusele, võib ta selle registreerimisest ajutiselt keelduda ja teatab viivitamatult oma kahtlustest asjaomase toimiku kontrollimise eest vastutavale pädevale asutusele.

Kui asjaomased ametiasutused ei saavuta maksimaalselt 90 päeva jooksul kokkulepet, edastatakse küsimus otsustamiseks komisjonile punktis 4 sätestatud korras.

| 4. | Olenemata punktidest 2 ja 3, kui liikmesriik või Šveits usub, et mõne teise liikmesriigi või Šveitsi käest loa saanud biotsiid ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestatud tingimustele, ja teeb sellest tulenevalt ettepaneku loa andmisest või registreerimisest keeldumiseks või loa andmise piiramiseks teatavatel tingimustel, teatab ta sellest komisjonile, teistele liikmesriikidele, Šveitsile ja taotlejale ning esitab neile selgitava dokumendi, mis sisaldab toote nime ja selle omadusi ning milles põhjendatakse, miks kõnealune liikmesriik või Šveits soovib loa andmisest keelduda või luba piirata.
  Komisjon valmistab kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 27 ette neid küsimusi käsitleva ettepaneku otsuse tegemiseks direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

4.

Olenemata punktidest 2 ja 3, kui liikmesriik või Šveits usub, et mõne teise liikmesriigi või Šveitsi käest loa saanud biotsiid ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt kehtestatud tingimustele, ja teeb sellest tulenevalt ettepaneku loa andmisest või registreerimisest keeldumiseks või loa andmise piiramiseks teatavatel tingimustel, teatab ta sellest komisjonile, teistele liikmesriikidele, Šveitsile ja taotlejale ning esitab neile selgitava dokumendi, mis sisaldab toote nime ja selle omadusi ning milles põhjendatakse, miks kõnealune liikmesriik või Šveits soovib loa andmisest keelduda või luba piirata.

Komisjon valmistab kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 27 ette neid küsimusi käsitleva ettepaneku otsuse tegemiseks direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 lõikes 2 sätestatud korras.

| 5. | Kui punktis 4 sätestatud menetluse käigus kinnitatakse liikmesriigi või Šveitsi otsust teisest või järgmisest registreerimisest keeldumise kohta ja kui alaline komitee seda asjakohaseks peab, võtab liikmesriik või Šveits, kes madala riskitasemega biotsiidi eelnevalt registreeris, keeldumist arvesse ja vaatab registreerimisotsuse läbi kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 6.
  Kui see menetlus kinnitab esialgset registreerimist, registreerib menetluse algatanud liikmesriik või Šveits asjaomase madala riskitasemega biotsiidi. |
| --- | --- |

5.

Kui punktis 4 sätestatud menetluse käigus kinnitatakse liikmesriigi või Šveitsi otsust teisest või järgmisest registreerimisest keeldumise kohta ja kui alaline komitee seda asjakohaseks peab, võtab liikmesriik või Šveits, kes madala riskitasemega biotsiidi eelnevalt registreeris, keeldumist arvesse ja vaatab registreerimisotsuse läbi kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 6.

Kui see menetlus kinnitab esialgset registreerimist, registreerib menetluse algatanud liikmesriik või Šveits asjaomase madala riskitasemega biotsiidi.

| 6. | Erandina punktist 1 võib liikmesriik või Šveits keelduda direktiivi 98/8/EÜ V lisas nimetatud tooteliikidele 15, 17 ja 23 antud lubade vastastikusest tunnustamisest, tingimusel et selline piirang on põhjendatud ega kahjusta käesoleva peatüki eesmärki.
  Liikmesriigid ja Šveits teavitavad üksteist ja komisjoni kõikidest sellega seoses tehtud otsustest ja nende põhjustest. |
| --- | --- |

6.

Erandina punktist 1 võib liikmesriik või Šveits keelduda direktiivi 98/8/EÜ V lisas nimetatud tooteliikidele 15, 17 ja 23 antud lubade vastastikusest tunnustamisest, tingimusel et selline piirang on põhjendatud ega kahjusta käesoleva peatüki eesmärki.

Liikmesriigid ja Šveits teavitavad üksteist ja komisjoni kõikidest sellega seoses tehtud otsustest ja nende põhjustest.

3.   Turulepääs

Taotleja nimi või kaubanimi ja aadress peavad olema näidatud biotsiidi etiketil. Direktiivi 98/8/EÜ artikli 8 kohaldamisel on piisav, kui loa taotlejal on alaline esindus Euroopa Liidus või Šveitsis. Kokkuleppeosalised nõustuvad, et loa andmisest ja muudest käesoleva peatüki kohaldamisega seotud otsustest võivad pädevad asutused teavitada teise kokkuleppeosalise territooriumil asuvat taotlejat otse.

4.   Teabevahetus

Vastavalt kokkuleppe artiklile 9 vahetavad kokkuleppeosalised eelkõige direktiivi 98/8/EÜ artiklis 18 osutatud teavet. Konfidentsiaalne teave määratletakse ja seda käsitletakse direktiivi 98/8/EÜ artiklis 19 sätestatud korras.

5.   Kaitseklausel

Kui liikmesriigil või Šveitsil on mõjuvad põhjused arvata, et biotsiid, millele ta on loa andnud, mille ta on registreerinud või millele ta direktiivi 98/8/EÜ artikli 3 või 4 kohaselt peab loa andma või mille registreerima, võib inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kaasa tuua vastuvõetamatu riski, võib ta kõnealuse toote kasutamist või müüki oma territooriumil ajutiselt piirata või selle keelata. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile, teistele liikmesriikidele ja Šveitsile ning põhjendab oma otsust. Küsimus otsustatakse 90 päeva jooksul artikli 28 lõikes 3 sätestatud korras. Kui Šveits ei ole komisjoni otsusega nõus, edastatakse küsimus ühiskomiteele, kes teeb otsuse sobiva menetluse kohta ning võib sealhulgas ette näha ekspertide kohtumise. Kui 90 päeva jooksul lahenduseni ei jõuta, võib kumbki pool peatada biotsiidide peatüki kohaldamise osaliselt või täielikult.

Seda kaitseklauslit kohaldatakse ainult erandjuhul.

6.   Üleminekuperiood

Lepinguosaliste vahel kohaldatakse direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 1 ning Šveitsi puhul rakendatakse üleminekuperioodi kuni 14. maini 2014.”

---

EUROOPA KOMISJONI AVALDUS

Selleks et tagada kokkuleppe 1. lisasse lisatava biotsiidide peatüki tõhus kohaldamine ja rakendamine ja Šveitsi poolt kõnealuse peatüki raames vastu võetud asjaomase õigustiku või samaväärsete meetmete ulatuses nõustab komisjon kooskõlas Šveitsi osalemist komiteedes käsitleva nõukogu avalduse (1) ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 100 Šveitsi eksperte meetmete projekti ettevalmistamisel, mis esitatakse pärast direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 alusel loodud komiteele, kelle ülesanne on aidata komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel.

Lisaks sellele märgib komisjon, et Šveitsi eksperdid on kutsutud osalema biotsiididega tegelevate pädevate asutuste eksperdirühmas, kes nõustab komisjoni direktiivi 98/8/EÜ ühtse rakendamise küsimuses. Samuti märgib komisjon, et direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 alusel loodud komitee eesistuja võib kutsuda mõne liikme taotlusel või enda algatusel Šveitsi eksperte esinema teatud teemadel, eelkõige küsimustes, kus direktiivi 98/8/EÜ artiklite 4 ja 11 kohaldamise arutamine on Šveitsiga otseselt seotud.

---

(1)  Declaration on Swiss attendance of committees (Šveitsi osalemist komiteedes käsitlev avaldus) (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 429).

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/59 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/59

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 235/09/COL,

20. mai 2009,

ajutise väikesemahulise abi kava kohta

(Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3 ja II osa artikli 4 lõiget 3 (4),

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 rakendamiseks ja tõlgendamiseks, (5) eriti nende VIII osa „Ajutised finantskriisi käsitlevad eeskirjad – Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks”, (6) mida on muudetud järelevalveameti 22. aprilli 2009. aasta otsusega 190/09/COL (7),

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 27 nimetatud rakendussätete kohta (8)

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

Norra ametiasutused teatasid protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oma 2. aprilli 2009. aasta kirjas ajutisest väikesemahulise abi kavast (reg nr 514308).

2.   Kavandatud meetmete kirjeldus

2.1.   Abi eesmärk

Norra ametiasutused märgivad, et finantskriis on hakanud avaldama mõju reaalmajandusele. Teatatud meede kuulub laiemasse meetmete paketti, (9) mille eesmärk on kõrvaldada Norra majanduses esinev tõsine häire. Teatatud kava kohaselt lubatakse anda väikesemahulist abi äriühingutele, kes on sattunud olukorda, kus neil ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. Seega on abi eesmärk aidata kaasa Norra majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamisele.

Kava kuulub sõnaselgelt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse ja toetub ajutise raamistiku jaotisele 4.2 „Ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”.

2.2.   Abi vorm ja laad

Abi antakse läbipaistva abi vormis, nagu see on määratletud üldise grupierandi määruse (10) artiklis 5. Abi antakse eelkõige otsetoetuse, tagasimakstava toetuse, intressitoetuse, subsideeritud riigi laenude (abielement arvutatakse järelevalveameti viitemäära (11) alusel, mis kehtib abi andmise kuupäeval) ja riigi garantiide kujul.

Agentuuri Norway Innovation hallatavat tagatiskava kasutatakse üldjuhul kooskõlas EMP lepingu XV lisas osutatud aktiga vähese tähtsusega abi (12) kohta. See tähendab muu hulgas seda, et üksikabi, mida antakse äriühingule, kes ei ole raskustes, käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 1 500 000 eurot äriühingu kohta (750 000 eurot transpordisektoris). Abielemendi arvutamiseks riigi garantiide puhul laenudele, mis ületavad 1 500 000 eurot, kasutavad Norra ametiasutused kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.3.2 alapunkti a juurde käiva joonealuse märkuse viimase lausega ette nähtud võimalusega võrdlusalusena ajutise raamistiku lisas sätestatud safe-harbour preemiaid. Sõltumata sellest, kas garantii antakse VKE-le või suurettevõtjale, arvestatakse garantiist tulenevat aastase abielemendi suurust muudetud ajutise raamistiku lisas sätestatud safe-harbour preemia määrade ning Norra ametiasutuste kohaldatavate aastapreemiate vahena.

2.3.   Abimeetme riiklik õiguslik alus

Kava õiguslik alus on kaubandus- ja tööstusministeeriumi jaoks St.prp.nr. 1 (2008–2009) ja ministeeriumi poolt agentuurile Innovation Norway saadetud kiri („Oppdragsbrev Innovasjon Norge”).

Kava jõustub pärast selle heakskiitmist järelevalveameti poolt.

2.4.   Kava haldamine

Teatatud kava haldab agentuur Innovation Norway.

2.5.   Eelarve ja kestus

Norra ametiasutused on teatanud, et praeguses etapis ei ole võimalik esitada teatatud meetme aastaeelarvet, sest agentuuri Innovation Norway üldeelarvet suurendati, ilma et oleks täpsustatud teatatud kava jaoks eraldatud assigneeringute suurust.

Kõnealuse kava kohast abi saab anda kuni 31. detsembrini 2010.

2.6.   Abisaaja

Kavast võivad saada abi VKE-d ja suurettevõtjad ning kava hõlmab kogu Norra territooriumi.

Norra ametiasutused kinnitavad, et kavast ei anta abi suurettevõtjatele, kes olid 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad äriühingud järelevalveameti raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkti 2.1 tähenduses, ega VKE-dele, kes olid selle kuupäeva seisuga raskustes olevad äriühingud üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 7 tähenduses.

Kava võib kohaldada äriühingute suhtes, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes, kuid sattusid üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva.

2.7.   Valdkondlik reguleerimisala ning ekspordiabi ja sellise abi välja jätmine, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel

Ajutine väikese abi kava hõlmab kõiki valdkondi, välja arvatud ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 punkti 38 alapunktis g loetletud valdkonnad. Abikavast on jäetud välja ekspordiabi ja abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete ja teenuste kasutamist importtoodete ja -teenuste asemel (ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 punkt d).

2.8.   Kava põhielemendid

Norra ametiasutused kinnitavad, et uus kava on täies ulatuses kooskõlas ajutise raamistiku jaotises 4.2.2 väikeste ühisturuga kokkusobivate abisummade kohta sätestatud tingimustega, eelkõige järgmiste tingimustega:

| — | abi brutosumma ei ületa 500 000 eurot (enne mis tahes maksude või tasude mahaarvamist) äriühingu kohta. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent; |
| --- | --- |

—

abi brutosumma ei ületa 500 000 eurot (enne mis tahes maksude või tasude mahaarvamist) äriühingu kohta. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent;

| — | agentuur Innovation Norway saab asjaomaselt äriühingult enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja kõnealuse kava kohase abi kohta, mida äriühing on saanud jooksva eelarveaasta jooksul. Agentuur Innovation Norway kontrollib, et abi tulemusena ei ületa äriühingu poolt 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 saadud abi kogusumma 500 000 eurot; |
| --- | --- |

—

agentuur Innovation Norway saab asjaomaselt äriühingult enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja kõnealuse kava kohase abi kohta, mida äriühing on saanud jooksva eelarveaasta jooksul. Agentuur Innovation Norway kontrollib, et abi tulemusena ei ületa äriühingu poolt 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 saadud abi kogusumma 500 000 eurot;

| — | abi on antud hiljemalt 31. detsembril 2010; |
| --- | --- |

—

abi on antud hiljemalt 31. detsembril 2010;

| — | kava raames ei anta ekspordiabi ega abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel; |
| --- | --- |

—

kava raames ei anta ekspordiabi ega abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel;

| — | kui kõnealuse meetme kohast abi kombineeritakse muu ühisturuga kokkusobiva abiga, peetakse kinni asjaomastes suunistes või grupierandi määrustes sätestatud abi maksimaalsest osatähtsusest; |
| --- | --- |

—

kui kõnealuse meetme kohast abi kombineeritakse muu ühisturuga kokkusobiva abiga, peetakse kinni asjaomastes suunistes või grupierandi määrustes sätestatud abi maksimaalsest osatähtsusest;

| — | kava kohast abi ei anta suurettevõtjatele, kes olid 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad äriühingud järelevalveameti raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkti 2.1 tähenduses, ega VKE-dele, kes oli selle kuupäeva seisuga raskustes olevad äriühingud üldise grupierandi määruse (nagu see on inkorporeeritud EMP lepingusse) artikli 1 lõike 7 tähenduses. |
| --- | --- |

—

kava kohast abi ei anta suurettevõtjatele, kes olid 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad äriühingud järelevalveameti raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkti 2.1 tähenduses, ega VKE-dele, kes oli selle kuupäeva seisuga raskustes olevad äriühingud üldise grupierandi määruse (nagu see on inkorporeeritud EMP lepingusse) artikli 1 lõike 7 tähenduses.

2.9.   Järelevalve ja aruandlus

Norra ametiasutused kinnitavad, et täidetakse ajutises raamistikus kehtestatud järelevalve- ja aruandluseeskirju.

II.   HINDAMINE

1.   Riigiabi olemasolu

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„1.   Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Teatatud kava puhul on kaasatud riigi ressursid, sest kava rahastatakse Norra riigi eelarvest. Meede on valikuline, sest abi antakse vaid teatavatele äriühingutele. Sellise piiratud summas antava abi kättesaadavaks tegemine, mis ei oleks ilma meetmeta selle saajatele kättesaadav, annab meetme kaudu abisaajatele eelis. Meede mõjutab EMP riikide vahelist kaubandust, kuna kava ei piirdu abisaajatega, kes tegutsevad valdkondades, kus EMP-sisest kaubavahetust ei toimu.

Eespool kirjeldatut silmas pidades on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et kava kujutab riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   Menetlusnõuded

Menetlusnõuded

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse [...]. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

Norra ametiasutused teatasid ajutisest väikesemahulise abi kavast oma 2. aprilli 2009. aasta kirjas (reg nr 514308) ja on seega täitnud teatamisega seotud nõuded. Nad on ka teatanud, et ei hakka kava rakendama enne, kui järelevalveamet on selle heaks kiitnud, ja on seega täitnud rakendamiskeelu kohustuse.

Seega võib järelevalveamet järeldada, et Norra ametiasutused on täitnud neil lasuvad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohased kohustused.

3.   Abi kokkusobivus

Abi kokkusobivus

Järelevalveamet hindas teatatud meetme kokkusobivust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel koostoimes ajutise raamistikuga.

Võttes vastu ajutise raamistiku, tunnistas järelevalveamet (jaotise 4.1 punkt 33), et „arvestades praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju EFTA riikide majandusele üldiselt, leiab järelevalveamet, et teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning et seda võib EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks”.

Teatatud meetmega soovitakse aidata kaasa tõsise häire kõrvaldamisele mõne EFTA riigi majanduses ja meede on kujundatud selliselt, et ta vastab ajutise raamistiku jaotises 4.2.2 kirjeldatud täiendava abimeetme kategooriale esitatud nõuetele („ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”).

Järelevalveamet leiab, et teatatud meede vastab kõigile ajutises raamistikus kehtestatud tingimustele, eelkõige järgmistele tingimustele:

| — | Maksimaalne abisumma ei ületa 500 000 euro suurust raha ekvivalenti äriühingu kohta (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktidega a ja f). |
| --- | --- |

—

Maksimaalne abisumma ei ületa 500 000 euro suurust raha ekvivalenti äriühingu kohta (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktidega a ja f).

| — | Abi antakse abikava raames (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga b). |
| --- | --- |

—

Abi antakse abikava raames (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga b).

| — | Abi antakse äriühingutele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes (13). Abi võib anda äriühingutele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga c). |
| --- | --- |

—

Abi antakse äriühingutele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes (13). Abi võib anda äriühingutele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga c).

13

| — | Abikavast on jäetud välja ekspordiabi ja abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete ja teenuste kasutamist importtoodete ja -teenuste asemel (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga d). |
| --- | --- |

—

Abikavast on jäetud välja ekspordiabi ja abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete ja teenuste kasutamist importtoodete ja -teenuste asemel (kooskõlas ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunktiga d).

| — | Abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2010 (ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunkt e). |
| --- | --- |

—

Abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2010 (ajutise raamistiku jaotise 4.2.2 alapunkt e).

| — | Peetakse kinni ajutises raamistikus kehtestatud järelevalve- ja aruandluseeskirjadest (ajutise raamistiku jaotise 4.7 punkt 59). |
| --- | --- |

—

Peetakse kinni ajutises raamistikus kehtestatud järelevalve- ja aruandluseeskirjadest (ajutise raamistiku jaotise 4.7 punkt 59).

Seepärast leiab järelevalveamet, et teatatud meede on vajalik, asjakohane ja proportsionaalne, et kõrvalda tõsine häire mõne EFTA riigi majanduses, nagu määratletud ajutise raamistiku jaotises 4.1.

4.   Järeldus

Järeldus

Eespool toodud hinnangu põhjal leiab järelevalveamet, et ajutine väikesemahuline abi kava, mida Norra ametiasutused kavandavad rakendada, on kokkusobiv ajutise raamistikuga ja EMP lepingu toimimisega EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

Norra ametiasutustele tuletatakse meelde protokolli nr 3 II osa artiklist 21 koostoimes otsuse nr 195/04/COL artikliga 6 tulenevat kohustust esitada aasta-aruanne kava rakendamise kohta.

Norra ametiasutustele tuletatakse ka meelde, et järelevalveametit tuleb teavitada mis tahes kavatsustest käesolevat kava muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveamet on otsustanud jätta EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel ajutise väikesemahulise abi kava suhtes vastuväited esitamata.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 20. mai 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „protokoll nr 3”.

4

(5)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasanne nr 32, 3.9.1994, lk 1, edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  Edaspidi „ajutine raamistik”.

6

(7)  ELT L 15, 20.1.2011, lk 26, ja EMP kaasanne nr 3, 20.1.2011, lk 31.

7

(8)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1, nagu seda on muudetud 14. detsembri 2005. aasta otsusega nr 319/05/COL (ELT L 113, 27.4.2006, lk 24, ja EMP kaasanne nr 21, 27.4.2006, lk 46).

8

(9)  Selleks et lahendada Norra tööjõuturul esilekerkinud probleeme, muutis Norra valitsus 2009. aasta eelarvet [St.prp. nr. 37 (2008–2009) (valge raamat)]. Kuigi ajutine väikesemahulise abi kava ei ole sõnaselgelt lisaeelarve St.prp. nr. 37 (2008–2009) osa, rahastatakse seda lisaeelarve raames agentuurile Innovation Norway täiendavalt eraldatud assigneeringutest.

9

(10)  Inkorporeeritud EMP lepingu XV lisasse (riigiabi) EMP Ühiskomitee otsusega nr 120/2008 (ELT L 339, 18.12.2008, lk 111, ja EMP kaasanne nr 79, 18.12.2008, lk 20).

10

(11)  Viitemäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kehtiva viitemäära leidmiseks tuleb baasmäärale liita asjakohased marginaalid. Kehtivad baasmäärad on avaldatud järelevalveameti veebisaidil.

11

(12)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XV lisasse (riigiabi) EMP Ühiskomitee otsusega nr 29/2007 (ELT L 209, 9.8.2007, lk 52, ja EMP kaasanne nr 38, 9.8.2007, lk 34).

12

(13)  Suurettevõtjate puhul vt raskustes olevate äriühingute ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkt 2.1. VKEde puhul vt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikes 7 esitatud määratlus.

13

---

Parandused

| 19.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/63

---

Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 640/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 191, 23. juuli 2009
  )

Leheküljel 27 artikli 1 „Sisu ja reguleerimisala” lõike 2 punkti c alapunktis iv

asendatakse

„õhutemperatuuril alla – 15 °C kõikide mootorite puhul ja alla 0 °C õhkjahutusega mootorite puhul;”

järgmisega:

„õhutemperatuuril alla – 15 °C kõikide mootorite puhul ja alla 0 °C vesijahutusega mootorite puhul;”.

---