# Euroopa Liidu L 49/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.049.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide24. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.049.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 49

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide24. veebruar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 167/2011, 21. veebruar 2011, millega lõpetatakse muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 168/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 107/2010 seoses söödalisandi Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 kasutamisega maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi sisaldavas söödas (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 169/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse diklasuriili lubamist pärlkanade söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 170/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 lubamist (võõrutatud) põrsaste söödalisandina ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005 (loa omanik Prosol SpA) (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 171/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) lubamist kodulindude ja sigade söödalisandina (loa omanik DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 255/2005 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 172/2011, 23. veebruar 2011, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2011. aastaks | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 173/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006, (EÜ) nr 1741/2006, (EÜ) nr 1850/2006, (EÜ) nr 1359/2007, (EÜ) nr 382/2008, (EÜ) nr 436/2009, (EÜ) nr 612/2009, (EÜ) nr 1122/2009, (EÜ) nr 1187/2009 ja (EL) nr 479/2010 seoses põllumajandusturgude ühise korralduse kohase teatamiskohustusega ja põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavadega | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 174/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 175/2011, 23. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/15/EL, 23. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (
  1
  ) | 33 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/122/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. veebruar 2011, milles käsitletakse erandit nõukogu otsuses 2001/822/EÜ sätestatud päritolureeglitest seoses teatavate Saint-Pierre ja Miquelonist imporditavate kalatoodetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 986 all) | 37 |
| | | 2011/123/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses sedaksaani ja Bacillus firmus I-1582 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 989 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/124/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses etametsulfurooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 991 all)

   (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 167/2011, 21. veebruar 2011, millega lõpetatakse muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 168/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 107/2010 seoses söödalisandi Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 kasutamisega maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi sisaldavas söödas (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 169/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse diklasuriili lubamist pärlkanade söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V) (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni määrus (EL) nr 170/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 lubamist (võõrutatud) põrsaste söödalisandina ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005 (loa omanik Prosol SpA) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

8

*

Komisjoni määrus (EL) nr 171/2011, 23. veebruar 2011, milles käsitletakse Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) lubamist kodulindude ja sigade söödalisandina (loa omanik DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 255/2005 (
  1
  )

Aspergillus oryzae

1

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 172/2011, 23. veebruar 2011, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2011. aastaks

14

*

Komisjoni määrus (EL) nr 173/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006, (EÜ) nr 1741/2006, (EÜ) nr 1850/2006, (EÜ) nr 1359/2007, (EÜ) nr 382/2008, (EÜ) nr 436/2009, (EÜ) nr 612/2009, (EÜ) nr 1122/2009, (EÜ) nr 1187/2009 ja (EL) nr 479/2010 seoses põllumajandusturgude ühise korralduse kohase teatamiskohustusega ja põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavadega

16

*

Komisjoni määrus (EL) nr 174/2011, 23. veebruar 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes

23

Komisjoni määrus (EL) nr 175/2011, 23. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/15/EL, 23. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (
  1
  )

1

33

OTSUSED

2011/122/EL

*

Komisjoni otsus, 22. veebruar 2011, milles käsitletakse erandit nõukogu otsuses 2001/822/EÜ sätestatud päritolureeglitest seoses teatavate Saint-Pierre ja Miquelonist imporditavate kalatoodetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 986 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 986 all)

37

2011/123/EL

*

Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses sedaksaani ja Bacillus firmus I-1582 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 989 all)

   (
  1
  )

Bacillus firmus

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 989 all)

1

40

2011/124/EL

*

Komisjoni otsus, 23. veebruar 2011, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses etametsulfurooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 991 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 991 all)

1

42

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 305/09/COL, 8. juuli 2009, Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vahel sõlmitud energiamüügilepingu kohta (Norra) | 44 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 305/09/COL, 8. juuli 2009, Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vahel sõlmitud energiamüügilepingu kohta (Norra)

44

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 143/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)), parandus (ELT L 44, 18.2.2011) | 52 |
| | * | Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 144/2011 (millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded) parandus (ELT L 44, 18.2.2011) | 53 |

Parandused

*

Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 143/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)), parandus (ELT L 44, 18.2.2011)

(ELT L 44, 18.2.2011)

52

*

Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 144/2011 (millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded) parandus (ELT L 44, 18.2.2011)

(ELT L 44, 18.2.2011)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 167/2011,

21. veebruar 2011,

millega lõpetatakse muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 3 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Praegu kehtiv meede on muu hulgas Korea Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Korea”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. Korea äriühingute puhul, mille suhtes on kehtestatud individuaalsed tollimaksumäärad, rakendatakse nullmäära. Jääktollimaks on 148,3 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtiv meede on muu hulgas Korea Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Korea”) pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. Korea äriühingute puhul, mille suhtes on kehtestatud individuaalsed tollimaksumäärad, rakendatakse nullmäära. Jääktollimaks on 148,3 eurot tonni kohta.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi (PET) komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) seitsme liidu tootja nimel. |
| --- | --- |

(2)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas Euroopa plastitootjate liidu PlasticsEurope polüetüleentereftalaadi (PET) komitee (edaspidi „taotluse esitaja”) seitsme liidu tootja nimel.

| (3) | Taotluse raames piirduti eksportiva tootjaga KP Chemical Group (kuhu kuuluvad äriühingud Honam Petrochemicals Corp. ja KP Chemical Corp., edaspidi „KP Chemical Group”) seotud dumpingu ning teatavate tekitatud kahju küsimuste uurimisega. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse raames piirduti eksportiva tootjaga KP Chemical Group (kuhu kuuluvad äriühingud Honam Petrochemicals Corp. ja KP Chemical Corp., edaspidi „KP Chemical Group”) seotud dumpingu ning teatavate tekitatud kahju küsimuste uurimisega.

| (4) | Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vähemalt KP Chemical Group’i puhul ei ole meetme jätkuv kohaldamine praegusel nullmäära tasemel dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks enam piisav. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vähemalt KP Chemical Group’i puhul ei ole meetme jätkuv kohaldamine praegusel nullmäära tasemel dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks enam piisav.

3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (5) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub äriühinguga KP Chemical Group seotud dumpingu ja teatavate tekitatud kahju küsimuste uurimisega. |
| --- | --- |

(5)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub äriühinguga KP Chemical Group seotud dumpingu ja teatavate tekitatud kahju küsimuste uurimisega.

4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (6) | Vaatlusalune toode on Lõuna-Koreast pärit polüetüleentereftalaat viskoossusega 78 ml/g või rohkem vastavalt ISO standardile 1628-5, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(6)

Vaatlusalune toode on Lõuna-Koreast pärit polüetüleentereftalaat viskoossusega 78 ml/g või rohkem vastavalt ISO standardile 1628-5, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (7) | Korea omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguse tootega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Korea omamaisel turul müüdud ning liitu eksporditud vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguse tootega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

5.   Huvitatud isikud

| (8) | Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi esindajaid, liidu tootjaid ning taotluse esitajat osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi esindajaid, liidu tootjaid ning taotluse esitajat osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

| (9) | Komisjon saatis eksportivale tootjale ja liidu tootmisharule küsimustikud ning sai vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: KP Chemical Corp., Lõuna-Korea; Honam Petrochemicals Corp, Lõuna-Korea; Novapet SA, Hispaania; Equipolymers Srl, Itaalia; UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu; UAB Indorama Polymers Europe, Leedu; UAB Neo Group, Leedu; La Seda de Barcelona, S.A., Hispaania, ja M&G Polimeri Italia SpA, Itaalia. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis eksportivale tootjale ja liidu tootmisharule küsimustikud ning sai vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: KP Chemical Corp., Lõuna-Korea; Honam Petrochemicals Corp, Lõuna-Korea; Novapet SA, Hispaania; Equipolymers Srl, Itaalia; UAB Orion Global PET (Indorama), Leedu; UAB Indorama Polymers Europe, Leedu; UAB Neo Group, Leedu; La Seda de Barcelona, S.A., Hispaania, ja M&G Polimeri Italia SpA, Itaalia.

6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (10) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

B.   UURIMISE TULEMUSED

| (11) | Normaalväärtuse määramiseks kontrollis komisjon kõigepealt, kas KP Chemical Group’i toodetud vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % liitu suunatud eksportmüügi kogumahust. Komisjon tegi kindlaks, et KP Chemical Group’i valmistatud vaatlusalune toode oli homogeenne ega jagunenud eri tooteliikideks ning et selle müügimaht omamaisel turul oli üldiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(11)

Normaalväärtuse määramiseks kontrollis komisjon kõigepealt, kas KP Chemical Group’i toodetud vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % liitu suunatud eksportmüügi kogumahust. Komisjon tegi kindlaks, et KP Chemical Group’i valmistatud vaatlusalune toode oli homogeenne ega jagunenud eri tooteliikideks ning et selle müügimaht omamaisel turul oli üldiselt tüüpiline.

| (12) | Selleks et kontrollida, kas vaatlusaluse toote tüüpilise omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul. Kuna leiti, et tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdi piisavalt palju, võeti normaalväärtuse aluseks tulutoova müügi tegelik omamaine hind. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et kontrollida, kas vaatlusaluse toote tüüpilise omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul. Kuna leiti, et tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdi piisavalt palju, võeti normaalväärtuse aluseks tulutoova müügi tegelik omamaine hind.

| (13) | Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse liidu sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult makstud või makstava ekspordihinna alusel. |
| --- | --- |

(13)

Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse liidu sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, st tegelikult makstud või makstava ekspordihinna alusel.

| (14) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(14)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

| (15) | Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, mereveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulude erinevusi võeti arvesse juhul, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, mereveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulude erinevusi võeti arvesse juhul, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu määratletud eespool. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu määratletud eespool.

| (17) | Sellise arvutuse kohaselt on dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana vabast netohinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, alla 2 %, mida tuleb lugeda miinimumtasemeks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3. |
| --- | --- |

(17)

Sellise arvutuse kohaselt on dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana vabast netohinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, alla 2 %, mida tuleb lugeda miinimumtasemeks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3.

C.   ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (18) | Nagu eelmine vahepealne läbivaatamine, mille tulemusena võeti vastu määrus (EÜ) nr 192/2007, näitas ka käesolev vahepealne läbivaatamine, et KP Chemical Group’i dumpingumarginaal on miinimumtasemel. |
| --- | --- |

(18)

Nagu eelmine vahepealne läbivaatamine, mille tulemusena võeti vastu määrus (EÜ) nr 192/2007, näitas ka käesolev vahepealne läbivaatamine, et KP Chemical Group’i dumpingumarginaal on miinimumtasemel.

| (19) | Ei leitud mingeid märke sellest, et see miinimumtase ei oleks püsiva loomuga, kuna leiti, et KP Chemical Group tegutseb väga kõrgel tootmisvõimsuse rakendamise tasemel (peaaegu 100 %). Pealegi ei ole KP Chemical Group’il kavas oma tootmisvõimsust Lõuna-Koreas suurendada. Nimelt on KP Chemical Group ostnud liidus asuva tootmisettevõtte ning kavatseb pigem oma eksporti Korea Vabariigist vähendada. |
| --- | --- |

(19)

Ei leitud mingeid märke sellest, et see miinimumtase ei oleks püsiva loomuga, kuna leiti, et KP Chemical Group tegutseb väga kõrgel tootmisvõimsuse rakendamise tasemel (peaaegu 100 %). Pealegi ei ole KP Chemical Group’il kavas oma tootmisvõimsust Lõuna-Koreas suurendada. Nimelt on KP Chemical Group ostnud liidus asuva tootmisettevõtte ning kavatseb pigem oma eksporti Korea Vabariigist vähendada.

| (20) | Seega võib asjaolusid, mille alusel dumpingumarginaal käesolevas uurimises arvutati, pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(20)

Seega võib asjaolusid, mille alusel dumpingumarginaal käesolevas uurimises arvutati, pidada püsivaks.

D.   LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (21) | Eespool esitatud uurimistulemustest lähtudes tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada KP Chemical Group’ile kohaldatavat tollimaksumäära muutmata. Asjaolusid arvestades ei ole vaja tekitatud kahju küsimusi käsitleda. |
| --- | --- |

(21)

Eespool esitatud uurimistulemustest lähtudes tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada KP Chemical Group’ile kohaldatavat tollimaksumäära muutmata. Asjaolusid arvestades ei ole vaja tekitatud kahju küsimusi käsitleda.

E.   AVALIKUSTAMINE

| (22) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti käesolev osaline vahepealne läbivaatamine lõpetada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Liidu tootmisharult saadud märkused ei andnud põhjust muuta eespool esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(22)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti käesolev osaline vahepealne läbivaatamine lõpetada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi. Liidu tootmisharult saadud märkused ei andnud põhjust muuta eespool esitatud järeldusi.

F.   LÕPPSÄTE

| (23) | Seega tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 192/2007 muutmata, |
| --- | --- |

(23)

Seega tuleks käesolev läbivaatamine lõpetada ilma määrust (EÜ) nr 192/2007 muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse kehtivaid meetmeid muutmata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

2

(3)  ELT C 47, 25.2.2010, lk 24.

3

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 168/2011,

23. veebruar 2011,

millega muudetakse määrust (EL) nr 107/2010 seoses söödalisandi Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 kasutamisega maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi sisaldavas söödas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eelkõige selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loaomaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamusele. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loaomaniku taotlusel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamusele.

| (3) | Komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada broilerkanade söödas mikroorganismipreparaati Bacillus subtilis ATCC PTA-6737. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada broilerkanade söödas mikroorganismipreparaati Bacillus subtilis ATCC PTA-6737.

| (4) | Loaomanik taotles preparaadi Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 loa muutmist, et seda oleks lubatud kasutada broilerkanade söödas, mis sisaldab koktsidiostaatikume maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi. Loaomanik esitas oma taotluse põhjendamiseks asjakohased andmed. |
| --- | --- |

(4)

Loaomanik taotles preparaadi Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 loa muutmist, et seda oleks lubatud kasutada broilerkanade söödas, mis sisaldab koktsidiostaatikume maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi. Loaomanik esitas oma taotluse põhjendamiseks asjakohased andmed.

| (5) | Toiduohutusamet jõudis oma 7. oktoobri 2010. aasta arvamuses järeldusele, et söödalisandit Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 võib kasutada koos maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidiga (3). |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet jõudis oma 7. oktoobri 2010. aasta arvamuses järeldusele, et söödalisandit Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 võib kasutada koos maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidiga (3).

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 107/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 107/2010 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 107/2010 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 36, 9.2.2010, lk 1.

2

(3)  EFSA Journal 2010; 8(10):1863.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1823 | Kemin Europa NV | Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 | | Söödalisandi koostis:


  Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 preparaat, mille lisandisisaldus on vähemalt 1 × 1010 CFU/g |

Söödalisandi registreerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1823

Kemin Europa NV

Bacillus subtilis ATCC PTA-6737

Söödalisandi koostis:

Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 preparaat, mille lisandisisaldus on vähemalt 1 × 1010 CFU/g

| | Toimeaine kirjeldus:


  Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 eosed |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 eosed

| | Analüüsimeetodid
   (1) | Arvu määramine: pinnalaotusmeetod, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit. |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetodid
   (1)

Arvu määramine: pinnalaotusmeetod, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit.

| | Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod. |
| --- | --- |

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforeesi (PFGE) meetod.

Broilerkanad

—

1 × 107

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Võib kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriili, dekokvinaati, salinomütsiinnaatriumi, narasiini/nikarbasiini, naatriumlasalotsiid A-d, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi. |
| --- | --- |

2.

Võib kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriili, dekokvinaati, salinomütsiinnaatriumi, narasiini/nikarbasiini, naatriumlasalotsiid A-d, maduramütsiinammooniumi, monensiinnaatriumi, narasiini või robenidiinvesinikkloriidi.

1.3.2020

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 169/2011,

23. veebruar 2011,

milles käsitletakse diklasuriili lubamist pärlkanade söödalisandina (loa omanik Janssen Pharmaceutica N.V)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus diklasuriili lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus diklasuriili lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse diklasuriili uue kasutusviisi lubamist pärlkanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse diklasuriili uue kasutusviisi lubamist pärlkanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”.

| (4) | Diklasuriili kasutamiseks kümne aasta jooksul kuni 16-nädalaste munakanade söödalisandina on antud luba nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ (2) ja kuni 12-nädalaste kalkunite söödalisandina komisjoni määrusega (EÜ) nr 2430/1999 (3). Valmistise kasutamiseks kümne aasta jooksul broilerkanade söödalisandina on antud luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1118/2010 (4). |
| --- | --- |

(4)

Diklasuriili kasutamiseks kümne aasta jooksul kuni 16-nädalaste munakanade söödalisandina on antud luba nõukogu direktiiviga 70/524/EMÜ (2) ja kuni 12-nädalaste kalkunite söödalisandina komisjoni määrusega (EÜ) nr 2430/1999 (3). Valmistise kasutamiseks kümne aasta jooksul broilerkanade söödalisandina on antud luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1118/2010 (4).

| (5) | On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust diklasuriili kasutamiseks pärlkandade puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 5. oktoobri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda diklasuriil kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle kasutamine võimaldab ära hoida pärlkanade koktsidioosi. Toiduohutusameti arvates on vaja rakendada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid, et kontrollida võimalikku bakterite ja/või Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust diklasuriili kasutamiseks pärlkandade puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 5. oktoobri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda diklasuriil kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle kasutamine võimaldab ära hoida pärlkanade koktsidioosi. Toiduohutusameti arvates on vaja rakendada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid, et kontrollida võimalikku bakterite ja/või Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Diklasuriili hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Diklasuriili hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  EÜT L 296, 17.11.1999, lk 3.

3

(4)  ELT L 317, 3.12.2010, lk 5.

4

(5)  EFSA Journal 2010; 8(10):1866.

5

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand
  (Kaubanduslik nimetus) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud tingimused | Loa tähtpäev | Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine kogus milligrammides täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid |
| 5 1 771 | Janssen Pharmaceutica N.V. | Diklasuriil 0,5 g / 100 g
  (Clinacox 0,5 %) | | Söödalisandi koostis

  Diklasuriil: 0,50 g / 100 g
  Väikese valgusisaldusega sojajahu:
  99,25 g / 100 g
  Polüvidoon K 30: 0,20 g / 100 g
  Naatriumhüdroksiid: 0,05 g / 100 g |

Söödalisandi registreerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

(Kaubanduslik nimetus)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud tingimused

Loa tähtpäev

Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus

Toimeaine kogus milligrammides täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid

5 1 771

Janssen Pharmaceutica N.V.

Diklasuriil 0,5 g / 100 g

(Clinacox 0,5 %)

Söödalisandi koostis

Diklasuriil: 0,50 g / 100 g

Väikese valgusisaldusega sojajahu:

99,25 g / 100 g

Polüvidoon K 30: 0,20 g / 100 g

Naatriumhüdroksiid: 0,05 g / 100 g

| | Toimeaine kirjeldus

  Diklasuriil, C17H9Cl3N4O2,
  (±)-4-klorofenüül[2,6-dikloro-4-
  (2,3,4,5-tetrahüdro-3,5-diokso-1,2,4-triasiin-2-üül)fenüül]atsetonitriil,
  CASi number: 101831-37-2
  Seotud lisandid:
  Lagunemissaadus (R064318): ≤ 0,1 %
  Muud tooteomased lisandid (T001434, R066891, R068610, R070156, R070016):
  ≤ 0,5 % iga lisand eraldi
  Kokku lisandeid: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Diklasuriil, C17H9Cl3N4O2,

(±)-4-klorofenüül[2,6-dikloro-4-

(2,3,4,5-tetrahüdro-3,5-diokso-1,2,4-triasiin-2-üül)fenüül]atsetonitriil,

CASi number: 101831-37-2

Seotud lisandid:

Lagunemissaadus (R064318): ≤ 0,1 %

Muud tooteomased lisandid (T001434, R066891, R068610, R070156, R070016):

≤ 0,5 % iga lisand eraldi

Kokku lisandeid: ≤ 1,5 %

| | Analüüsimeetodid
   (1) | Diklasuriili sisalduse määramiseks söödas: pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia (HPLC), kasutades ultraviolettdetektsiooni lainepikkusel 280 nm (määrus (EÜ) nr 152/2009) |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetodid
   (1)

Diklasuriili sisalduse määramiseks söödas: pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia (HPLC), kasutades ultraviolettdetektsiooni lainepikkusel 280 nm (määrus (EÜ) nr 152/2009)

| | Diklasuriili sisalduse määramiseks lindude kudedes: HPLC ja kolmekordne kvadrupool-massispektromeeter (MS/MS), mis kasutab üht eellasiooni ja kaht järglasiooni |
| --- | --- |

Diklasuriili sisalduse määramiseks lindude kudedes: HPLC ja kolmekordne kvadrupool-massispektromeeter (MS/MS), mis kasutab üht eellasiooni ja kaht järglasiooni

Pärlkanad

—

1

1

| 1. | Söödalisand tuleb lisada segasöötadesse eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand tuleb lisada segasöötadesse eelseguna.

| 2. | Diklasuriili ei tohi segada muude koktsidiostaatikumidega. |
| --- | --- |

2.

Diklasuriili ei tohi segada muude koktsidiostaatikumidega.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

| 4. | Loa omanik peab teostama turustamisjärgset järelevalvet, et kontrollida bakterite ja Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist. |
| --- | --- |

4.

Loa omanik peab teostama turustamisjärgset järelevalvet, et kontrollida bakterite ja Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist.

16. märts 2021

1 500 μg diklasuriili märja maksa kilogrammi kohta

1 000 μg diklasuriili märja neeru kilogrammi kohta

500 μg diklasuriili märja lihaskoe kilogrammi kohta

500 μg diklasuriili märja naha ja rasvkoe kilogrammi kohta

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 170/2011,

23. veebruar 2011,

milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 lubamist (võõrutatud) põrsaste söödalisandina ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005 (loa omanik Prosol SpA)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (3) lubatud kasutada preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 söödalisandina (võõrutatud) põrsaste puhul ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 492/2006 (4) nuumveiste puhul ilma ajalise piiranguta. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1200/2005 (3) lubatud kasutada preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 söödalisandina (võõrutatud) põrsaste puhul ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 492/2006 (4) nuumveiste puhul ilma ajalise piiranguta. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse.

| (3) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on lubatud preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kümne aasta jooksul kasutada emiste söödalisandina vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 896/2009 (5) ning lüpsilehmade ja hobuste söödalisandina vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1119/2010 (6). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on lubatud preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kümne aasta jooksul kasutada emiste söödalisandina vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 896/2009 (5) ning lüpsilehmade ja hobuste söödalisandina vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1119/2010 (6).

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kui (võõrutatud) põrsaste söödalisandi ümberhindamise taotlus, milles taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kui (võõrutatud) põrsaste söödalisandi ümberhindamise taotlus, milles taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 6. oktoobri 2010. aasta arvamuses (7) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine sihtloomadel parandab nende zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet on kinnitanud ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlaboratooriumi aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 6. oktoobri 2010. aasta arvamuses (7) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine sihtloomadel parandab nende zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet on kinnitanud ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlaboratooriumi aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Kuna käesoleva määrusega antakse uus luba, tuleks määrusest (EÜ) nr 1200/2005 preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 käsitlev kanne kustutada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määrusega antakse uus luba, tuleks määrusest (EÜ) nr 1200/2005 preparaati Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 käsitlev kanne kustutada.

| (8) | Kuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada seda preparaati sisaldavate eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada seda preparaati sisaldavate eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1200/2005 II lisas kustutatakse kanne E 1710, söödalisand: Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885.

Artikkel 3

Söödalisandit Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 sisaldavat eelsegu ja segasööta, mis on märgistatud kooskõlas direktiiviga nr 70/524/EMÜ, võib turule viia ning seda võib kasutada, kuni olemasolevad varud on lõppenud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 6.

3

(4)  ELT L 89, 28.3.2006, lk 6.

4

(5)  ELT L 256, 29.9.2009, lk 6.

5

(6)  ELT L 317, 3.12.2010, lk 9.

6

(7)  EFSA Journal 2010; 8(10):1864.

7

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud tingimused | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1710 | Prosol S.p.A | Saccharomyces cerevisiae

  MUCL 39885 | | Söödalisandi koostis


  Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 miinimumsisaldus 1 × 109 CFU/g söödalisandi valmistises |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud tingimused

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1710

Prosol S.p.A

Saccharomyces cerevisiae

MUCL 39885

Söödalisandi koostis

Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 miinimumsisaldus 1 × 109 CFU/g söödalisandi valmistises

| | Toimeaine kirjeldus


  Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 elujõulised rakud |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 elujõulised rakud

| | Analüüsimeetodid (1) | Arvu määramine: süviskülvimeetod, kasutades klooramfenikool-glükoos-pärmiekstrakti agarit |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetodid (1)

Arvu määramine: süviskülvimeetod, kasutades klooramfenikool-glükoos-pärmiekstrakti agarit

| | Identifitseerimine: polümeraasi ahelreaktsioon |
| --- | --- |

Identifitseerimine: polümeraasi ahelreaktsioon

Põrsad (võõrutatud)

3 × 109

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada kaitseprille ja kindaid |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada kaitseprille ja kindaid

| 3. | Kuni 35 kg (võõrutatud) põrsad. |
| --- | --- |

3.

Kuni 35 kg (võõrutatud) põrsad.

16. märts 2021

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlaboratooriumi veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 171/2011,

23. veebruar 2011,

milles käsitletakse Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) lubamist kodulindude ja sigade söödalisandina (loa omanik DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 255/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ lubati komisjoni määrusega (EÜ) nr 255/2005 (3) kasutada Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ilma ajaliste piiranguteta. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ lubati komisjoni määrusega (EÜ) nr 255/2005 (3) kasutada Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ilma ajaliste piiranguteta. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktile b kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse.

| (3) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti kõnealuse söödalisandi kasutamiseks partide puhul kümneaastane luba komisjoni 18. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1500/2007 6-fütaasi EC 3.1.3.26 (Ronozyme) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (4). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 anti kõnealuse söödalisandi kasutamiseks partide puhul kümneaastane luba komisjoni 18. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1500/2007 6-fütaasi EC 3.1.3.26 (Ronozyme) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (4).

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) uuesti hindamise kohta broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ning, kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7, uue kasutusviisi lubamise kohta varem hõlmamata kodulindude ja sigade puhul, samuti taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) uuesti hindamise kohta broilerkanade, munakanade, broilerkalkunite, põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ning, kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7, uue kasutusviisi lubamise kohta varem hõlmamata kodulindude ja sigade puhul, samuti taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (5) | Taotluse toetuseks on esitatud uusi andmeid. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 6. oktoobri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaas (EC 3.1.3.26) kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine parandab fosfori omastamist. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse toetuseks on esitatud uusi andmeid. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 6. oktoobri 2010. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaas (EC 3.1.3.26) kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine parandab fosfori omastamist. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Seepärast antakse käesoleva määrusega uus luba ning Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) käsitlev kanne tuleks määrusest (EÜ) nr 255/2005 välja jätta |
| --- | --- |

(7)

Seepärast antakse käesoleva määrusega uus luba ning Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) käsitlev kanne tuleks määrusest (EÜ) nr 255/2005 välja jätta

| (8) | Selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 1500/2007 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 1500/2007 kehtetuks tunnistada.

| (9) | Kuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada söödalisandi eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega. |
| --- | --- |

(9)

Kuna söödalisandi kasutamise lubamise tingimuste muudatused ei ole seotud ohutusnõuetega, on asjakohane lubada söödalisandi eelsegude ja segasööda olemasolevate varude ärakasutamiseks üleminekuaega.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 255/2005 II lisast jäetakse välja kanne 1614(i), söödalisand 6-fütaas (EC 3.1.3.26).

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 1500/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) sisaldavad eelsegud ja segasööt, mis on märgistatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ ja määrusele (EÜ) nr 255/2005, võib turule viia ning seda võib kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) sisaldavad eelsegud ja segasööt, mis on märgistatud vastavalt määrustele (EÜ) nr 1831/2003 ja (EÜ) nr 1500/2007, võib turule viia ning seda võib kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  ELT L 45, 16.2.2005, lk 3.

3

(4)  ELT L 333, 19.12.2007, lk 54.

4

(5)  The EFSA Journal 2010; 8(10):1862.

5

The EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud sätted | Loa tähtpäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1641(i) | DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o. | 6-fütaas
  EC 3.1.3.26 | | Söödalisandi koostis


  Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi valmistis minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul: 5 000 FYT/g (1) |

Söödalisandi registreerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud sätted

Loa tähtpäev

Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1641(i)

DSM Nutritional Products Ltd, keda esindab DSM Nutritional Products Sp. z o.o.

6-fütaas

EC 3.1.3.26

Söödalisandi koostis

Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaasi valmistis minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 5 000 FYT/g (1)

| | vedelal kujul: 20 000 FYT/g |
| --- | --- |

vedelal kujul: 20 000 FYT/g

| | Toimeaine iseloomustus


  Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaas |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Aspergillus oryzae’st (DSM 14223) saadud 6-fütaas

| | Analüüsimeetod
   (2)

  Kolorimeetriline meetod, mis põhineb vanadomolübdaadi reageerimisel anorgaanilise fosfaadiga, mis vabaneb 6-fütaasi toimimisel fütaati sisaldavale substraadile (naatriumfütaat) pH-väärtuse 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures; tulemused saadakse võrdlemisel anorgaanilise fosfaadi jaoks koostatud kaliibrimiskõveraga. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (2)

Kolorimeetriline meetod, mis põhineb vanadomolübdaadi reageerimisel anorgaanilise fosfaadiga, mis vabaneb 6-fütaasi toimimisel fütaati sisaldavale substraadile (naatriumfütaat) pH-väärtuse 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures; tulemused saadakse võrdlemisel anorgaanilise fosfaadi jaoks koostatud kaliibrimiskõveraga.

Aretuskarja kuuluvad ja munevad kodulinnud

—

300 FYT

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutamiseks söödas, mis sisaldab üle 0,23 % fütiiniga seotud fosforit. |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks söödas, mis sisaldab üle 0,23 % fütiiniga seotud fosforit.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

16. märts 2021

Muud kodulinnud

250 FYT

Aretussead ja vähem olulistesse tõugudesse kuuluvad aretussead

750 FYT

Muud sead ja vähem olulised seatõud

500 FYT

---

(1)  1 FYT on ensüümi hulk, mis vabastab naatriumfütaadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis pH-taseme 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives.

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 172/2011,

23. veebruar 2011,

millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2011. aastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a ja d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 nähakse ette toetuse andmine või eraladustamise puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 nähakse ette toetuse andmine või eraladustamise puhul.

| (2) | Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2011. |
| --- | --- |

(2)

Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2011.

| (3) | Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustuse abikava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustuse abikava rakendamiseks.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud toetust anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud toetust anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et toetuse määramisel tuleks arvesse võtta ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või hinna tõenäolisi suundumusi. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et toetuse määramisel tuleks arvesse võtta ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või hinna tõenäolisi suundumusi.

| (6) | Asjakohane on määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav toetus. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohane on määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

| (7) | Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks toetus kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks ette näha erand määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks toetus kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks ette näha erand määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3.

| (8) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt toetusetaotlusse juba kantud. |
| --- | --- |

(8)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt toetusetaotlusse juba kantud.

| (9) | Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides tuleks liikmesriikidel lubada loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse. |
| --- | --- |

(9)

Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides tuleks liikmesriikidel lubada loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse.

| (10) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse või ladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ettenähtud kontrolli teostada vähemalt poolte lepingute suhtes. Seetõttu tuleks kehtestada erand kõnealusest artiklist. |
| --- | --- |

(10)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse või ladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ettenähtud kontrolli teostada vähemalt poolte lepingute suhtes. Seetõttu tuleks kehtestada erand kõnealusest artiklist.

| (11) | Või eraladustamise suhtes kohaldatava toetuse summa 2010. aastaks on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EL) nr 158/2010 (3). Kuna 2011. aastaks on vaja kehtestada uus summa, tuleks kõnealune määrus selguse huvides kehtetuks tunnistada. Samal põhjusel peaks käesoleva määruse kehtivusaeg lõppema lepingulise ladustamise lõpptähtpäeval. |
| --- | --- |

(11)

Või eraladustamise suhtes kohaldatava toetuse summa 2010. aastaks on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EL) nr 158/2010 (3). Kuna 2011. aastaks on vaja kehtestada uus summa, tuleks kõnealune määrus selguse huvides kehtetuks tunnistada. Samal põhjusel peaks käesoleva määruse kehtivusaeg lõppema lepingulise ladustamise lõpptähtpäeval.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 28 punktis a osutatud soolase ja mageda või eraladustamise toetus alates 1. märtsist 2011 sõlmitud lepingute puhul.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 826/2008.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud koguste mõõtühik on „laopartii”, mis vastab käesoleva määrusega hõlmatud tootekogusele, mis kaalub vähemalt ühe tonni ning on ühesuguse koostise ja kvaliteediga, toodetud samas tehases ja võetud ühte lattu hoiule samal päeval.

Artikkel 3

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3 kehtivad taotlused ainult nende toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud.

2.   Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a ei kohaldata.

3.   Liikmesriigid võivad loobuda määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 22 lõike 1 punktis e osutatud nõudest märkida lepingu number, kui lao juhataja kohustub pidama kõnealuse määruse I lisa III punktis osutatud laoregistrit, kuhu ta sisestab lepingu numbri.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikest 6 peab kontrollimise eest vastutav asutus kogu laost väljaviimise aja jooksul alates augustist 2011 kuni veebruarini 2012 lepingulise ladustusaja lõpus kontrollima ladustatud toodete kaalu ja märgistust proovide võtmisega vähemalt poolte lepingute puhul.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud toodete puhul antakse toetust järgmiselt:

| — | 18,06 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest; |
| --- | --- |

—

18,06 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

| — | 0,35 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

—

0,35 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

2.   Lepingulise ladustamise puhul paigutatakse tooted lattu ajavahemikus 1. märtsist kuni 15. augustini 2011. Tooted võib laost välja viia alates 16. augustist 2011. Lepinguline ladustamine lõpeb laost väljaviimisele eelneval päeval või hiljemalt lattu paigutamisele järgneva aasta veebruari viimasel päeval.

3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepingulise ladustamise aeg on 90–210 päeva.

Artikkel 5

Liikmesriigid teavitavad komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punkti a kohaselt igal teisipäeval kella 12ks (Brüsseli aja järgi) kogustest, mille kohta on sõlmitud lepingud, ning vajaduse korral ka nende toodete kogustest, mille kohta on esitatud lepingu sõlmimise taotlused.

Artikkel 6

Määrus (EL) nr 158/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus kehtib kuni 29. veebruarini 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

2

(3)  ELT L 49, 26.2.2010, lk 14.

3

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 173/2011,

23. veebruar 2011,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006, (EÜ) nr 1741/2006, (EÜ) nr 1850/2006, (EÜ) nr 1359/2007, (EÜ) nr 382/2008, (EÜ) nr 436/2009, (EÜ) nr 612/2009, (EÜ) nr 1122/2009, (EÜ) nr 1187/2009 ja (EL) nr 479/2010 seoses põllumajandusturgude ühise korralduse kohase teatamiskohustusega ja põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 161 lõiget 3, artiklit 170, artikli 171 lõiget 1 ja artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (2) eriti selle artikli 142 punkti q,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile, (3) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute kasutusõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud infosüsteemide suhtes kohaldatavad ühised põhimõtted, mis tagavad dokumentide pikaajalise autentsuse, terviklikkuse ja loetavuse, ning sätestatud isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile, (3) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute kasutusõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud infosüsteemide suhtes kohaldatavad ühised põhimõtted, mis tagavad dokumentide pikaajalise autentsuse, terviklikkuse ja loetavuse, ning sätestatud isikuandmete kaitse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega.

| (3) | Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel.

| (4) | Leitakse, et mitmed teatamiskohustused saab täita kõnealuse süsteemi kaudu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009, eelkõige need, mis on sätestatud järgmistes komisjoni määrustes: 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2095/2005, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teabe edastamise suhtes tubakasektoris, (4)18. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1557/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1952/2005 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses humalaga seotud lepingute registreerimise ja andmete edastamisega, (5)24. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1741/2006, millega kehtestatakse täiskasvanud isasveiste sellise konditustatud liha ekspordi eritoetuse andmise tingimused, mis on enne eksportimist suunatud tolliladustamisprotseduurile, (6)14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1850/2006, milles sätestatakse humala ja humalatoodete sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad, (7)21. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1359/2007, milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused, (8)21. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 382/2008, veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta, (9)26. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 436/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega, (10)7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 612/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (11)30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, (12)27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1187/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, (13) ning 1. juuni 2010. aasta määrus (EL) nr 479/2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega piima- ja piimatootesektoris (14). |
| --- | --- |

(4)

Leitakse, et mitmed teatamiskohustused saab täita kõnealuse süsteemi kaudu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009, eelkõige need, mis on sätestatud järgmistes komisjoni määrustes: 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2095/2005, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teabe edastamise suhtes tubakasektoris, (4)18. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1557/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1952/2005 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses humalaga seotud lepingute registreerimise ja andmete edastamisega, (5)24. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1741/2006, millega kehtestatakse täiskasvanud isasveiste sellise konditustatud liha ekspordi eritoetuse andmise tingimused, mis on enne eksportimist suunatud tolliladustamisprotseduurile, (6)14. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1850/2006, milles sätestatakse humala ja humalatoodete sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad, (7)21. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1359/2007, milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused, (8)21. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 382/2008, veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade kohta, (9)26. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 436/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega, (10)7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 612/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (11)30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, (12)27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1187/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, (13) ning 1. juuni 2010. aasta määrus (EL) nr 479/2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega piima- ja piimatootesektoris (14).

| (5) | Tõhusa haldamise huvides ja saadud kogemusi arvesse võttes tuleks teatisi lihtsustada. Eelkõige tuleks ette näha, et üksnes liikmesriigid, kes toodavad tubakat või humalat, peaksid olema kohustatud saatma määrustega (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006 ja (EÜ) nr 1850/2006 nõutud andmed. Selguse huvides tuleks kõnealustes määrustes kindlaks määrata ka mõne teatise sisu. |
| --- | --- |

(5)

Tõhusa haldamise huvides ja saadud kogemusi arvesse võttes tuleks teatisi lihtsustada. Eelkõige tuleks ette näha, et üksnes liikmesriigid, kes toodavad tubakat või humalat, peaksid olema kohustatud saatma määrustega (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006 ja (EÜ) nr 1850/2006 nõutud andmed. Selguse huvides tuleks kõnealustes määrustes kindlaks määrata ka mõne teatise sisu.

| (6) | Teave, mida liikmesriigid peavad komisjonile edastama määruse (EÜ) nr 436/2009 artikli19 lõike 1 punkti b alapunktide ii ja iii kohaselt, saadetakse Eurostatile. Ühtsuse ja tõhusa töökorralduse huvides tuleks asjaomased teatised edastada elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali kooskõlas komisjoni (Eurostat) sätestatud tehnospetsifikaatidega. |
| --- | --- |

(6)

Teave, mida liikmesriigid peavad komisjonile edastama määruse (EÜ) nr 436/2009 artikli19 lõike 1 punkti b alapunktide ii ja iii kohaselt, saadetakse Eurostatile. Ühtsuse ja tõhusa töökorralduse huvides tuleks asjaomased teatised edastada elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali kooskõlas komisjoni (Eurostat) sätestatud tehnospetsifikaatidega.

| (7) | Kasutatav vahetuskurss peaks olema kooskõlas komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid) (15) artiklis 11 sätestatud põhimõttega. |
| --- | --- |

(7)

Kasutatav vahetuskurss peaks olema kooskõlas komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1913/2006 (millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid) (15) artiklis 11 sätestatud põhimõttega.

| (8) | Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006, (EÜ) nr 1741/2006, (EÜ) nr 1850/2006, (EÜ) nr 1359/2007, (EÜ) nr 382/2008, (EÜ) nr 436/2009, (EÜ) nr 612/2009, (EÜ) nr 1122/2009, (EÜ) nr 1187/2009 ja (EL) nr 479/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 2095/2005, (EÜ) nr 1557/2006, (EÜ) nr 1741/2006, (EÜ) nr 1850/2006, (EÜ) nr 1359/2007, (EÜ) nr 382/2008, (EÜ) nr 436/2009, (EÜ) nr 612/2009, (EÜ) nr 1122/2009, (EÜ) nr 1187/2009 ja (EL) nr 479/2010 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2095/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  1.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile saagikoristusaastale järgneva aasta 31. juuliks iga saagikoristuse kohta järgmise teabe, mis on esitatud koguarvuna ja lõikes 3 osutatud toortubaka sordirühmade lõikes, välja arvatud punkti a puhul:






  a) | esmatöötlemisettevõtete arv; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile saagikoristusaastale järgneva aasta 31. juuliks iga saagikoristuse kohta järgmise teabe, mis on esitatud koguarvuna ja lõikes 3 osutatud toortubaka sordirühmade lõikes, välja arvatud punkti a puhul:

a)

esmatöötlemisettevõtete arv;

| b) | põllumajandustootjate arv; |
| --- | --- |

b)

põllumajandustootjate arv;

| c) | pindala hektarites; |
| --- | --- |

c)

pindala hektarites;

| d) | tarnitud kogus tonnides; |
| --- | --- |

d)

tarnitud kogus tonnides;

| e) | põllumajandustootjatele makstav keskmine hind, v.a maksud ja muud lõivud; |
| --- | --- |

e)

põllumajandustootjatele makstav keskmine hind, v.a maksud ja muud lõivud;

| f) | esmatöötleja valduses olevad varud tonnides asjaomasele saagikoristusaastale järgneva aasta juuni lõpu seisuga. |
| --- | --- |

f)

esmatöötleja valduses olevad varud tonnides asjaomasele saagikoristusaastale järgneva aasta juuni lõpu seisuga.

Punktis e osutatud hind esitatakse eurodes kilo kohta, kasutades vajaduse korral ümberarvestuskursina kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuari.

2.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile jooksva saagikoristusaasta 31. juuliks iga saagikoristuse kohta järgmise teabe, mis on esitatud koguarvuna ja lõikes 3 osutatud toortubaka sordirühmade lõikes:

| a) | hinnanguline pindala hektarites; |
| --- | --- |

a)

hinnanguline pindala hektarites;

| b) | hinnanguline toodang tonnides. |
| --- | --- |

b)

hinnanguline toodang tonnides.

3.   Toortubaka sordirühmad on järgmised:

a)   I rühm: kuumuses kuivatatud tubakas: kontrollitava ventilatsiooni, temperatuuri ja niiskusega kuivatusahjudes kuivatatud tubakas, eelkõige Virginia;

b)   II rühm: õhu käes kuivatatud hele tubakas: õhu käes katte all kuivatatud tubakas, mida ei kääritata, eelkõige Burley ja Maryland;

c)   III rühm: õhu käes kuivatatud tume tubakas: õhu käes katte all kuivatatud tubakas, mis jäetakse enne turustamist looduslikult käärima, eelkõige Badischer Geudertheimer, Fermented Burley, Havana, Mocny Skroniowski, Nostrano del Brenta ja Pulawski;

d)   IV rühm: suitsus kuivatatud tubakas: tule kohal kuivatatud tubakas, eelkõige Kentucky ja Salento;

e)   V rühm: päikese käes kuivatatud tubakas: päikese käes kuivatatud tubakas, kutsutud ka „idamaisteks sortideks”, eelkõige Basmas, Katerini ja Kaba-Koulak.

4.   Eelneval saagikoristusaastal alla 3 000 hektarit kasvatuseks kasutanud liikmesriigid võivad teatada üksnes lõike 1 punktides b ja c ning lõike 2 punktis a osutatud teabe, mis on esitatud üksnes koguarvuna ja mitte toortubaka sordirühmade lõikes.

5.   Lõigetes 1, 2 ja 4 osutatud teatised esitatakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (16).

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et asjaomased ettevõtjad, sealhulgas tootjaorganisatsioonid, esitavad neile nõutava teabe asjakohaste tähtaegade jooksul.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et asjaomased ettevõtjad, sealhulgas tootjaorganisatsioonid, esitavad neile nõutava teabe asjakohaste tähtaegade jooksul.”

| 3) | IA, IB, II ja III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

IA, IB, II ja III lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 1557/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  1.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile asjaomasele humalakoristusele järgneva aasta 15. aprilliks iga saagikoristuse kohta järgmise teabe, mis on esitatud koguarvuna ja kahe humala sordirühma (mõru ja aromaatne) lõikes, välja arvatud punktide a ja g puhul:






  a) | humalatootjate arv; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile asjaomasele humalakoristusele järgneva aasta 15. aprilliks iga saagikoristuse kohta järgmise teabe, mis on esitatud koguarvuna ja kahe humala sordirühma (mõru ja aromaatne) lõikes, välja arvatud punktide a ja g puhul:

a)

humalatootjate arv;

| b) | koristatud alade pindala ja uute istandike pindala saagikoristusaastal (hektarites); |
| --- | --- |

b)

koristatud alade pindala ja uute istandike pindala saagikoristusaastal (hektarites);

| c) | kogus tonnides ja ette sõlmitud lepingute alusel müüdud humala keskmine põllumajandustootja hind; |
| --- | --- |

c)

kogus tonnides ja ette sõlmitud lepingute alusel müüdud humala keskmine põllumajandustootja hind;

| d) | kogus tonnides ja muude lepingute alusel või lepinguta müüdud humala keskmine põllumajandustootja hind; |
| --- | --- |

d)

kogus tonnides ja muude lepingute alusel või lepinguta müüdud humala keskmine põllumajandustootja hind;

| e) | müümata humala kogus tonnides; |
| --- | --- |

e)

müümata humala kogus tonnides;

| f) | alfahappe toodang tonnides ja alfahappe keskmine sisaldus (protsentides); |
| --- | --- |

f)

alfahappe toodang tonnides ja alfahappe keskmine sisaldus (protsentides);

| g) | järgmiseks saagikoristuseks ette sõlmitud lepingutega kaetud humala kogus tonnides. |
| --- | --- |

g)

järgmiseks saagikoristuseks ette sõlmitud lepingutega kaetud humala kogus tonnides.

Punktides c ja d osutatud hinnad esitatakse eurodes kilo kohta, kasutades vajaduse korral ümberarvestuskursina kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuari.

2.   Lõikes 1 osutatud teatised esitatakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (17).

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et asjaomased ettevõtjad, sealhulgas tootjaorganisatsioonid, esitavad neile nõutava teabe asjakohaste tähtaegade jooksul.

| 2. | Lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1741/2006 artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Komisjoni teavitamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile igal kuul täiskasvanud isasveiste sellise konditustatud liha kogused, mis on vastavalt käesolevale määrusele suunatud tolliladustamisprotseduurile, jaotades kogused määrusega (EMÜ) nr 3846/87 kehtestatud põllumajandustoodete eksporditoetuste nomenklatuuri 12numbriliste koodide kaupa.

Liikmesriigid teatavad esimeses lõigus osutatud teabe komisjonile hiljemalt teisel kuul pärast lattupaigutamise deklaratsiooni aktsepteerimist.

2.   Lõikes 1 osutatud teatised esitatakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (18).

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1850/2006 artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Komisjoni teavitamine

1.   Tootvad liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga aasta 30. juuniks:

| a) | humalatootmispiirkondade loetelu; |
| --- | --- |

a)

humalatootmispiirkondade loetelu;

| b) | sertifitseerimiskeskuste ja iga keskuse koodide loetelu; |
| --- | --- |

b)

sertifitseerimiskeskuste ja iga keskuse koodide loetelu;

| c) | pädevate sertifitseerimisasutuste nimed ja aadressid. |
| --- | --- |

c)

pädevate sertifitseerimisasutuste nimed ja aadressid.

2.   Lõikes 1 osutatud teatised esitatakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (19).

Artikkel 5

Määrust (EÜ) nr 1359/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid määravad järelevalve tingimused ja teatavad nendest komisjonile. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et teha kõnealuste toodete asendamine võimatuks, nõudes eelkõige iga lihatüki eraldi identifitseerimist. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata järelevalve tingimuste muudatustest.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid määravad järelevalve tingimused ja teatavad nendest komisjonile. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et teha kõnealuste toodete asendamine võimatuks, nõudes eelkõige iga lihatüki eraldi identifitseerimist. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata järelevalve tingimuste muudatustest.”;

| 2) | artikli 10 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Artikli 5 lõikes 1 ettenähtud sertifikaatide puhul, mille pädev asutus kinnitab igas kvartalis ja mis on koostatud tagaveeranditest saadud kondita jaotustükkide kohta, teatavad liikmesriigid hiljemalt igale kvartalile järgneva teise kuu lõpuks järgmised andmed:”; |
| --- | --- |

2)

artikli 10 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 5 lõikes 1 ettenähtud sertifikaatide puhul, mille pädev asutus kinnitab igas kvartalis ja mis on koostatud tagaveeranditest saadud kondita jaotustükkide kohta, teatavad liikmesriigid hiljemalt igale kvartalile järgneva teise kuu lõpuks järgmised andmed:”;

| 3) | lisatakse artikkel 10a:
  „Artikkel 10a
  Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (20). |
| --- | --- |

3)

lisatakse artikkel 10a:

„Artikkel 10a

Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (20).

20

Artikkel 6

Määrust (EÜ) nr 382/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 14 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:






  a) | igal tööpäeval hiljemalt kell 18.00 (Brüsseli aja järgi) taotlejate ja taotletud koguste loetelu; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 14 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:

a)

igal tööpäeval hiljemalt kell 18.00 (Brüsseli aja järgi) taotlejate ja taotletud koguste loetelu;

| b) | hiljemalt taotluste esitamise kuule järgneva kuu lõpuks taotlejate loetelu.” |
| --- | --- |

b)

hiljemalt taotluste esitamise kuule järgneva kuu lõpuks taotlejate loetelu.”

| 2) | Artikli 15 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:






  a) | igal tööpäeval hiljemalt kell 18.00 (Brüsseli aja järgi) taotlejate ja taotletud koguste loetelu; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 15 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:

a)

igal tööpäeval hiljemalt kell 18.00 (Brüsseli aja järgi) taotlejate ja taotletud koguste loetelu;

| b) | hiljemalt taotluste esitamise kuule järgneva kuu lõpuks taotlejate loetelu.” |
| --- | --- |

b)

hiljemalt taotluste esitamise kuule järgneva kuu lõpuks taotlejate loetelu.”

| 3) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:






  a) | igaks reedeks:






  i) | artikli 10 lõike 1 kohaselt jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside taotlused või litsentsitaotluste puudumise; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:

a)

igaks reedeks:

i)

artikli 10 lõike 1 kohaselt jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside taotlused või litsentsitaotluste puudumise;

| ii) | määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 47 sätestatud korras jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud ekspordilitsentside taotlused või litsentsitaotluste puudumise; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 47 sätestatud korras jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud ekspordilitsentside taotlused või litsentsitaotluste puudumise;

| iii) | kogused, millele artikli 12 lõike 6 ja jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud taotluste alusel on litsentsid välja antud, või selliste litsentside puudumise; |
| --- | --- |

iii)

kogused, millele artikli 12 lõike 6 ja jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud taotluste alusel on litsentsid välja antud, või selliste litsentside puudumise;

| iv) | kogused, millele määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 47 sätestatud korras on jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud taotluste alusel litsentsid välja antud, märkides ära litsentsitaotluse esitamise kuupäeva ja sihtriigi; |
| --- | --- |

iv)

kogused, millele määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 47 sätestatud korras on jooksva nädala esmaspäevast reedeni esitatud taotluste alusel litsentsid välja antud, märkides ära litsentsitaotluse esitamise kuupäeva ja sihtriigi;

| v) | kogused, mida käsitlevad ekspordilitsentsitaotlused on jooksval nädalal vastavalt käesoleva määruse artikli 12 lõikele 5 tagasi lükatud, märkides ära litsentsitaotluse esitamise kuupäeva; |
| --- | --- |

v)

kogused, mida käsitlevad ekspordilitsentsitaotlused on jooksval nädalal vastavalt käesoleva määruse artikli 12 lõikele 5 tagasi lükatud, märkides ära litsentsitaotluse esitamise kuupäeva;

| b) | iga kuu 14. kuupäevaks eelmise kuu kohta:






  i) | määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 15 osutatud litsentside taotlused; |
| --- | --- | --- |

b)

iga kuu 14. kuupäevaks eelmise kuu kohta:

i)

määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklis 15 osutatud litsentside taotlused;

| ii) | kogused, mille puhul on litsentsid välja antud käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 47 kohaselt, kuid mida ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

ii)

kogused, mille puhul on litsentsid välja antud käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 47 kohaselt, kuid mida ei ole kasutatud.

2.   Lõikes 1 osutatud teatistes täpsustatakse:

| a) | toodete kaal või loomade arv artikli 10 lõikes 5 osutatud tootekategooriate kaupa; |
| --- | --- |

a)

toodete kaal või loomade arv artikli 10 lõikes 5 osutatud tootekategooriate kaupa;

| b) | kogused sihtkohtade ja tootekategooriate kaupa.” |
| --- | --- |

b)

kogused sihtkohtade ja tootekategooriate kaupa.”

| 4) | Lisatakse artikkel 16a:
  „Artikkel 16a
  Käesolevas peatükis osutatud teatised esitatakse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (21). |
| --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 16a:

„Artikkel 16a

Käesolevas peatükis osutatud teatised esitatakse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 (21).

21

| 5) | VIII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

VIII lisa jäetakse välja.

Artikkel 7

Määrust (EÜ) nr 436/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Muude toodete kui veini koguste ümberarvutamiseks veini hektoliitriteks võivad liikmesriigid kehtestada koefitsiendid, mis võivad muutuda vastavalt ümberarvutamist mõjutavatele objektiivsetele kriteeriumidele. Liikmesriigid teatavad koefitsiendid komisjonile koos artikli 19 lõikes 1 osutatud kokkuvõttega.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Muude toodete kui veini koguste ümberarvutamiseks veini hektoliitriteks võivad liikmesriigid kehtestada koefitsiendid, mis võivad muutuda vastavalt ümberarvutamist mõjutavatele objektiivsetele kriteeriumidele. Liikmesriigid teatavad koefitsiendid komisjonile koos artikli 19 lõikes 1 osutatud kokkuvõttega.”

| 2) | II jaotise III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  „III   PEATÜKK


  Liikmesriikide teavitamiskohustus
  ”. |
| --- | --- |

2)

II jaotise III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„III   PEATÜKK

Liikmesriikide teavitamiskohustus
  ”.

Liikmesriikide teavitamiskohustus

| 3) | Artikli 19 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid, kelle veinitoodang on viimasel viiel aastal ületanud liidu keskmise veinitoodangu 5 % võrra, teatavad komisjonile hinnatõusu registreerimiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (22) XIb lisa punktis 1 osutatud veinide kohta: |
| --- | --- |

3)

Artikli 19 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid, kelle veinitoodang on viimasel viiel aastal ületanud liidu keskmise veinitoodangu 5 % võrra, teatavad komisjonile hinnatõusu registreerimiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (22) XIb lisa punktis 1 osutatud veinide kohta:

22

| 4) | Artikkel 49 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 49
  Teatamine
  1.   Iga liikmesriik teatab komisjonile:






  a) | käesoleva jaotise rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või asutuste nime(d) ja aadressi(d); |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 49 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 49

Teatamine

1.   Iga liikmesriik teatab komisjonile:

a)

käesoleva jaotise rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või asutuste nime(d) ja aadressi(d);

| b) | vajaduse korral pädeva asutuse poolt käesoleva jaotise rakendamiseks volitatud talituse või organi nime ja aadressi. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral pädeva asutuse poolt käesoleva jaotise rakendamiseks volitatud talituse või organi nime ja aadressi.

2.   Iga liikmesriik teatab komisjonile:

| a) | lõikes 1 osutatud pädevate asutuste ja talituste või organitega seotud edasised muudatused; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud pädevate asutuste ja talituste või organitega seotud edasised muudatused;

| b) | käesoleva jaotise rakendamiseks võetud meetmed, kui neil meetmetel on määruses (EÜ) nr 555/2008 osutatud liikmesriikidevahelise koostöö jaoks eriline väärtus. |
| --- | --- |

b)

käesoleva jaotise rakendamiseks võetud meetmed, kui neil meetmetel on määruses (EÜ) nr 555/2008 osutatud liikmesriikidevahelise koostöö jaoks eriline väärtus.

3.   Komisjon koostab ja ajakohastab liikmesriigi esitava teabe põhjal pädevate asutuste ning vajaduse korral volitatud teenistuste ja organite nimekirja. Komisjon avaldab nimetatud nimekirja internetis.”

| 5. | Artikkel 50 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 50
  Teatamine
  1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse sätteid, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada käesolevas määruses sätestatud teavitamistähtaegade järgimine.
  2.   Liikmesriigid säilitavad käesoleva määruse alusel registreeritud teabe vähemalt viis veiniaastat pärast teabe registreerimist.
  3.   Käesolevas määruses nõutud teatised ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 357/79 viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta.
  4.   Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (23).
  Artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud teatised edastavad liikmesriigid elektrooniliselt või laadivad üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali kooskõlas komisjoni (Eurostat) kehtestatud tehnospetsifikaatidega. |
| --- | --- |

5.

Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

Teatamine

1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse sätteid, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada käesolevas määruses sätestatud teavitamistähtaegade järgimine.

2.   Liikmesriigid säilitavad käesoleva määruse alusel registreeritud teabe vähemalt viis veiniaastat pärast teabe registreerimist.

3.   Käesolevas määruses nõutud teatised ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 357/79 viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta.

4.   Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (23).

23

Artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud teatised edastavad liikmesriigid elektrooniliselt või laadivad üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali kooskõlas komisjoni (Eurostat) kehtestatud tehnospetsifikaatidega.

Artikkel 8

Määruse (EÜ) nr 612/2009 artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

Komisjoni teavitamine

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni

| a) | viivitamata juhtudest, kui kohaldatakse artikli 27 lõiget 1. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike; |
| --- | --- |

a)

viivitamata juhtudest, kui kohaldatakse artikli 27 lõiget 1. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike;

| b) | hiljemalt ekspordideklaratsioonide vastuvõtmisele järgneva teise kuu lõpuks iga 12numbrilise koodi puhul artikli 4 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes, artiklites 6 ja 42 osutatud juhtudel eksporditud toodete kogustest, mis on toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentsiga hõlmamata. Koodid rühmitatakse sektorite kaupa. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt ekspordideklaratsioonide vastuvõtmisele järgneva teise kuu lõpuks iga 12numbrilise koodi puhul artikli 4 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes, artiklites 6 ja 42 osutatud juhtudel eksporditud toodete kogustest, mis on toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentsiga hõlmamata. Koodid rühmitatakse sektorite kaupa.

2.   Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (24).

Artikkel 9

Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 84 lisatakse lõige 6:

„6.   Artikli 40 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 5 osutatud teatised esitatakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (25).

Artikkel 10

Määrust (EÜ) nr 1187/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Toetuse eelkinnitust sisaldavad ekspordilitsentsid antakse välja viiendal tööpäeval pärast taotluste esitamise päeva tingimusel, et kogustest, mille kohta litsentse taotletakse, on teatatud komisjoni määruse (EL) nr 479/2010 (26) artikli 6 lõike 1 kohaselt ja et võetud ei ole käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

1)

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Toetuse eelkinnitust sisaldavad ekspordilitsentsid antakse välja viiendal tööpäeval pärast taotluste esitamise päeva tingimusel, et kogustest, mille kohta litsentse taotletakse, on teatatud komisjoni määruse (EL) nr 479/2010 (26) artikli 6 lõike 1 kohaselt ja et võetud ei ole käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud meetmeid.

26

| 2) | Artikli 24 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriik teatab volitatud importija muutmisest komisjonile niipea kui võimalik ning komisjon teavitab sellest Ameerika Ühendriikide pädevaid asutusi.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 24 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriik teatab volitatud importija muutmisest komisjonile niipea kui võimalik ning komisjon teavitab sellest Ameerika Ühendriikide pädevaid asutusi.”

| 3) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt viiendal tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise tähtaja lõppu mõlema kvoodiosa ja eksporditoetuste nomenklatuuri iga tootekoodi puhul litsentsitaotlustega hõlmatud kogused või vajaduse korral seda, et taotlusi ei ole esitatud.
  Enne esimeses lõigus osutatud teatise esitamist kontrollivad liikmesriigid eelkõige seda, kas artikli 27 lõikes 2 ning artikli 28 lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimused on täidetud.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt viiendal tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise tähtaja lõppu mõlema kvoodiosa ja eksporditoetuste nomenklatuuri iga tootekoodi puhul litsentsitaotlustega hõlmatud kogused või vajaduse korral seda, et taotlusi ei ole esitatud.

Enne esimeses lõigus osutatud teatise esitamist kontrollivad liikmesriigid eelkõige seda, kas artikli 27 lõikes 2 ning artikli 28 lõigetes 1 ja 2 osutatud tingimused on täidetud.”;

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui jaotuskoefitsiendi kohaldamise tulemusena on kogus ühe taotleja kohta alla 20 tonni, võib taotleja oma taotluse tagasi võtta. Niisugusel juhul peab taotleja teatama sellest pädevale asutusele kolme tööpäeva jooksul pärast komisjoni sellekohase otsuse avaldamist. Tagatis vabastatakse kohe. Pädev asutus teatab komisjonile kaheksa tööpäeva jooksul alates otsuse avaldamisest eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa kogused, mille kohta esitatud taotlused on tagasi võetud ning mille tagatised on vabastatud.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui jaotuskoefitsiendi kohaldamise tulemusena on kogus ühe taotleja kohta alla 20 tonni, võib taotleja oma taotluse tagasi võtta. Niisugusel juhul peab taotleja teatama sellest pädevale asutusele kolme tööpäeva jooksul pärast komisjoni sellekohase otsuse avaldamist. Tagatis vabastatakse kohe. Pädev asutus teatab komisjonile kaheksa tööpäeva jooksul alates otsuse avaldamisest eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa kogused, mille kohta esitatud taotlused on tagasi võetud ning mille tagatised on vabastatud.”

| 4) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Litsentse antakse ettevõtja taotluse korral välja alates 1. juunist kuni järgmise aasta 15. veebruarini. Litsentsid antakse välja ainult nendele ettevõtjatele, kelle litsentsitaotlustest on artikli 31 lõike 1 kohaselt teatatud.
  Kui leitakse, et litsentsi saanud ettevõtja esitatud teave ei ole õige, tühistatakse litsents ja tagatist ei maksta tagasi.
  Liikmesriigid teatavad hiljemalt veebruari lõpuks komisjonile eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa artikli 28 lõikes 1 osutatud kvoodi mõlema osa kogused, mille kohta ei ole litsentse välja antud.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Litsentse antakse ettevõtja taotluse korral välja alates 1. juunist kuni järgmise aasta 15. veebruarini. Litsentsid antakse välja ainult nendele ettevõtjatele, kelle litsentsitaotlustest on artikli 31 lõike 1 kohaselt teatatud.

Kui leitakse, et litsentsi saanud ettevõtja esitatud teave ei ole õige, tühistatakse litsents ja tagatist ei maksta tagasi.

Liikmesriigid teatavad hiljemalt veebruari lõpuks komisjonile eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa artikli 28 lõikes 1 osutatud kvoodi mõlema osa kogused, mille kohta ei ole litsentse välja antud.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt iga aasta 31. augustiks komisjonile artikli 28 lõikes 1 osutatud eelmise 12kuulise ajavahemiku kohta eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa artikli 28 lõikes 1 osutatud kvoodi mõlema osa kohta järgmised kogused:






  — | koguse, mille kohta on eraldatud litsentsid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt iga aasta 31. augustiks komisjonile artikli 28 lõikes 1 osutatud eelmise 12kuulise ajavahemiku kohta eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodide kaupa artikli 28 lõikes 1 osutatud kvoodi mõlema osa kohta järgmised kogused:

—

koguse, mille kohta on eraldatud litsentsid;

| — | koguse, mille kohta on välja antud litsentsid; |
| --- | --- |

—

koguse, mille kohta on välja antud litsentsid;

| — | eksporditud koguse.” |
| --- | --- |

—

eksporditud koguse.”

| 5) | Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (27). |
| --- | --- |

5)

Artikli 33 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva määruse kohaselt komisjonile esitatavad teatised on kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (27).

27

| 6) | IV, V ja VI lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

IV, V ja VI lisa jäetakse välja.

Artikkel 11

Määruse (EL) nr 479/2010 artiklile 7 lisatakse lõige 3:

„3.   Erandina artiklist 8 esitatakse käesolevas artiklis osutatud teatised kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (28).

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

2

(3)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 335, 21.12.2005, lk 6.

4

(5)  ELT L 288, 19.10.2006, lk 18.

5

(6)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 7.

6

(7)  ELT L 355, 15.12.2006, lk 72.

7

(8)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 21.

8

(9)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 10.

9

(10)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 15.

10

(11)  ELT L 186, 17.7.2009, lk 1.

11

(12)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

12

(13)  ELT L 318, 4.12.2009, lk 1.

13

(14)  ELT L 135, 2.6.2010, lk 26.

14

(15)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.

15

(16)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

16

(17)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

17

(18)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

18

(19)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

19

(20)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

20

(21)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

21

(22)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

22

(23)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

23

(24)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

24

(25)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

25

(26)  ELT L 135, 2.6.2010, lk 26.”

26

(27)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

27

(28)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

28

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 174/2011,

23. veebruar 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse teatavaid piiravaid meetmeid Zimbabwe suhtes, (1) eriti selle artikli 11 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisas on esitatud nende isikute nimekiri, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisas on esitatud nende isikute nimekiri, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta otsuses 2011/101/ÜVJP (2) (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta) on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute loetelu, kelle suhtes peab piiranguid kohaldama, nagu on sätestatud nimetatud otsuse artiklis 5, ja määrusega (EÜ) nr 314/2004 jõustatakse see otsus, kuivõrd olukord nõuab Euroopa Liidu tasandi meetmeid. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa muuta, et tagada järjepidevus nõukogu kõnealuse otsusega, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta otsuses 2011/101/ÜVJP (2) (Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta) on esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute loetelu, kelle suhtes peab piiranguid kohaldama, nagu on sätestatud nimetatud otsuse artiklis 5, ja määrusega (EÜ) nr 314/2004 jõustatakse see otsus, kuivõrd olukord nõuab Euroopa Liidu tasandi meetmeid. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa muuta, et tagada järjepidevus nõukogu kõnealuse otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  ELT L 55, 24.2.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 42, 16.2.2011, lk 6.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Osast „I Füüsilised isikud” jäetakse välja järgmised kanded:






  „6. | Bonyongwe, Willa (alias Willia) |
| --- | --- | --- |

1.

Osast „I Füüsilised isikud” jäetakse välja järgmised kanded:

„6.

Bonyongwe, Willa (alias Willia)

| 10. | Chairuka, Annie Flora Imagine |
| --- | --- |

10.

Chairuka, Annie Flora Imagine

| 13. | Charamba, Rudo Grace |
| --- | --- |

13.

Charamba, Rudo Grace

| 14. | Charumbira, Fortune Zefanaya |
| --- | --- |

14.

Charumbira, Fortune Zefanaya

| 20. | Chihuri, Isobel (alias Isabel) Halima |
| --- | --- |

20.

Chihuri, Isobel (alias Isabel) Halima

| 27. | Chingoka, Peter Farai |
| --- | --- |

27.

Chingoka, Peter Farai

| 33. | Chitepo, Victoria |
| --- | --- |

33.

Chitepo, Victoria

| 40. | Damasane, Abigail |
| --- | --- |

40.

Damasane, Abigail

| 43. | Dokora, Lazarus |
| --- | --- |

43.

Dokora, Lazarus

| 45. | Gambe, Theophilus |
| --- | --- |

45.

Gambe, Theophilus

| 46. | Georgias, Aguy |
| --- | --- |

46.

Georgias, Aguy

| 49. | Gono, Helen (alias Hellin) Mushanyuri |
| --- | --- |

49.

Gono, Helen (alias Hellin) Mushanyuri

| 50. | Gula-Ndebele, Sobuza |
| --- | --- |

50.

Gula-Ndebele, Sobuza

| 57. | Jangara (alias Changara), Thomsen |
| --- | --- |

57.

Jangara (alias Changara), Thomsen

| 59. | Kangai, Kumbirai |
| --- | --- |

59.

Kangai, Kumbirai

| 63. | Kaukonde, Ray Joseph |
| --- | --- |

63.

Kaukonde, Ray Joseph

| 69. | Kuruneri, Christopher Tichaona |
| --- | --- |

69.

Kuruneri, Christopher Tichaona

| 73. | Lesabe, Thenjiwe V. |
| --- | --- |

73.

Lesabe, Thenjiwe V.

| 77. | Made, Patricia A. |
| --- | --- |

77.

Made, Patricia A.

| 83. | Malinga, Joshua |
| --- | --- |

83.

Malinga, Joshua

| 88. | Masawi, Ephrahim Sango |
| --- | --- |

88.

Masawi, Ephrahim Sango

| 96. | Matshalaga, Obert |
| --- | --- |

96.

Matshalaga, Obert

| 97. | Matshiya, Melusi (Mike) |
| --- | --- |

97.

Matshiya, Melusi (Mike)

| 126. | Mugabe, Sabina |
| --- | --- |

126.

Mugabe, Sabina

| 128. | Muguti, Edwin |
| --- | --- |

128.

Muguti, Edwin

| 143. | Mutinhiri, Tracey |
| --- | --- |

143.

Mutinhiri, Tracey

| 151. | Ndlovu, Naison K. |
| --- | --- |

151.

Ndlovu, Naison K.

| 152. | Ndlovu, Richard |
| --- | --- |

152.

Ndlovu, Richard

| 160. | Nyathi, George |
| --- | --- |

160.

Nyathi, George

| 164. | Parirenyatwa, Choice |
| --- | --- |

164.

Parirenyatwa, Choice

| 167. | Patel, Khantibhal |
| --- | --- |

167.

Patel, Khantibhal

| 168. | Pote, Selina M. |
| --- | --- |

168.

Pote, Selina M.

| 180. | Sekeremayi (alias Sekeramayi), Tsitsi Chihuri |
| --- | --- |

180.

Sekeremayi (alias Sekeramayi), Tsitsi Chihuri

| 193. | Stamps, Timothy |
| --- | --- |

193.

Stamps, Timothy

| 197. | Udenge, Samuel” |
| --- | --- |

197.

Udenge, Samuel”

| 2. | Osas „I Füüsilised isikud” loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse allpool esitatud loeteluga:







  Nimi | Amet / nimekirja kandmise põhjus; isikuandmed | Kanne loetellu vastavalt artikli 7 lõikele 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mugabe, Robert Gabriel |

2.

Osas „I Füüsilised isikud” loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse allpool esitatud loeteluga:

Nimi

Amet / nimekirja kandmise põhjus; isikuandmed

Kanne loetellu vastavalt artikli 7 lõikele 2

1.

Mugabe, Robert Gabriel

President, sündinud 21.2.1924, passi nr AD001095.

Valitsusjuht ja vastutav tegevuse eest, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 8. | Buka (alias Bhuka), Flora |
| --- | --- |

8.

Buka (alias Bhuka), Flora

Presidendi kantselei (endine maa- ja ümberasustamisprogrammide eest vastutav eriasjade riigiminister, endine asepresidendi kantselei riigiminister ja endine maareformi programmi eest vastutav riigiminister), sündinud 25.2.1968.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 11. | Chapfika, David |
| --- | --- |

11.

Chapfika, David

Endine asepõllumajandusminister (endine aserahandusminister), sündinud 7.4.1957.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 12. | Charamba, George |
| --- | --- |

12.

Charamba, George

Teabe- ja avalikkussuhete ministeeriumi alaline sekretär, sündinud 4.4.1963, passi nr AD002226.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 17. | Chigwedere, Aeneas Soko |
| --- | --- |

17.

Chigwedere, Aeneas Soko

Mashonaland Easti provintsi kuberner, endine minister, sündinud 25.11.1939.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 18. | Chihota, Phineas |
| --- | --- |

18.

Chihota, Phineas

Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 21. | Chimbudzi, Alice |
| --- | --- |

21.

Chimbudzi, Alice

ZANU-PF poliitbüroo komitee liige.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

16.6.2005

| 23. | Chimutengwende, Chenhamo Chekezha |
| --- | --- |

23.

Chimutengwende, Chenhamo Chekezha

Endine avalike ja interaktiivsete küsimuste riigiminister (endine teabeminister, endine postiteenuste ja telekommunikatsiooni minister), sündinud 28.8.1943.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 25. | Chinamasa, Patrick Anthony |
| --- | --- |

25.

Chinamasa, Patrick Anthony

Justiits-, õigusloome- ja parlamentaarsete küsimuste minister, sündinud 25.1.1947.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 38. | Chombo, Ignatius Morgan Chiminya |
| --- | --- |

38.

Chombo, Ignatius Morgan Chiminya

Kohalike omavalitsuste, riiklike ehitustööde ja linnaarenduse minister, sündinud 1.8.1952.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 51. | Gumbo, Rugare Eleck Ngidi |
| --- | --- |

51.

Gumbo, Rugare Eleck Ngidi

Endine põllumajandusminister (endine majandusarengu minister), sündinud 8.3.1940.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 62. | Kasukuwere, Saviour |
| --- | --- |

62.

Kasukuwere, Saviour

Noorte arengu ja töökohtade loomise ministri asetäitja ning ZANU-PF poliitbüroo noorsooküsimuste asesekretär, sündinud 23.10.1970.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 72. | Langa, Andrew |
| --- | --- |

72.

Langa, Andrew

Keskkonna- ja turismiministri asetäitja (endine transpordi- ja sideministri asetäitja). Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 76. | Made, Joseph Mtakwese |
| --- | --- |

76.

Made, Joseph Mtakwese

Põllumajanduskorralduse ja mehhaniseerimise riigiminister (endine põllumajanduse ja maaelu arendamise minister), sündinud 21.11.1954.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 78. | Madzongwe, Edna (alias Edina) |
| --- | --- |

78.

Madzongwe, Edna (alias Edina)

ZANU-PF senati president, sündinud 11.7.1943.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 84. | Maluleke, Titus |
| --- | --- |

84.

Maluleke, Titus

Masvingo provintsi kuberner (endine haridus-, spordi- ja kultuuriministri asetäitja).

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

18.4.2007

| 85. | Mangwana, Paul Munyaradzi |
| --- | --- |

85.

Mangwana, Paul Munyaradzi

Põlisrahvaste asjade ja nende õiguste riigiminister, sündinud 10.8.1961.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 87. | Marumahoko, Reuben |
| --- | --- |

87.

Marumahoko, Reuben

Asevälisminister (endine asesiseminister), sündinud 4.4.1948.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

14.9.2002

| 94. | Matiza, Joel Biggie |
| --- | --- |

94.

Matiza, Joel Biggie

Maapiirkondade elamu- ja kommunaalmajanduse ministri asetäitja, sündinud 17.8.1960.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 95. | Matonga, Brighton |
| --- | --- |

95.

Matonga, Brighton

Teabe ja avalikkussuhete aseminister, sündinud 1969.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 98. | Mavhaire, Dzikamai |
| --- | --- |

98.

Mavhaire, Dzikamai

ZANU-PF poliitbüroo komitee liige.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

6.3.2007

| 99. | Mbiriri, Partson |
| --- | --- |

99.

Mbiriri, Partson

Kohalike omavalitsuste, riiklike ehitustööde ja linnaarenduse ministeeriumi alaline sekretär.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

2.8.2005

| 102. | Midzi, Amos Bernard (Mugenva) |
| --- | --- |

102.

Midzi, Amos Bernard (Mugenva)

Endine kaevandamise ja mäetööstuse arendamise minister (endine energeetika ja energiatootmise arendamise minister), sündinud 4.7.1952.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

14.9.2002

| 103. | Mnangagwa, Emmerson Dambudzo |
| --- | --- |

103.

Mnangagwa, Emmerson Dambudzo

Maapiirkondade asustuse ja sotsiaalse infrastruktuuri minister (endine parlamendi esimees), sündinud 15.9.1946.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 104. | Mohadi, Kembo Campbell Dugishi |
| --- | --- |

104.

Mohadi, Kembo Campbell Dugishi

Siseminister (endine kohalike omavalitsuste, riiklike ehitustööde ja riikliku elamumajanduse aseminister), sündinud 15.11.1949.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 112. | Mpofu, Obert Moses |
| --- | --- |

112.

Mpofu, Obert Moses

Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse minister (endine Matabeleland Northi provintsi kuberner) (ZANU-PF poliitbüroo rahvusliku julgeoleku asesekretär), sündinud 12.10.1951.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 117. | Muchena, Olivia Nyembesi alias Nyembezi) |
| --- | --- |

117.

Muchena, Olivia Nyembesi alias Nyembezi)

Teadus- ja tehnika riigiminister presidendi kantseleis (endine riigiminister asepresident Msika kantseleis), sündinud 18.8.1946.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 118. | Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange |
| --- | --- |

118.

Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange

ZANU-PF poliitbüroo sekretär soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri küsimustes (endine nais- ja sooküsimuste ning kogukonna arengu minister) sündinud 14.12.1958.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 121. | Mudenge, Isack Stanislaus Gorerazvo |
| --- | --- |

121.

Mudenge, Isack Stanislaus Gorerazvo

Kõrg- ja kolmanda taseme hariduse minister (endine välisminister), sündinud 17.12.1941.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 124. | Mugabe, Grace |
| --- | --- |

124.

Mugabe, Grace

Sündinud 23.7.1965, passi nr AD001159.

Valitsusjuhi abikaasa ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist

25.7.2002

| 129. | Mujuru, Joyce Teurai Ropa |
| --- | --- |

129.

Mujuru, Joyce Teurai Ropa

Asepresident (endine veeressursside ja infrastruktuuri arendamise minister), sündinud 15.4.1955.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 130. | Mujuru, Solomon T.R. |
| --- | --- |

130.

Mujuru, Solomon T.R.

ZANU-PF poliitbüroo komitee juhtivliige, sündinud 1.5.1949.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 133. | Mumbengegwi, Samuel Creighton |
| --- | --- |

133.

Mumbengegwi, Samuel Creighton

Endine rahandusminister, endine põlisrahvaste asjade ja nende õiguste riigiminister, sündinud 23.10.1942.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 134. | Mumbengegwi, Simbarashe Simbanenduku |
| --- | --- |

134.

Mumbengegwi, Simbarashe Simbanenduku

Välisminister, sündinud 20.7.1945, passi nr AD001086.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 137. | Mushohwe, Christopher Chindoti |
| --- | --- |

137.

Mushohwe, Christopher Chindoti

Manicalandi provintsi kuberner. (endine teede- ja kommunikatsiooniminister, endine teede ja kommunikatsiooni aseminister), sündinud 6.2.1954.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 138. | Mutasa, Didymus Noel Edwin |
| --- | --- |

138.

Mutasa, Didymus Noel Edwin

Riikliku julgeoleku, maareformi ja ümberasustamise riigiminister presidendi kantseleis, ZANU-PF, haldussekretär, sündinud 27.7.1935.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 141. | Mutezo, Munacho |
| --- | --- |

141.

Mutezo, Munacho

Endine veevarude ja infrastruktuuri arendamise minister.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 142. | Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose) |
| --- | --- |

142.

Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose)

Noorsoo arendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise minister, eru-brigaadikindral.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 144. | Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza |
| --- | --- |

144.

Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza

Endine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, arendustegevuse ja töökohtade loomise aseminister, sündinud 27.5.1948.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

14.9.2002

| 146. | Muzenda, Tsitsi V. |
| --- | --- |

146.

Muzenda, Tsitsi V.

ZANU-PF poliitbüroo komitee juhtivliige, sündinud 28.10.1922.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 148. | Mzembi, Walter |
| --- | --- |

148.

Mzembi, Walter

Veevarude ja infrastruktuuri arendamise aseminister, sündinud 16.3.1964.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

18.4.2007

| 150. | Ncube, Abedinico |
| --- | --- |

150.

Ncube, Abedinico

Avalike teenuste, töö ja sotsiaalhoolekande aseminister (endine asevälisminister), sündinud 13.10.1954.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 153. | Ndlovu, Sikhanyiso |
| --- | --- |

153.

Ndlovu, Sikhanyiso

Endine teabe- ja avalikkussuhete minister (endine kõrg- ja kolmanda taseme hariduse aseminister), sündinud 20.9.1949.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 154. | Nguni, Sylvester |
| --- | --- |

154.

Nguni, Sylvester

Majandusarengu minister (endine asepõllumajandusminister), sündinud 4.8.1955.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 155. | Nhema, Francis |
| --- | --- |

155.

Nhema, Francis

Keskkonna- ja turismiminister, sündinud 7.4.1959.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 157. | Nkomo, John Landa |
| --- | --- |

157.

Nkomo, John Landa

Endine assamblee spiiker (endine eriasjade minister presidendi kantseleis), ZANU-PF riiklik eesistuja, sündinud 22.8.1934.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 158. | Nyambuya, Michael Reuben |
| --- | --- |

158.

Nyambuya, Michael Reuben

Endine energeetikaminister (endine kindralleitnant, Manicalandi provintsi kuberner), sündinud 23.7.1955.

Endine valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 159. | Nyanhongo, Magadzire Hubert |
| --- | --- |

159.

Nyanhongo, Magadzire Hubert

Transpordi- ja sideministri asetäitja.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 163. | Nyoni, Sithembiso Gile Glad |
| --- | --- |

163.

Nyoni, Sithembiso Gile Glad

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise ja töökohtade loomise minister, sündinud 20.9.1949.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 165. | Parirenyatwa, David Pagwese |
| --- | --- |

165.

Parirenyatwa, David Pagwese

Tervishoiu ja laste hoolekande minister (endine ministri asetäitja), sündinud 2.8.1950.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 174. | Sakabuya, Morris |
| --- | --- |

174.

Sakabuya, Morris

Kohalike omavalitsuste, riiklike ehitustööde ja linnaarenduse aseminister.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

| 175. | Sakupwanya, Stanley |
| --- | --- |

175.

Sakupwanya, Stanley

ZANU-PF poliitbüroo asesekretär tervishoiu ja lastehoolekande küsimustes.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 177. | Sandi, E. |
| --- | --- |

177.

Sandi, E.

ZANU-PF poliitbüroo asesekretär naisküsimustes.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

16.6.2005

| 178. | Savanhu, Tendai |
| --- | --- |

178.

Savanhu, Tendai

ZANU-PF asesekretär transpordi ja sotsiaalhoolekande küsimustes, sündinud 21.3.1968.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

16.6.2005

| 179. | Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere |
| --- | --- |

179.

Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere

Kaitseminister, sündinud 30.3.1944.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2002

| 182. | Shamu, Webster Kotiwani |
| --- | --- |

182.

Shamu, Webster Kotiwani

Riigiminister poliitika rakendamise küsimustes (endine riigiminister presidendikantseleis poliitika rakendamise küsimustes), sündinud 6.6.1945.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 183. | Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa |
| --- | --- |

183.

Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa

ZANU-PF poliitbüroo sekretär teabe- ja avalikustamise küsimustes, sündinud 29.9.1928.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 185. | Shumba, Isaiah Masvayamwando |
| --- | --- |

185.

Shumba, Isaiah Masvayamwando

Haridus-, spordi- ja kultuuriministri asetäitja, sündinud 3.1.1949.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

25.7.2002

| 189. | Sibanda, Misheck Julius Mpande |
| --- | --- |

189.

Sibanda, Misheck Julius Mpande

Valitsussekretär (Charles Utete ametijärglane), sündinud 3.5.1949.

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

21.2.2004

| 192. | Sikosana, Absolom |
| --- | --- |

192.

Sikosana, Absolom

ZANU-PF poliitbüroo noorsoosekretär.

Poliitbüroo liige, kellel on valitsuse ja selle poliitikaga tugevad sidemed.

25.7.2002

| 200. | Zhuwao, Patrick |
| --- | --- |

200.

Zhuwao, Patrick

Teadus- ja tehnikaministri asetäitja (NB Mugabe õe- või vennapoeg).

Valitsuse liige ja osaline tegevuses, mis oluliselt kahjustab demokraatiat ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

16.6.2005

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 175/2011,

23. veebruar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. veebruaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 69,6 |
| TN | 117,7 |
| TR | 113,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | MK | 140,7 |
| TR | 176,9 |
| ZZ | 158,8 |
| 0709 90 70 | MA | 41,5 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 10 20 | EG | 55,8 |
| IL | 59,1 |
| MA | 56,9 |
| TN | 51,7 |
| TR | 69,9 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 20 10 | IL | 159,0 |
| MA | 91,6 |
| US | 107,8 |
| ZZ | 119,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,2 |
| EG | 51,1 |
| IL | 115,9 |
| JM | 74,2 |
| MA | 111,8 |
| PK | 34,8 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 50 10 | EG | 68,7 |
| MA | 52,1 |
| TR | 49,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0808 10 80 | CA | 91,7 |
| CM | 53,6 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 124,3 |
| ZZ | 80,8 |
| 0808 20 50 | AR | 178,5 |
| CL | 98,0 |
| CN | 50,3 |
| US | 117,6 |
| ZA | 94,9 |
| ZZ | 107,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,2

MA

69,6

TN

117,7

TR

113,4

ZZ

105,7

0707 00 05

MK

140,7

TR

176,9

ZZ

158,8

0709 90 70

MA

41,5

TR

116,8

ZZ

79,2

0805 10 20

EG

55,8

IL

59,1

MA

56,9

TN

51,7

TR

69,9

ZZ

58,7

0805 20 10

IL

159,0

MA

91,6

US

107,8

ZZ

119,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,2

EG

51,1

IL

115,9

JM

74,2

MA

111,8

PK

34,8

TR

64,5

ZZ

74,6

0805 50 10

EG

68,7

MA

52,1

TR

49,1

ZZ

56,6

0808 10 80

CA

91,7

CM

53,6

CN

84,0

MK

50,2

US

124,3

ZZ

80,8

0808 20 50

AR

178,5

CL

98,0

CN

50,3

US

117,6

ZA

94,9

ZZ

107,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/33

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/15/EL,

23. veebruar 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ), (1) eriti selle artiklit 27,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioon MSC.150(77) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 1. juulist 2009 IMO resolutsiooniga MSC.286(86). Seepärast tuleks vastavalt ajakohastada direktiivi 2002/59/EÜ artiklit 12, milles osutatakse kehtetuks tunnistatud IMO resolutsioonile. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioon MSC.150(77) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 1. juulist 2009 IMO resolutsiooniga MSC.286(86). Seepärast tuleks vastavalt ajakohastada direktiivi 2002/59/EÜ artiklit 12, milles osutatakse kehtetuks tunnistatud IMO resolutsioonile.

| (2) | Veonõudeid tuleks seoses automaatsete identifitseerimissüsteemidega (AIS) ja reisiinfo salvestitega (VDR) ajakohastada vastavalt inimeste meresõiduohutuse rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS) muudatustele ning võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni heakskiidetud lihtsustatud reisiinfosalvestite arengut. Lühireise tegevate väikeste reisilaevade suhtes kohaldatavate veonõuete erandite ulatust tuleks samuti täpsustada ja kohandada kõnealustele reisidele. |
| --- | --- |

(2)

Veonõudeid tuleks seoses automaatsete identifitseerimissüsteemidega (AIS) ja reisiinfo salvestitega (VDR) ajakohastada vastavalt inimeste meresõiduohutuse rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS) muudatustele ning võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni heakskiidetud lihtsustatud reisiinfosalvestite arengut. Lühireise tegevate väikeste reisilaevade suhtes kohaldatavate veonõuete erandite ulatust tuleks samuti täpsustada ja kohandada kõnealustele reisidele.

| (3) | Liikmesriikide sekkumisvolitused pärast vahejuhtumi toimumist merel peaksid olema täpsemalt kindlaks määratud. Eelkõige peaks olema sõnaselgelt märgitud, et neil on õigus anda juhiseid abistajatele, päästjatele ja pukseerijatele, selleks et hoida ära tõsine ja vahetu oht oma rannikule või sellega seotud huvidele, teiste laevade ning nende meeskondade ja reisijate või kaldal olevate isikute ohutusele või et kaitsta merekeskkonda. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide sekkumisvolitused pärast vahejuhtumi toimumist merel peaksid olema täpsemalt kindlaks määratud. Eelkõige peaks olema sõnaselgelt märgitud, et neil on õigus anda juhiseid abistajatele, päästjatele ja pukseerijatele, selleks et hoida ära tõsine ja vahetu oht oma rannikule või sellega seotud huvidele, teiste laevade ning nende meeskondade ja reisijate või kaldal olevate isikute ohutusele või et kaitsta merekeskkonda.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Muudatused

Direktiivi 2002/59/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 12 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas vajaduse korral sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C ning ohutuskaardil esitatud muud andmed vastavalt IMO resolutsioonile MSC.286(86).” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 12 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas vajaduse korral sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C ning ohutuskaardil esitatud muud andmed vastavalt IMO resolutsioonile MSC.286(86).”

| 2) | II lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisaga. |
| --- | --- |

2)

II lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisaga.

| 3) | IV lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisaga. |
| --- | --- |

3)

IV lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisaga.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul pärast selle jõustumist, ilma et see piiraks kalalaevade puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/17/EÜ (2) artikli 2 lõikega 1 ette nähtud ülevõtmise kuupäeva. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

1

(2)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 101.

2

---

I LISA

„II LISA

Pardavarustuse suhtes kohaldatavad nõuded

I.   KALALAEVAD

Kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, varustatakse artikli 6a kohaselt automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) järgmise ajakava alusel:

| — | kalalaevad, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt 31. mail 2012; |
| --- | --- |

—

kalalaevad, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt 31. mail 2012;

| — | kalalaevad, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt 31. mail 2013; |
| --- | --- |

—

kalalaevad, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt 31. mail 2013;

| — | kalalaevad, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt 31. mail 2014; |
| --- | --- |

—

kalalaevad, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt 31. mail 2014;

| — | uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates 30. novembrist 2010. |
| --- | --- |

—

uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates 30. novembrist 2010.

II.   RAHVUSVAHELISTEL MEREREISIDEL KASUTATAVAD LAEVAD

Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 300-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad rahvusvahelisi merereise ning külastavad mõne liikmesriigi sadamat, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS). Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad rahvusvahelisi merereise ning külastavad mõne liikmesriigi sadamat, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR). Enne 1. juulit 2002 ehitatud kaubalaevad võib varustada SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR).

III.   RIIGISISESTEL REISIDEL KASUTATAVAD LAEVAD

1.   Automaatsed identifitseerimissüsteemid (AIS)

Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 300-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).

2.   Reisiinfo salvestussüsteemid (VDR)

| a) | Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning muud 1. juulil 2002 või pärast seda ehitatud vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR). |
| --- | --- |

a)

Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning muud 1. juulil 2002 või pärast seda ehitatud vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR).

| b) | Enne 1. juulit 2002 ehitatud ja vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega kaubalaevad, mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR). |
| --- | --- |

b)

Enne 1. juulit 2002 ehitatud ja vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega kaubalaevad, mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR).

IV.   ERANDID

1.   Laeva automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustamise nõude erandid

| a) | Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatset identifitseerimissüsteemi (AIS) käsitlevatest nõuetest riigisisestel reisidel kasutatavate reisilaevade puhul, mille pikkus on vähem kui 15 meetrit või mille kogumahutavus on alla 300 tonni. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatset identifitseerimissüsteemi (AIS) käsitlevatest nõuetest riigisisestel reisidel kasutatavate reisilaevade puhul, mille pikkus on vähem kui 15 meetrit või mille kogumahutavus on alla 300 tonni.

| b) | Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustamise nõuetest vähemalt 300-tonnise, kuid alla 500-tonnise kogumahutavusega laevade puhul, mis ei ole reislaevad ja mis liiklevad üksnes liikmesriigi sisevetes ja väljaspool laevateid, mida tavaliselt kasutavad automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustatud laevad. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustamise nõuetest vähemalt 300-tonnise, kuid alla 500-tonnise kogumahutavusega laevade puhul, mis ei ole reislaevad ja mis liiklevad üksnes liikmesriigi sisevetes ja väljaspool laevateid, mida tavaliselt kasutavad automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustatud laevad.

2.   Laeva reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR) varustamise nõude erandid

Liikmesriigid võivad teha erandeid nõudest, mis käsitleb laeva varustamist reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR), järgmistel tingimustel:

| a) | reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest võib teha erandi ainult merel liiklevatele reisilaevadele, mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ (1) artiklis 4 osutatud A-klassi; |
| --- | --- |

a)

reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest võib teha erandi ainult merel liiklevatele reisilaevadele, mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ (1) artiklis 4 osutatud A-klassi;

| b) | enne 1. juulit 2002 ehitatud laevadele, mis ei ole ro-ro-reisilaevad, võib teha erandi reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest, kui saab tõendada, et salvesti ühildamine olemasolevate laevaseadmetega on ebaotstarbekas ja ebapraktiline; |
| --- | --- |

b)

enne 1. juulit 2002 ehitatud laevadele, mis ei ole ro-ro-reisilaevad, võib teha erandi reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest, kui saab tõendada, et salvesti ühildamine olemasolevate laevaseadmetega on ebaotstarbekas ja ebapraktiline;

| c) | enne 1. juulit 2002 ehitatud kaubalaevadele, mis teevad rahvusvahelisi merereise või riigisiseseid reise, võib teha erandi lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR) varustamise nõudest, kui kõnealuste laevade kasutamine lõpetatakse alatiseks kahe aasta jooksul alates SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud rakendamise kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

enne 1. juulit 2002 ehitatud kaubalaevadele, mis teevad rahvusvahelisi merereise või riigisiseseid reise, võib teha erandi lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR) varustamise nõudest, kui kõnealuste laevade kasutamine lõpetatakse alatiseks kahe aasta jooksul alates SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud rakendamise kuupäevast.

---

(1)  ELT L 163, 25.6.2009, lk 1.”

1

---

II LISA

„IV LISA

Liikmesriikide käsutuses olevad meetmed meresõiduohutuse ja keskkonnakaitse ohustamise korral

(vastavalt artikli 19 lõikele 1)

Kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus otsustab pärast laeva mõjutavat artiklis 17 kirjeldatud tüüpi intsidenti või olukorda ning rahvusvahelise õiguse raames, et on vaja vältida, vähendada või kõrvaldada rasket ja vahetut ohtu oma rannikule või sellega seotud huvidele, teiste laevade ning nende meeskondade ja reisijate või kaldal olevate isikute ohutusele või selleks, et kaitsta merekeskkonda, võib see asutus eelkõige:

| a) | piirata laeva liikumist või suunata see teatavale kursile. See nõue ei mõjuta kapteni kohustust tagada laeva ohutu juhtimine; |
| --- | --- |

a)

piirata laeva liikumist või suunata see teatavale kursile. See nõue ei mõjuta kapteni kohustust tagada laeva ohutu juhtimine;

| b) | teha laeva kaptenile ametlik märkus lõpetada meresõiduohutuse või keskkonna ohustamine; |
| --- | --- |

b)

teha laeva kaptenile ametlik märkus lõpetada meresõiduohutuse või keskkonna ohustamine;

| c) | saata laeva pardale hindamismeeskond, et hinnata ohu suurust, aidata kaptenil olukorda parandada ja anda pidevalt teavet pädevale kaldajaamale; |
| --- | --- |

c)

saata laeva pardale hindamismeeskond, et hinnata ohu suurust, aidata kaptenil olukorda parandada ja anda pidevalt teavet pädevale kaldajaamale;

| d) | juhendada vahetu ohu korral laeva kaptenit laeva viimisel ohutusse paika või lasta laeva juhtida lootsil või pukseerida. |
| --- | --- |

d)

juhendada vahetu ohu korral laeva kaptenit laeva viimisel ohutusse paika või lasta laeva juhtida lootsil või pukseerida.

Juhul kui laeva veetakse pukseerimis- või päästelepingu alusel, võivad liikmesriikide pädevad asutused võtta punktides a ja d sätestatud meetmeid ka asjaomaste abistajate, päästjate ja pukseerijate suhtes.”

---

OTSUSED

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/37

---

KOMISJONI OTSUS,

22. veebruar 2011,

milles käsitletakse erandit nõukogu otsuses 2001/822/EÜ sätestatud päritolureeglitest seoses teatavate Saint-Pierre ja Miquelonist imporditavate kalatoodetega

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 986 all)

(2011/122/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), (1) eriti selle III lisa artiklit 37,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2001/822/EÜ III lisas käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise. Nimetatud lisa artiklis 37 on sätestatud, et kõnealustest päritolureeglitest võib teha erandeid juhul, kui riigis või territooriumil olemasolevate majandusharude areng või uute majandusharude teke seda nõuab. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2001/822/EÜ III lisas käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise. Nimetatud lisa artiklis 37 on sätestatud, et kõnealustest päritolureeglitest võib teha erandeid juhul, kui riigis või territooriumil olemasolevate majandusharude areng või uute majandusharude teke seda nõuab.

| (2) | 19. oktoobril 2010 taotles Saint-Pierre ja Miquelon kaheksaks aastaks erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. 12. novembril 2010 esitas Saint-Pierre ja Miquelon täiendavat teavet. Kõnealune taotlus hõlmab igal aastal 225 tonni HS-i rubriiki 0306 ja 1603 kuuluvat ameerika homaari (Homarus americanus), 600 tonni HS-i rubriiki 0303, 0304, 0305 ja 1604 kuuluvat makrelli (Scomber scombrus) ja harilikku heeringat (Clupea harengus) ning 250 tonni HS-rubriiki 0307 ja 1605 kuuluvat söödavat rannakarpi (Mytilus edulis), mis on pärit kolmandatest riikidest ning töödeldud Saint-Pierre ja Miquelonis Euroopa Liitu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(2)

19. oktoobril 2010 taotles Saint-Pierre ja Miquelon kaheksaks aastaks erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. 12. novembril 2010 esitas Saint-Pierre ja Miquelon täiendavat teavet. Kõnealune taotlus hõlmab igal aastal 225 tonni HS-i rubriiki 0306 ja 1603 kuuluvat ameerika homaari (Homarus americanus), 600 tonni HS-i rubriiki 0303, 0304, 0305 ja 1604 kuuluvat makrelli (Scomber scombrus) ja harilikku heeringat (Clupea harengus) ning 250 tonni HS-rubriiki 0307 ja 1605 kuuluvat söödavat rannakarpi (Mytilus edulis), mis on pärit kolmandatest riikidest ning töödeldud Saint-Pierre ja Miquelonis Euroopa Liitu eksportimiseks.

| (3) | Oma taotlust põhjendas Saint-Pierre ja Miquelon sellega, et kohalikud kalavarud ei ole jätkuvalt piisavad. |
| --- | --- |

(3)

Oma taotlust põhjendas Saint-Pierre ja Miquelon sellega, et kohalikud kalavarud ei ole jätkuvalt piisavad.

| (4) | Vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikele 1 ja lõike 5 punktidele a ja b on kõnealune erand põhjendatud seoses olemasoleva kohaliku tööstuse arendamise, majandusliku ja sotsiaalse mõju ning Saint-Pierre ja Miqueloni eriolukorraga. Kui erand kehtestatakse toodete suhtes, mis nõuavad tegelikku töötlemist, aitab see kaasa olemasoleva tööstuse arengule. Erandi kehtestamine on oluline asjaomase, märkimisväärse hulga töötajatega käitise eduks. Seepärast tuleks praegust toodangut täiendada uute liikidega. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikele 1 ja lõike 5 punktidele a ja b on kõnealune erand põhjendatud seoses olemasoleva kohaliku tööstuse arendamise, majandusliku ja sotsiaalse mõju ning Saint-Pierre ja Miqueloni eriolukorraga. Kui erand kehtestatakse toodete suhtes, mis nõuavad tegelikku töötlemist, aitab see kaasa olemasoleva tööstuse arengule. Erandi kehtestamine on oluline asjaomase, märkimisväärse hulga töötajatega käitise eduks. Seepärast tuleks praegust toodangut täiendada uute liikidega.

| (5) | Kui teatavad koguste, järelevalve ja kestusega seotud tingimused on täidetud, ei kahjustaks erand oluliselt liidu ega ühe või mitme liikmesriigi väljakujunenud majandusharu. |
| --- | --- |

(5)

Kui teatavad koguste, järelevalve ja kestusega seotud tingimused on täidetud, ei kahjustaks erand oluliselt liidu ega ühe või mitme liikmesriigi väljakujunenud majandusharu.

| (6) | Tulenevalt artiklist 37 ei või otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest kehtestada erandit HS-i rubriiki 0303 kuuluvatele toodetele. Need tooted ei aita kaasa olemasoleva tööstuse arengule, sest tegemist on pakendamistoiminguga, mis ei ole otseselt seotud töötlemisega. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt artiklist 37 ei või otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest kehtestada erandit HS-i rubriiki 0303 kuuluvatele toodetele. Need tooted ei aita kaasa olemasoleva tööstuse arengule, sest tegemist on pakendamistoiminguga, mis ei ole otseselt seotud töötlemisega.

| (7) | Erandit ei tohiks samuti kehtestada HS-i rubriiki 0304 kuuluvate makrelli ja hariliku heeringa värskete ja külmutatud fileede suhtes, kuna nendega seotud fileerimistoimingud on üha rohkem mehhaniseeritud. Fileerimisel kasutatav tööjõud ei ole piisavalt oluline, et tööhõivemäära mõjutada. Kõnealuste toodete töötlemisega ei panustata seega olemasoleva tööstuse arengusse ning kõik toodete kasuks kehtestatud erandid on põhjendamatud. |
| --- | --- |

(7)

Erandit ei tohiks samuti kehtestada HS-i rubriiki 0304 kuuluvate makrelli ja hariliku heeringa värskete ja külmutatud fileede suhtes, kuna nendega seotud fileerimistoimingud on üha rohkem mehhaniseeritud. Fileerimisel kasutatav tööjõud ei ole piisavalt oluline, et tööhõivemäära mõjutada. Kõnealuste toodete töötlemisega ei panustata seega olemasoleva tööstuse arengusse ning kõik toodete kasuks kehtestatud erandid on põhjendamatud.

| (8) | HS-i rubriiki 0305 ja 1604 ja kuuluva makrelli ja hariliku heeringa puhul peaks erandiga olema hõlmatud üksnes suitsutatud ja töödeldud makrell ja harilik heeringas. Selleks et võimaldada kohalikul tööstusel täielikult kasu saada toorainete korrapärasest ja kvaliteetsest tarnimisest ning pakkuda madalhooajal lisategevust, millega luuakse kohalikule tööstusele mastaabisääst, tuleks nende toodete suhtes kehtestada taotletud 600-tonnine aastakogus. |
| --- | --- |

(8)

HS-i rubriiki 0305 ja 1604 ja kuuluva makrelli ja hariliku heeringa puhul peaks erandiga olema hõlmatud üksnes suitsutatud ja töödeldud makrell ja harilik heeringas. Selleks et võimaldada kohalikul tööstusel täielikult kasu saada toorainete korrapärasest ja kvaliteetsest tarnimisest ning pakkuda madalhooajal lisategevust, millega luuakse kohalikule tööstusele mastaabisääst, tuleks nende toodete suhtes kehtestada taotletud 600-tonnine aastakogus.

| (9) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Tõhusa juhtimise tagamiseks tuleks neid eeskirju koguste suhtes, millele kõnealust erandit taotletakse, kohaldada mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Tõhusa juhtimise tagamiseks tuleks neid eeskirju koguste suhtes, millele kõnealust erandit taotletakse, kohaldada mutatis mutandis.

| (10) | Kuna otsus 2001/822/EÜ kaotab 31. detsembril 2013 kehtivuse, tuleks ette näha, et erandit kohaldataks ka pärast 31. detsembrit 2013, kui enne seda kuupäeva võetakse vastu mõni uus otsus ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega, või juhul, kui nõukogu otsuse 2001/822/EÜ kehtivusaega pikendatakse. |
| --- | --- |

(10)

Kuna otsus 2001/822/EÜ kaotab 31. detsembril 2013 kehtivuse, tuleks ette näha, et erandit kohaldataks ka pärast 31. detsembrit 2013, kui enne seda kuupäeva võetakse vastu mõni uus otsus ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega, või juhul, kui nõukogu otsuse 2001/822/EÜ kehtivusaega pikendatakse.

| (11) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina otsuse 2001/822/EÜ III lisa sätetest käsitatakse käesoleva otsuse lisas loetletud Saint-Pierre ja Miquelonis töödeldud kalatooteid kaladest, mis ei pärine sealt, Saint-Pierre ja Miquelonist pärinevatena vastavalt käesolevas otsuses määratletud tingimustele.

Artikkel 2

Artikliga 1 ettenähtud erandit kohaldatakse lisas nimetatud kalatoodete ja aastaste koguste suhtes, mis imporditakse Saint-Pierre ja Miquelonist Euroopa Liitu ajavahemikul 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2019.

Artikkel 3

Tariifikvootide haldamise korda käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 308a, 308b ja 308c kehtivad käesoleva otsuse lisas osutatud koguste haldamise suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 4

Saint-Pierre ja Miqueloni tolliasutused võtavad vajalikud meetmed, et tagada kontroll artiklis 1 osutatud toodete ekspordikoguste üle.

Sel eesmärgil peavad kõik käesoleva otsuse kohaselt väljaantud sertifikaadid sisaldama viidet sellele otsusele.

Saint-Pierre ja Miqueloni pädevad asutused edastavad komisjonile iga kolme kuu järel ülevaate kogustest, mille jaoks on käesoleva otsuse alusel välja antud liikumissertifikaat EUR 1, märkides ühtlasi nende sertifikaatide seerianumbrid.

Artikkel 5

Käesoleva otsuse kohaselt väljastatud EUR 1 sertifikaadi lahter 7 peab sisaldama ühte järgmistest märgetest:

| — | „Derogation – Decision 2011/122/EU” |
| --- | --- |

—

„Derogation – Decision 2011/122/EU”

| — | „Dérogation – Décision 2011/122/UE”. |
| --- | --- |

—

„Dérogation – Décision 2011/122/UE”.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2019.

Juhul kui pärast 31. detsembrit 2013 võetakse otsusega 2001/822/EÜ kehtestatud korra asemel vastu uus sooduskord või kui käesoleva korra kehtivust pikendatakse, tuleb siiski jätkata käesoleva otsuse kohaldamist kuni kõnealuse uue sooduskorra või käesoleva korra pikenduse kehtivusaja lõpuni, kuid mitte kauem kui 31. jaanuarini 2019.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

2

---

LISA

SAINT-PIERRE JA MIQUELONIS TÖÖDELDUD KALATOOTED

| Järjekorranumber | HS-kood | Kirjeldus | Ajavahemik | Aastane üldkogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1623 | ex 0306 12
  ex 1605 30 | Külmutatud ameerika homaar (Homarus americanus), terve, keedetud
  Külmutatud ameerika homaar (Homarus americanus), tükkidena, keedetud või värske
  Külmutatud ameerika homaari (Homarus americanus) liha, keedetud või värske
  Ameerika homaari (Homarus americanus) lihast valmistoidud, sh kasutusvalmis toidud | Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019 | 225 |
| 09.1624 | ex 0305 42
  ex 0305 49
  ex 1604 12
  ex 1604 15
  ex 1604 20 | Hariliku heeringa (Clupea harengus) või makrelli (Scomber scombrus) suitsutatud fileed
  Töödeldud või konserveeritud harilik heeringas (Clupea harengus) või makrell (Scomber scombrus) | Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019 | 600 |
| 09.1625 | ex 0307 39
  ex 1605 90 | Külmutatud söödav rannakarp (Mytilus edulis), keedetud, puhastatud või puhastamata
  Töödeldud või konserveeritud söödav rannakarp (Mytilus edulis), söödavat rannakarpi (Mytilus edulis) sisaldavad valmistoidud, sh kasutusvalmis toidud | Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019 | 250 |

Järjekorranumber

HS-kood

Kirjeldus

Ajavahemik

Aastane üldkogus

(tonnides)

09.1623

ex 0306 12

ex 1605 30

Külmutatud ameerika homaar (Homarus americanus), terve, keedetud

Külmutatud ameerika homaar (Homarus americanus), tükkidena, keedetud või värske

Külmutatud ameerika homaari (Homarus americanus) liha, keedetud või värske

Ameerika homaari (Homarus americanus) lihast valmistoidud, sh kasutusvalmis toidud

Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019

225

09.1624

ex 0305 42

ex 0305 49

ex 1604 12

ex 1604 15

ex 1604 20

Hariliku heeringa (Clupea harengus) või makrelli (Scomber scombrus) suitsutatud fileed

Töödeldud või konserveeritud harilik heeringas (Clupea harengus) või makrell (Scomber scombrus)

Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019

600

09.1625

ex 0307 39

ex 1605 90

Külmutatud söödav rannakarp (Mytilus edulis), keedetud, puhastatud või puhastamata

Töödeldud või konserveeritud söödav rannakarp (Mytilus edulis), söödavat rannakarpi (Mytilus edulis) sisaldavad valmistoidud, sh kasutusvalmis toidud

Alates 1.2.2011 kuni 31.1.2019

250

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/40

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2011,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimikud, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses sedaksaani ja Bacillus firmus I-1582 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 989 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/123/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | Syngenta Crop Protection AG esitas Prantsusmaa ametiasutustele 18. juunil 2010 toimiku toimeaine sedaksaani kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Syngenta Crop Protection AG esitas Prantsusmaa ametiasutustele 18. juunil 2010 toimiku toimeaine sedaksaani kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Bayer CropScience SAS esitas 29. septembril 2010 Prantsusmaa ametiasutustele toimiku toimeaine Bacillus firmus I-1582 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Bayer CropScience SAS esitas 29. septembril 2010 Prantsusmaa ametiasutustele toimiku toimeaine Bacillus firmus I-1582 kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (4) | Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomaseid toimeaineid sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad edastasid seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomaseid toimeaineid sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad edastasid seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (5) | Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt üht asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul selle direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuseid toimikuid peetakse põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt üht asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul selle direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeaineid käsitlevad toimikud, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuste ainete kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, vastavad põhimõtteliselt selle direktiivi II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti vastavad kõnealused toimikud direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviisi.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimikute üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab läbivaatamise tulemused koos soovitustega artiklis 1 osutatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise ja sellega seotud tingimuste kohta komisjonile niipea kui võimalik ja hiljemalt 28. veebruaril 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINED

| Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber | Taotluse esitaja | Kohaldamise tähtpäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Sedaksaan
  CIPACi nr: 833 | Syngenta Crop Protection AG | 18. juuni 2010 | FR |
| Bacillus firmus I-1582
  CIPACi nr: ei kohaldata | Bayer CropScience SAS | 29. september 2010 | FR |

Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber

Taotluse esitaja

Kohaldamise tähtpäev

Referentliikmesriik

Sedaksaan

CIPACi nr: 833

Syngenta Crop Protection AG

18. juuni 2010

FR

Bacillus firmus I-1582

CIPACi nr: ei kohaldata

Bayer CropScience SAS

29. september 2010

FR

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/42

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2011,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses etametsulfurooni võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 991 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/124/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | Du Pont de Nemours GmbH esitas 29. juunil 2010 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine etametsulfurooni kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Du Pont de Nemours GmbH esitas 29. juunil 2010 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine etametsulfurooni kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal paistab, et asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti paistab, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Seejärel edastas taotleja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal paistab, et asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti paistab, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Seejärel edastas taotleja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuses toimikus esitatud andmed ja teave vastavad põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud nõuetele ning vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealuses toimikus esitatud andmed ja teave vastavad põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud nõuetele ning vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeaine kohta esitatud toimik, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuse aine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti on toimikus ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kohta esitatud direktiivi 91/414/EMÜ III lisas ettenähtud ja kavandatud kasutusviisile vastavad andmed ja teave.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimiku üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab läbivaatamise tulemused koos soovitustega artiklis 1 osutatud toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise ja sellega seotud tingimuste kohta komisjonile niipea kui võimalik ja hiljemalt 28. veebruaril 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINE

| Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber | Taotluse esitaja | Taotluse esitamise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Etametsulfuroon
  CIPACi nr: 834 | DuPont de Nemours GmbH | 29. juuni 2010 | Ühendkuningriik |

Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber

Taotluse esitaja

Taotluse esitamise kuupäev

Referentliikmesriik

Etametsulfuroon

CIPACi nr: 834

DuPont de Nemours GmbH

29. juuni 2010

Ühendkuningriik

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/44

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 305/09/COL,

8. juuli 2009,

Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vahel sõlmitud energiamüügilepingu kohta

(Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (3) ja eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (4) I osa artikli 1 lõiget 3 ning II osa artikli 4 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 7 lõiget 2,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (5) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

Järelevalveameti otsus nr 718/07/COL ametliku uurimismenetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes (6). Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. Järelevalveamet ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. Norra valitsus esitas oma märkused uurimismenetluse alustamise otsuse kohta 4. veebruari 2008. aasta kirjas (toiming nr 463572).

21. mai 2008. aasta kirjas palus abisaaja, Becromal Norway AS kokkusaamist järelevalveametiga. Kohtumine toimus 11. juunil 2008 järelevalveameti ruumides. Kohtumisel nimetasid Becromali esindajad muu hulgas täiendavat lepingut Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vahel viimase käitatava elektrijaama reovee kasutamise kohta omavalitsuse poolt (toiming nr 482695).

2.   Uuritud meetme kirjeldus

Notodden on omavalitsus Telemarki maakonnas Kagu-Norras. Asudes kohas, kus kaks jõge voolavad Heddalsvatneti järve, on omavalitsuse territooriumil märkimisväärsed hüdroenergiavarud.

Seda arvestades on omavalitsusel õigus saada kontsessionääridelt kose kasutamise eest igal aastal teatav kogus nn kontsessioonienergiat. Kontsessioonienergia süsteem on sätestatud tööstusettevõtete litsentsimise seaduse 2. jao lõikes 12 ja koskede kasutamise reguleerimise seaduse 12. jao lõikes 15 (7). Vastavalt nimetatud (identse sõnastusega) sätetele on maakondadel ja omavalitsustel, kelle territooriumil elektrijaam asub, õigus saada riigi poolt määratud hinnaga kuni 10 % jaama aastasest elektrienergia toodangust. Kuna kõnealune kontsessioon on antud enne 1959. aastat, põhineb hind, kui ei ole kokku lepitud madalamas hinnas, jaama nn konkreetsetel kuludel (8). Seega on kontsessioonienergia hind üldjuhul turuhinnast madalam.

Iga omavalitsuse õigus saada kontsessioonienergiat otsustatakse tema „üldise energiavajaduse” alusel. Norra veevarude ja energeetika direktoraadi andmetel hõlmab see tööstuse, põllumajanduse ja kodumajapidamiste jaoks mõeldud elektrit, kuid mitte energiamahuka tööstuse ja puidutöötlemistööstuse jaoks mõeldut (9). Alates 1988. aastast on Notoddeni omavalitsusel olnud õigus saada Notoddenis asuva Sagafossi kose pealt ligikaudu 3,9 GWh, mis paistab olevat 2002. aastal tõusnud 7,114 GWh tasemele (10).

Lisaks õigusele saad kontsessioonienergiat vastavalt kontsessioonienergia määrustele paistab Notoddeni omavalitsusel olema õigus Notoddenis asuvat Sagafossi koske ka ise kasutada. Seda kasutusõigust ei kasutanud omavalitsus ise, vaid ettevõtja Tinfos AS. Vastutasuks oli omavalitsusel õigus saada nimetatud ettevõtja elektrijaamalt täiendavat elektrienergiat. Notoddeni ja Tinfosi ärisuhet reguleerib praegu 15. augustil 2001 jõustunud leping (11). Selles lepingus on sätestatud, et kuni 31. märtsini 2006 oli omavalitsusel õigus osta ettevõtjalt Tinfos AS 30 GWh aastas, sealhulgas 3,9 GWh kontsessioonienergiat. Hinnaks oli määratud nii kontsessioonienergia kui ka täiendava elektrienergiakoguse puhul 13,5 Norra ööri / kWh. Pärast 31. märtsi 2006 on omavalitsusel olnud õigus osta vaid kontsessioonienergiale vastav energiakogus ja sellest ajast peale on kehtinud omavalitsusele sellise energia ostmiseks kehtestatud hinnad.

Omavalitsuste kontsessioonienergia saamise õiguse õiguslikus aluses, millele on eespool viidatud, väljendatakse selgesõnaliselt, et omavalitsus võib kasutada kontsessioonienergiat oma äranägemisel, vaatamata asjaolule, et energiakogus, millele neil on õigus, arvutatakse nende „üldise energiavajaduse” alusel. Seega ei takista miski omavalitsusi müümast kõnealust energiakogust energiamahukale või mis tahes muule tööstusele, mis asub omavalitsuse territooriumil.

Nii sõlmis omavalitsus 10. mail 2002 alumiiniumfooliumitootjaga Becromal lepingu (12) selle energiakoguse edasimüügi kohta, millele tal oli õigus vastavalt Tinfosiga sõlmitud lepingule. Leping kehtib tagasiulatuvalt ja käsitleb seetõttu energiakogust, mis müüdi Becromalile alates 14. maist 2001 kuni lepingu allakirjutamise kuupäevani. Kogused paistavad vastavat neile, mille omavalitsus on saanud Tinfosiga sõlmitud lepingu alusel kuni 31. märtsini 2007, s.o 14,4794 GWh 14. maist kuni 31. detsembrini 2001, 30 GWh aastas ajavahemikul 2002–2005, 7,397 GWh 1. jaanuarist31. märtsini 2006 ning optsioon Becromalile omavalitsuse kontsessioonienergia ostmiseks 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007. Hinnad peegeldavad ka omavalitsuse ja Tinfosi lepingus sätestatuid, s.o 13,5 Norra ööri / kWh kuni 31. märtsini 2006 ja 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007„tingimustel, millistel Notoddeni omavalitsus võib sel ajal osta kõnealust elektrienergiat”.

Becromal otsustas osta kontsessioonienergiat ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (13). Notoddeni omavalitsus on selgitanud, et aprillist juunini 2006 ostis omavalitsus kontsessioonienergiat hinnaga 15,21 Norra ööri / kWh ja müüs selle Becromalile sama hinnaga. 2006. aasta juulist detsembrini maksis omavalitsus 11,235 Norra ööri / kWh ja müüs Becromalile hinnaga 15,21 Norra ööri / kWh. Jaanuarist märtsini 2007 maksis omavalitsus 10,425 Norra ööri / kWh ja müüs hinnaga 14,20 Norra ööri / kWh (14).

Becromal taotles 4. märtsi 2007. aasta kirjas (15) energiaostulepingu pikendamist. Samuti küsis ta, kas lepingusse saaks kirjutada suuremaid koguseid. Omavalitsus vastas taotlusele 30. aprillil 2007, pakkudes Becromalile omavalitsuse kontsessioonienergiat 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2007 hinnaga 20 Norra ööri / kWh (mis vastab väidetavalt Põhjamaade elektribörsi Nord Pool 2007. aasta mai hetkehinnale) ja pärast seda kolmeaastast lepingut 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 müügihinnaga 26,4 Norra ööri / kWh. Samuti kinnitas omavalitsus, et alates 1. aprillist 2007 on kontsessioonienergia maht 7,113 GWh.

Becromal vastas 30. juunil 2007, et nõustub 2007. aasta üheksaks viimaseks kuuks pakutud hindadega. Kuid pakkumisest ajavahemikuks 2008–2010 keelduti, pidades seda liiga kalliks. Omavalitsusüksus vastas 4. juuli kirjas, et arvestades Becromali kirja, saadakse aru, et 2007. aasta energiakoguste osas ollakse kokkuleppele jõudnud. Seepärast koostab ta peagi kokkuleppe eelnõu. Ajavahemiku 2008–2010 suhtes jäi omavalitsus oma endisele seisukohale, et leping tuleb sõlmida turutingimustel (16). Omavalitsus on hiljem kinnitanud, et formaalset lepingut ei ole veel sõlmitud. Samuti ei ole peetud läbirääkimisi ajavahemiku kohta pärast 1. jaanuari 2008 (17).

3.   Norra ametiasutuste märkused

Norra ametiasutused esitasid oma märkused, edastades Notoddeni omavalitsuse saadetud kirja.

Omavalitsus väidab, et pikaajaliste börsiväliste lepingute turuhind oli Nord Poolis tõesti ligikaudu sama, mis Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vahel kokkulepitu. Norra Statistikaameti kodulehelt allalaaditud tabeli „Hulgiturul müüdud elektrienergia ja kontsessioonienergia hinnad aastatel 1994–2005” (18) kohaselt oli 2001. aastal keskmine hind 1–5 aastat kestvate lepingute puhul 13,6 Norra ööri / kWh, samal ajal kui Notoddeni ja Becromali vahel kokku lepitud hind oli 13,5 Norra ööri / kWh.

Omavalitsus tunnistab, et lepinguline hind ja Norra Statistikaameti tabelis olev hind on mõlemad Nord Pooli hetkehinnast oluliselt väiksemad. Omavalitsus juhib seoses sellega tähelepanu sellele, et Becromaliga kokkulepitud hinna ja turuhinna vahe (umbes 17,5 miljonit Norra krooni), mida on nimetatud omavalitsuse ettevõtjale saadetud kirjas ja millele on viidatud uurimismenetluse algatamise otsuses, on tegelikult kokkuleppehinna ja hetkehinna vahe.

Omavalitsus väidab asjaomase võrdlushinna kohta, et lepinguhinda tuleks võrrelda börsiväliste lepingute hinna ja mitte hetkehinnaga. Ehkki omavalitsus oleks võinud müüa lepingu alusel ostetud energiakoguseid hetketurul, võides seeläbi kõrgemat hinda saada, väidetakse, et see oleks tähendanud talle märkimisväärset finantsriski. See risk tuleneb omavalitsuse õigusest ja kohustusest osta kuni 31. märtsini 2006 Tinfosilt 30 GWh aastas hinnaga 13,5 Norra ööri / kWh. Kui hetkehind peaks kõnealusel ajal langema alla 13,5 Norra ööri / kWh, kannataks omavalitsus kahju. Norra ametiasutused kirjeldavad Becromaliga sõlmitud lepingut kompensatsioonilepinguna, millega kindlustatakse omavalitsus rahalise kahju vastu.

II.   HINDAMINE

1.   Riigiabi olemasolu

1.1.   Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses ja järelevalveameti kahtlused uurimismenetluse algatamise otsuses

Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on määratletud järgmiselt:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Sellest sättest järeldub, et abi peab EMP lepingu tähenduses riigiabi olemasolu jaoks olema antud riigi vahenditest; see peab andma abisaaja(te)le valikulise eelise; abisaaja peab olema ettevõtja EMP lepingu tähenduses ning abi peab võima moonutada konkurentsi ja mõjutama lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Järelevalveamet arvas uurimismenetluse algatamise otsuses, et Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vaheline leping annaks Becromalile valikulise eelise ning sisaldab seega abi, kui lepinguosaliste kokku lepitud hind ei vasta turuhinnale. Järelevalveameti arvates näitasid juhtumi asjaolud, et lepingujärgne hind võis olla turuhinnast madalam. Järelevalveamet rõhutas, et omavalitsuse ja Becromali energiamüügilepingu järgne hind peegeldas hinda, millega omavalitsus ostis energiat Tinfosiga sõlmitud lepingu alusel. Kuna see hind omakorda põhines kontsessioonienergia hinnal ja peegeldas osaliselt hüvitist omavalitsusele selle eest, et Tinfos kasutas omavalitsuse kosekasutusõigust, oli see tõenäoliselt turuhinnast oluliselt madalam.

Järelevalveamet rõhutas, et hind tundub väike võrreldes muude ligikaudu samal ajal sõlmitud lepingutega. Lisaks viitas järelevalveamet omavalitsuse väitele, et leping oleks säästnud Becromalile turuhinnaga võrreldes 17,5 miljonit Norra krooni.

1.2.   Eelise olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

Eelise olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

Et see tingimus oleks täidetud, peavad meetmed andma Becromalile eeliseid, mis vabastavad ta kuludest, mida ta üldjuhul peaks oma eelarvest kandma. Asi oleks nii, kui avalik-õiguslik üksus ei määra energiatariifi kindlaks nagu tavaline ettevõtja, vaid kasutab seda rahalise eelise andmiseks energiatarbijaile (19). Käesoleva juhtumi puhul oleks eelis olemas, kui Becromali ja Notoddeni omavalitsuse vahelise lepingu järgne elektri hind oleks turuhinnast madalam. Sellisel juhul oleks meede ka valikuline, sest see toob kasu ainult Becromalile.

19

1.2.1.   Turuhinna määramise alus

Esialgse märkusena märgib järelevalveamet, et lepingus sisalduv kulupõhine hinnamehhanism lubab eeldada majandusliku eelise olemasolu. Kontsessioonienergia hinnad oleksid eespool nimetatud õigusaktide kohaselt enamikul juhtudel turuhindadest märgatavalt madalamad. Ometi ei piisa majandusliku eelise olemasolu kindlaksmääramiseks vaid sellistest eeldusest. Tuleb tõendada, et sellise lepingu puhul nagu Notoddeni ja Becromali vahel sõlmitud, oli hind tõepoolest turuhinnast väiksem.

Järelevalveamet peab turuhinna kindlakstegemiseks hindama, milline hind olnuks erainvestorile turumajanduse tingimustes vastuvõetav. Järelevalveamet viitas uurimismenetluse algatamise otsuses makstud hinna ja turuhinna 17,5 miljoni Norra krooni suurusele vahele. Oma märkustes järelevalveameti uurimismenetluse algatamise otsuse kohta selgitasid Norra ametiasutused, et tegu oli hetke turuhinna ja lepinguhinna vahega. Kuna aga kõnealune leping on kahepoolne viieaastane leping, ei saa lepingujärgset hinda võrrelda hetke turuhindadega, sest need hinnad peegeldavad elektrienergia müüki elektribörsil Nord Pool. Nord Pooli elektri hetketurul kaubeldakse iga päev tunniste energiamüügilepingutega, mis täidetakse füüsiliselt järgmise ööpäeva jooksul (20). Seega erinevad lepingute kestused ja nendega kauplemise tingimused oluliselt kõnealusest lepingust.

20

Uurida tuleb, kas turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud pikaajalise kahepoolse lepingu sama hinna ja tingimustega, mis kõnealusel lepingul. Järelevalveamet ei saa asendada hindamisel omavalitsuse ärilist mõtlemist enda omaga, mis tähendab, et omavalitsusel kui elektrienergia müüjal on lai tõlgendusruum. Juhtumit saab tõlgendada riigiabina vaid juhul, kui omavalitsuse valikule lepingu sõlmimisel ei ole muid usutavaid seletusi (21). Kuna on olemas turg pikaajaliste kahepoolsete lepingute jaoks ja on võimalik määrata turuhinda, tuleb eeldada, et turuinvestorid võivad olenevalt asjaoludest eelistada sellist korraldust hetkehinnaga müügile, olgugi et energiakoguste müümine elektribörsil (saades seega hetkehinda) võinuks pakkuda suuremat kasumit. Võib olla mitu äriliselt põhjendatud põhjust eelistada kindlal ajavahemikul ühte stabiilset ostjat elektribörsi kõikuvatele hindadele, näiteks riski vähendamine ja haldamise lihtsustamine.

21

Eespool öeldut arvestades leiab järelevalveamet, et lepingujärgset hinda tuleks võrrelda ligikaudu samal ajal samalaadsetel tingimustel sõlmitud umbes samasuguse kestusega lepingutes kokkulepitud hindade keskmisega. Järelevalveamet juhib eelkõige tähelepanu, et hinnata on vaja turuhinda, mida võis lepingu sõlmimise ajal põhjendatult eeldada, mitte lepingu kehtivuse ajal järgnenud hindade arengut turul.

1.2.2.   Turuhinnaandmed kahepoolsete pikaajaliste lepingute puhul

Et määrata kindlaks kahepoolsete pikaajaliste lepingute turuhind kõnealuse lepingu sõlmimise ajal, esitasid Norra ametiasutused oma märkustes uurimismenetluse algatamise otsuse kohta Norra Statistikaametilt saadud statistilised andmed hulgiturul müüdud elektrienergia ja kontsessioonienergia hindade kohta aastatel 1994–2005 (tookord Norra Statistikaameti tabel 24, praegu tabel 23).

Tabel 23

Tabel 23

Hulgiturul müüdud elektrienergia ja kontsessioonienergia hinnad. 1994-2007. Norra ööri / kWh
   (22)

Hulgiturul müüdud elektrienergia ja kontsessioonienergia hinnad. 1994-2007. Norra ööri / kWh

22

| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kahepoolsed lepingud kokku | 13,2 | 14,4 | 16 | 17,1 | 13,5 | 13,2 | 12,5 | 14,7 | 16,5 | 21,9 | 18,9 | 19,1 | 26,4 | 24,1 |
| Kuni 1-aastased lepingud | 11,9 | 14,7 | 17,2 | 19,6 | 15,1 | 13,4 | 12,5 | 18,4 | 20,5 | 29,2 | 23,8 | 23,6 | 36 | 24,2 |
| 1–5-aastased lepingud | 14,2 | 15,6 | 16,8 | 18,7 | 14,9 | 15,6 | 15,2 | 13,6 | 17,3 | 21 | 18,8 | 18,5 | 23,7 | 31 |
| Pikemad kui 5-aastased lepingud | 13,5 | 12,7 | 14 | 13,7 | 11,2 | 11 | 10,7 | 10,5 | 10,4 | 12,4 | 12,4 | 12,1 | 20,6 | 15,5 |
| Energiaturg kokku | 17,3 | 12,3 | 25,4 | 14,2 | 12,1 | 11,7 | 11 | 19 | 21,6 | 30,8 | 23,8 | 24,7 | 39,5 | 24,3 |
| Hetkehinnad | 18,2 | 11,3 | 25,4 | 14,3 | 12,1 | 11,7 | 11 | 18,8 | 21,6 | 30,8 | 24,9 | 24,7 | 39,6 | 24,3 |
| Reguleeritud turg | 17,3 | 14,8 | 25,3 | 13,6 | 12,1 | 11,8 | 10,3 | 19,1 | 20,8 | 30,5 | 23,8 | 24,3 | 38,4 | 24,4 |
| Kontsessioonienergia | 9,8 | 9,4 | 10,4 | 10,9 | 9,1 | 10 | 9,3 | 10 | 9,7 | 8,7 | 7,6 | 7,5 | 6,8 | 7,6 |

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Kahepoolsed lepingud kokku

13,2

14,4

16

17,1

13,5

13,2

12,5

14,7

16,5

21,9

18,9

19,1

26,4

24,1

Kuni 1-aastased lepingud

11,9

14,7

17,2

19,6

15,1

13,4

12,5

18,4

20,5

29,2

23,8

23,6

36

24,2

1–5-aastased lepingud

14,2

15,6

16,8

18,7

14,9

15,6

15,2

13,6

17,3

21

18,8

18,5

23,7

31

Pikemad kui 5-aastased lepingud

13,5

12,7

14

13,7

11,2

11

10,7

10,5

10,4

12,4

12,4

12,1

20,6

15,5

Energiaturg kokku

17,3

12,3

25,4

14,2

12,1

11,7

11

19

21,6

30,8

23,8

24,7

39,5

24,3

Hetkehinnad

18,2

11,3

25,4

14,3

12,1

11,7

11

18,8

21,6

30,8

24,9

24,7

39,6

24,3

Reguleeritud turg

17,3

14,8

25,3

13,6

12,1

11,8

10,3

19,1

20,8

30,5

23,8

24,3

38,4

24,4

Kontsessioonienergia

9,8

9,4

10,4

10,9

9,1

10

9,3

10

9,7

8,7

7,6

7,5

6,8

7,6

Tabel näitab, et 1–5-aastase kehtivusega kahepoolsetes lepingutes oli kWh keskmine hind 2001. aastal 13,6 Norra ööri ja 2002. aastal 17,3 Norra ööri. Viiest aastast pikema kestusega lepingute puhul olid vastavad hinnad 10,5 Norra ööri ja 10,4 Norra ööri. Järelevalveamet küsis Norra Statistikaametilt teavet lepingute kohta, millel toodud statistika põhineb. Norra Statistikaameti väitel põhinevad tabelis esitatud hinnad asjaomasel aastal kehtinud hulgimüügilepingutel, sealhulgas varem sõlmitud kehtivad lepingud. Tabel ei hõlma lepinguid lõpptarbijatega (23). Norra Statistikaamet esitas ka tehnilise selgituse Norra ametiasutustele edastatud andmekogumi kohta (24).

23

24

Järelevalveamet leidis Norra Statistikaameti andmebaasist ka muid statistilisi andmeid, sealhulgas eelkõige tabeli 7 „Elektrienergia kvartali- ja aastahulgihindade aegread, ilma maksudeta”:

Tabel 7

Tabel 7

Elektrienergia kvartali- ja aastahulgihindade aegread, ilma maksudeta
   (25)

Elektrienergia kvartali- ja aastahulgihindade aegread, ilma maksudeta

25

| | 1 2001 | 2 2001 | 3 2001 | 4 2001 | 1 2002 | 2 2002 | 3 2002 | 4 2002 | 1 2003 | 2 2003 | 3 2003 | 4 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elektrienergia müük | 24,3 | 17 | 15,8 | 16,1 | 16,9 | 13 | 14,2 | 25,6 | 29,2 | 20,7 | 23,8 | 25,4 |
| Kindla hinnaga lepingud, katkematu tarbimine | 13,7 | 12,1 | 13,6 | 17,4 | 16,1 | 14,6 | 12,6 | 11,2 | 23,7 | 10,7 | 10,9 | 11,1 |
| Kindla hinnaga lepingud, vaba tarbimine | 21,5 | 19,8 | 17,9 | 17,8 | 18,7 | 15,9 | 14,4 | 20,6 | 26,1 | 22,1 | 28,1 | 24,4 |
| Elektri kättesaadavus | 21,5 | 15,8 | 14,7 | 15 | 14,3 | 11,5 | 12,6 | 22,6 | 28,3 | 21,1 | 21,1 | 21,9 |
| Uued kindla hinnaga lepingud (sõlmitud 3 kuu jooksul enne mõõtmisnädalat) | 13,8 | 15,6 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 33,1 |

1 2001

2 2001

3 2001

4 2001

1 2002

2 2002

3 2002

4 2002

1 2003

2 2003

3 2003

4 2003

Elektrienergia müük

24,3

17

15,8

16,1

16,9

13

14,2

25,6

29,2

20,7

23,8

25,4

Kindla hinnaga lepingud, katkematu tarbimine

13,7

12,1

13,6

17,4

16,1

14,6

12,6

11,2

23,7

10,7

10,9

11,1

Kindla hinnaga lepingud, vaba tarbimine

21,5

19,8

17,9

17,8

18,7

15,9

14,4

20,6

26,1

22,1

28,1

24,4

Elektri kättesaadavus

21,5

15,8

14,7

15

14,3

11,5

12,6

22,6

28,3

21,1

21,1

21,9

Uued kindla hinnaga lepingud (sõlmitud 3 kuu jooksul enne mõõtmisnädalat)

13,8

15,6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

33,1

| | 1 2004 | 2 2004 | 3 2004 | 4 2004 | 1 2005 | 2 2005 | 3 2005 | 4 2005 | 1 2006 | 2 2006 | 3 2006 | 4 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elektrienergia müük | 21,2 | 19,2 | 21,3 | 19,9 | 18,9 | 23,4 | 22,6 | 21,6 | 30,7 | 25,5 | 44,1 | 38,2 |
| Kindla hinnaga lepingud, katkematu tarbimine | 17,8 | 10,9 | 16 | 11 | 12,1 | 11,9 | 11,1 | 10,5 | 10,7 | 10,7 | 10,5 | 13,8 |
| Kindla hinnaga lepingud, vaba tarbimine | 20,7 | 21,5 | 23,2 | 20,7 | 22,6 | 21,6 | 17,9 | 20,3 | 26,9 | 21,9 | 36,7 | 33 |
| Elektri kättesaadavus | 19,6 | 17,3 | 19,7 | 19,1 | 16,8 | 22,8 | 22 | 18,6 | 29 | 26,2 | 42,7 | 36,7 |
| Uued kindla hinnaga lepingud (sõlmitud 3 kuu jooksul enne mõõtmisnädalat) | — | 25,5 | — | 18,9 | 23,2 | — | — | — | 33,5 | — | — | — |

1 2004

2 2004

3 2004

4 2004

1 2005

2 2005

3 2005

4 2005

1 2006

2 2006

3 2006

4 2006

Elektrienergia müük

21,2

19,2

21,3

19,9

18,9

23,4

22,6

21,6

30,7

25,5

44,1

38,2

Kindla hinnaga lepingud, katkematu tarbimine

17,8

10,9

16

11

12,1

11,9

11,1

10,5

10,7

10,7

10,5

13,8

Kindla hinnaga lepingud, vaba tarbimine

20,7

21,5

23,2

20,7

22,6

21,6

17,9

20,3

26,9

21,9

36,7

33

Elektri kättesaadavus

19,6

17,3

19,7

19,1

16,8

22,8

22

18,6

29

26,2

42,7

36,7

Uued kindla hinnaga lepingud (sõlmitud 3 kuu jooksul enne mõõtmisnädalat)

—

25,5

—

18,9

23,2

—

—

—

33,5

—

—

—

Notoddeni omavalitsuse ja Becromali vahelise lepingu sõnastusest (26) paistab, et tegu on nn katkematu tarbimise lepinguga, st lepinguga, mille kohaselt ostja saab kogu lepingu kestuse ajal igas minutis kindla energiakoguse (27). Kindla hinnaga katkematu tarbimisega lepingute puhul (tabeli rida 2) oli keskmine hind 14. mail 2001. aastal 12,1 Norra ööri / kWh ja 10. mail 2002. aastal 14,6 Norra ööri / kWh.

26

27

Tabeli viimases reas on esitatud nende kindla hinnaga lepingute järgsed hinnad, mis sõlmiti mõõtmisnädalale eelnenud kolme kuu jooksul. See näitab, et 2001. aasta teises kvartalis oli hind 15,6 Norra ööri / kWh, samal ajal kui 2002. aasta teise kvartali hinda ei paista teada olevat. Need arvandmed hõlmavad nii katkematu tarbimisega kui ka vaba tarbimisega lepinguid.

Järelevalveamet kogus statistilisi andmeid ka Nord Poolilt. Nord Pooli statistika näitab aasta jooksul elektribörsil müüdud finantslepingute keskmisi päevahindu. Hinnad näitavad finantslepingute hindu asjaomasel kuupäeval. 14. mail 2001 olid hinnad kõnealuste lepinguliikide puhul 18,4 Norra ööri / kWh, 17,413 Norra ööri / kWh ja 17,75 Norra ööri / kWh (28).

28

Norra Statistikaamet esitas ka elektrihinnad lõpptarbijaile (29). Järelevalveamet ei pea neid andmeid aga kõnealuse lepingu puhul asjakohasteks, kuna energiamahuka tööstuse puhul kehtivad hinnad sisaldavad Norra Statistikaameti andmeil tõenäoliselt pikaajalisi valitsuse rahastatud lepinguid, mis on sõlmitud enne EMP lepingu jõustumist. Seetõttu on need hinnad palju madalamad kui eespool viidatud hulgihinnad (30).

29

30

1.2.3.   Erinevate hinnastatistikate asjakohasus Becromali lepingu turuhinna määramisel

Kõige paremini võrreldava hinnateabe väljaselgitamiseks on vaja vaadata üksikasjalikult läbi Notoddeni ja Becromali leping.

Lepingule kirjutati alla 10. mail 2002, kuid see kehtib tagasiulatuvalt 14. maist 2001, mil tarnimine algas. Seetõttu saab küsida, kas asjaomased võrdlushinnad oleksid 10. mail 2002. aastal või 14. mail 2001. aastal kehtinud hinnad. Alustuseks tundub õigem vaadelda lepingu sõlmimise kuupäeva, sest sel päeval määrasid lepinguosalised turu eeldatava arengu alusel kindlaks hinna ja lepingu muud sätted. Kui aga leping, nagu käesoleval juhul, kehtib tagasiulatuvalt, pidi elektritarnimise algusest peale olema mingi vaikiv kokkulepe hinna ja lepingusätete kohta. Seetõttu leiab järelevalveamet, et arvesse on vaja võtta mitte ainult lepingu allakirjutamise kuupäeva hindu, vaid ka hinna üldist arengut tarnimise algusest kuni lepingu allakirjutamiseni.

Teiseks tuleb rõhutada, et võrdlushind peaks ideaaljuhul põhinema samalaadsetel ja sarnase kestusega lepingutel. See tähendab kindla hinnaga, katkematu tarbimisega, ligikaudu viieaastase kestusega lepingutel. Peale selle peaks võrdlushind eelistatavalt põhinema ajavahemikul 2001–2002 sõlmitud lepingute statistikal, mitte nende lepingute omal, mis lihtsalt kõnealusel ajal kehtisid.

Arvestades eespool öeldut, tuleks esiteks märkida, et Nord Pooli hinnad tunduvad vähem asjakohased, sest need peegeldavad üheaastase kestusega finantslepingute hindu. Finantslepinguid ei sõlmita energiakoguste kohta, vaid need tagavad ostjale kokkulepitud hinnaga teatava energiakoguse kindlal ajavahemikul tulevikus. Enne lepingu eest arveldamist tuleb elektrienergia füüsiliselt müüa hetketurul. Finantslepinguid kasutatakse tulevase energiavajaduse hinnakindlustamismeetmena (31). Seega on selliste lepingute müümise tingimused erinevad ja neid tuleb käsitada erineva tootena kõnealusest lepingust, mis on seotud konkreetsest elektrijaamast pärineva füüsilise energiakogusega. Seetõttu on järelevalveamet seisukohal, et finantsturu hinnad ei ole ilmtingimata võrreldavad Becromali ja Notoddeni omavalitsuse vahel kokkulepitud hinnaga.

31

Eespool toodud tabelis 24 on esitatud kõikide kõnealusel aastal kehtinud lepingute hinnad. Sama kehtib tabelis 7 („Elektrienergia kvartali- ja aastahulgihindade aegread, ilma maksudeta”) esitatud katkematu tarbimise lepingute kohta. Ideaaljuhul peaks Becromali makstud hinda võrdlema 2001. aastal sõlmitud lepingute hindadega, mitte kõikide sel ajal kehtinud lepingute hindadega. Kahjuks ei ole järelevalveametile seda liiki teavet esitatud. Viimase kolme kuu jooksul sõlmitud kindla hinnaga lepingute hinnad (tabel 7, viimane rida) peegeldavad uute lepingute hindu. Nendes andmetes on koos nii katkematu kui ka vaba tarbimise lepingud. Kuna katkematu tarbimise lepingute hinnad tabeli muudel ridadel on teataval määral väiksemad kui vaba tarbimise lepingute omad, tundub tõenäoline, et ka uute lepingute hinnad olnuksid veidi väiksemad, kui katkematu tarbimise lepingud oleksid eraldi näidatud. Pealegi tundub, et Norra Statistikaametil ei ole piisavaid hinnaandmeid seda liiki lepingute kohta 2001. aasta kolmandast kvartalist kuni 2003. aasta kolmanda kvartalini, sest selle ajavahemiku kohta ei ole hindu esitatud.

Kokkuvõttes leiab järelevalveamet, et ükski esitatud üksikhind ei sobi asjaomasel ajal sõlmitud seda liiki lepingu turuhinna täpseks kindlaksmääramiseks. Samal ajal on tabelis 24 esitatud 1–5-aastaste (32) kahepoolsete lepingute hinnad, tabelis 7 esitatud kindla hinnaga katkematu tarbimise lepingute hinnad ja uute kindla hinnaga lepingute hinnad seotud sama või samalaadset tüüpi lepingutega. Seetõttu on nad Becromali lepingu turuhinna kindlaksmääramisel asjaomased. Ühtekokku võivad need andmed anda hinnavahemiku, mis võiks järelevalveameti seisukohast olla asjakohane turuhinna näidik.

32

asjaomased

Tabelis 24 on 2001. ja 2002. aastal kehtinud 1–5-aastaste lepingute hinnad vastavalt 13,6 Norra ööri / kWh ja 17,3 Norra ööri / kWh. Viiest aastast pikema kestusega lepingute puhul olid vastavad hinnad 10,5 Norra ööri / kWh ja 10,4 Norra ööri / kWh. Tabel 7 näitab, et 2001. ja 2002. aasta teises kvartalis kehtinud kindla hinna ja katkematu tarbimise lepingute hinnad olid vastavalt 12,1 Norra ööri / kWh ja 14,6 Norra ööri / kWh. 2001. aasta teises kvartalis sõlmitud uute kindla hinnaga lepingute hind oli 15,6 Norra ööri / kWh. Need hinnad erinevad mõnevõrra ja vaevalt saab neid otseselt võrrelda. Sellegipoolest tundub, et Becromali lepingu hind, 13,5 Norra ööri / kWh, jääb vahemikku, mille saab määrata eespool toodud andmete alusel. Arvestades märgatavaid erinevusi üksteisele järgnevate kvartalite hinnaandmetes (tabel 7), tundub, et turul valitses teatav ebakindlus.

Et teha kindlaks, et lepingujärgne hind andis Becromalile eelise riigiabi eeskirjade tähenduses, peab järelevalveamet leidma, et hind hälbib piisavalt väljakujunenud turuhinnast, et sellist järeldust õigustada (33). Nagu eespool kirjeldatud, ei ole lepingu täpset sõlmimisaegset turuhinda võimalik kindlaks teha. Kuid asjaomase ajavahemiku üldine hinnapilt, eelkõige 1–5-aastaste hulgimüügilepingute hind 2001. aastal (13,6 Norra ööri / kWh, tabel 23), kindla hinna ja katkematu tarbimise lepingute hind 2001. aasta teises kvartalis (12,1 Norra ööri / kWh, tabel 7) ja 2001. aasta teises kvartalis sõlmitud uute kindla hinnaga lepingute hind (15,6 Norra ööri / kWh, tabel 7) annavad hea viite turuhinna vahemiku kohta. Lisaks oli hind 2001. aastal pikemate kui viieaastaste lepingute puhul 10,5 Norra ööri / kWh. Algses lepingus oli kokku lepitud hinnas 13,5 Norra ööri / kWh. Võttes arvesse asjaomase ajavahemiku eespool kirjeldatud üldisi hinnatendentse ja eelkõige näivalt kõige võrreldavamaid hindu, arvab järelevalveamet, et lepingujärgne hind ei paista piisavalt erinevat tõenäolisest turuhinnast, et järelevalveamet saaks järeldada, et leping andis Becromalile majandusliku eelise.

piisavalt

33

Lepingu pikenduse puhul mõistab järelevalveamet, et algse lepingu punkt 7 annab selles sätestatud tingimustel Becromalile seadusliku õiguse pikendada lepingut 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007. Punkt sisaldus algses lepingus ja see tehti 2001/2002. aastal lepinguosalistele siduvaks. Alternatiivina oleksid lepinguosalised saanud valida viieaastase lepingu asemel kuueaastase lepingu sõlmimise lepingu järgse hinnaga 13,5 Norra ööri / kWh. Seetõttu leiab järelevalveamet, et lepingu pikenduse aja hinda tuleks hinnata algse lepingu osana, s.o võrreldes 2001/2002. aastal sõlmitud pikaajaliste kahepoolsete lepingute turuhinnaga. Nagu eespool märgitud, olid pikendusaja hinnad sõltuvalt hooajast 15,21 Norra ööri / kWh ja 14,20 Norra ööri / kWh. Kuna nimetatud hinnad on suuremad kui algse lepingu järgne hind 13,5 Norra ööri / kWh, ei erine need, kooskõlas eespool esitatud väidetega, piisavalt asjakohasest turuhinna vahemikust, et väita majandusliku eelise olemasolu.

seadusliku õiguse

s.o

Nimetatud asjaoludel järeldab järelevalveamet, et Becromali leping ei andnud Becromalile eelist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

Eespool esitatud hindamise alusel on järelevalveamet seisukohal, et Notoddeni omavalitsuse ja ettevõtja Becromal Norway AS vaheline leping kestusega 14. maist 2001 kuni 31. märtsini 2006, samuti selle pikendus 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007, ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et leping ettevõtja Becromal Norway AS ja Notoddeni omavalitsuse vahel, mis kehtis 14. maist 2001 kuni 31. märtsini 2006, samuti selle pikendus kuni 31. märtsini 2007 ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 8. juuli 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „protokoll nr 3”.

4

(5)  ELT C 96, 17.4.2008, lk 21, ning EMP kaasanne nr 20, 17.4.2008, lk 36.

5

(6)  ELT C 96, 17.4.2008, lk 21, ning EMP kaasanne nr 20, 17.4.2008, lk 36.

6

(7)  Kõnealustes sätetes on kirjas: „Litsentsis peab olema sätestatud, et litsentsi saaja peab loovutama maakondadele ja omavalitsustele, kus elektrijaam asub, kuni 10 % iga kose puhul omandatud täiendavast hüdroelektrienergiast, mis arvutatakse vastavalt 11. jao 1. alajaos sätestatud eeskirjadele, vrd 2. jagu, kolmas lõik. Loovutatava koguse ja selle jaotuse otsustab maakonna või omavalitsuse üldise energiavajaduse alusel asjaomane ministeerium. Maakond või omavalitsus võib kasutada saadud elektrit oma äranägemisel. [—] Elektri hind [omavalitsuse jaoks] määratakse kogu riigi hüdroelektrijaamade esindusliku valimi keskmise hinna alusel. Selle kulu arvutusse ei ole kaasatud kasum energia tootmisest üle tavapärase tootluse. Ministeerium määrab igal aastal elektrijaama ülekandealajaama tarnitud elektrienergia hinna. Esimese ja kolmanda lause sätted ei käi nende litsentside kohta, mis kehtisid enne 10. aprilli 1959. aasta seaduse nr 2 jõustumist.” (Tõlgitud Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi tõlkest.)

7

(8)  Jaama konkreetsed kulud arvutatakse kuni 1959. aastani kehtinud õigusaktide alusel. Kõnealuste õigusaktide kohaselt arvutatakse konkreetsetel kuludel põhinev hind kui jaama tootmiskulud, kaasa arvatud 6 % intressi asutamiskuludelt, pluss 20 % marginaal, jagatud keskmise aastatoodanguga ajavahemikul 1970–1999. Vt nn KTV-Notat nr 53/2001, 24.8.2001, toiming nr 455241.

8

(9)  KTV-Notat nr 53/2001, vt eespool.

9

(10)  Vt Norra vastust teise teabetaotluse 4. küsimusele, toiming nr 449660.

10

(11)  Toimingu nr 449660 lisa.

11

(12)  Norra 9. juuli 2007. aasta vastuse lisa, toiming nr 428860.

12

(13)  Lepingupikenduse koopiat järelevalveametil ei ole.

13

(14)  Toiming nt 521513, 11. juuni 2009. aasta e-kiri.

14

(15)  Norra 9. juuli 2007. aasta vastuse lisa, toiming nr 428860.

15

(16)  Vt Norra 9. juuli 2007. aasta vastuse lisad, toiming nr 428860.

16

(17)  Vt Norra vastus järelevalveameti teisele teabetaotlusele, toiming nr 449660.

17

(18)  Vt ajakohastatud tabel http://www.ssb.no/english/subjects/10/08/10/elektrisitetaar_en/tab-2008-05-30-23-en.html.

18

(19)  Vt liidetud kohtuasjad 67/85, 68/85 ja 70/85 Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV ja muud vs. komisjon (EKL 1988, lk 219, punkt 28).

19

vs.

(20)  Vt täiendavad selgitused http://www.nordpoolspot.com/trading/The_Elspot_market/.

20

(21)  Vt analoogia põhjal järelevalveameti suunised riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta riigi osalusega äriühingute suhtes tootmissektoris, punkt 5 lõiked 1 ja 3.

21

(22)  http://www.ssb.no/english/subjects/10/08/10/elektrisitetaar_en/tab-2009-05-28-23-en.html

22

(23)  Toiming nr 495870.

23

(24)  Toiming nr 503107, Redegjørelse SSB.

24

Redegjørelse SSB

(25)  Esitatud on vaid need veerud ja read, milles käsitletakse kõige asjakohasemaid hindu ja ajavahemikke. Täisversioon on kättesaadav aadressil http://www.ssb.no/english/subjects/10/08/10/elkraftpris_en/arkiv/tab-2009-04-06-07-en.html.

25

(26)  Lepingu punktis 2 on sätestatud: „Elektrienergia kogused jagunevad ühtlaselt kõikidele päevadele, selleks et iga kalendriaasta igal ajahetkel oleks võimalik kasutada sama võimsust.”

26

(27)  Toiming nt 521166, Norra Statistikaameti 5. juuni 2009. aasta e-kiri. Katkematu tarbimise lepingute vastandiks on vaba tarbimise lepingud, s.o lepingud, mis võimaldavad tarbijal valida, kui palju energiat igal ajahetkel võetakse.

27

(28)  Toimingud nr 521164 ja nr 521163.

28

(29)  Vt tabel 19 „Kaalutud keskmised elektrihinnad ja võrgurent ilma käibemaksuta. 1997–2007. Ööri/kWh”, http://www.ssb.no/english/subjects/10/08/10/elektrisitetaar_en/tab-2009-05-28-19-en.html.

29

(30)  Toiming nt 495870, Norra Statistikaameti 8. oktoobri 2008. aasta e-kiri.

30

(31)  Energia finantsturu põhilisi jooni on kirjeldatud Nord Pooli kodulehel: http://www.nordpoolspot.com/en/PowerMaket/The-Nordic-model-for-a-liberalised-power-market/The-financial-market/.

31

(32)  Koos lepingu pikendusega on lepingu kestus peaaegu kuus aastat. Järelevalveamet arvab siiski, et leping on rohkem võrreldav 1–5-aastaste lepingutega, sest kõik viiest aastast pikemad lepingud on koondatud kokku, sealhulgas väga pikaajalised (s.o üle 20 aasta) lepingud.

32

(33)  Vt analoogia põhjal Esimese Astme Kohtu otsuseid kinnisvara müügiga seotud juhtumite kohta: kohtuasi T-274/01 Valmont, (EKL 2004, lk II-3145, punkt 45) ja liidetud kohtuasjad T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, Diputación Foral de Alava, (EKL 2002, lk II-1275, punkt 85) (praegu edasi kaebamata).

33

---

Parandused

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/52

---

Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 143/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)), parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 44, 18. veebruar 2011
  )

Leheküljel 5 asendatakse lisa järgmise tekstiga:

„LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisasse lisatakse järgmine tabel:

| „Kanne nr | Aine | Artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed) | Üleminekukord | Vabastatud kasutusalad või -kategooriad | Läbivaatamise tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taotluse esitamise tähtaeg (1) | Sulgemiskuupäev (2) |
| 1. | 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen
  (muskusksüleen)
  EÜ nr: 201-329-4
  CASi nr: 81-15-2 | vPvB | 21. veebruar 2013 | 21. august 2014 | — | — |
| 2. | 4,4’-diaminodifenüülmetaan
  (MDA)
  EÜ nr: 202-974-4
  CASi nr: 101-77-9 | Kantserogeenne
  (1B kategooria) | 21. veebruar 2013 | 21. august 2014 | — | — |
| 3. | Heksabromotsüklododekaan
  (HBCDD)
  EÜ nr: 221-695-9,
  247-148-4,
  CASi nr: 3194-55-6
  25637-99-4
  alfa-heksabromotsüklododekaan







  CASi nr | : | 134237-50-6, |

„Kanne nr

Aine

Artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed)

Üleminekukord

Vabastatud kasutusalad või -kategooriad

Läbivaatamise tähtaeg

Taotluse esitamise tähtaeg (1)

Sulgemiskuupäev (2)

1.

5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen

(muskusksüleen)

EÜ nr: 201-329-4

CASi nr: 81-15-2

vPvB

21. veebruar 2013

21. august 2014

—

—

2.

4,4’-diaminodifenüülmetaan

(MDA)

EÜ nr: 202-974-4

CASi nr: 101-77-9

Kantserogeenne

(1B kategooria)

21. veebruar 2013

21. august 2014

—

—

3.

Heksabromotsüklododekaan

(HBCDD)

EÜ nr: 221-695-9,

247-148-4,

CASi nr: 3194-55-6

25637-99-4

alfa-heksabromotsüklododekaan

CASi nr

:

134237-50-6,

beeta-heksabromotsüklododekaan

| CASi nr | : | 134237-51-7 |
| --- | --- | --- |

CASi nr

:

134237-51-7

gamma-heksabromotsüklododekaan

| CASi nr | : | 134237-52-8 |
| --- | --- | --- |

CASi nr

:

134237-52-8

PBT

21. veebruar 2014

21. august 2015

—

—

4.

bis(2-etüülheksüül)ftalaat

(DEHP)

EÜ nr: 204-211-0

CASi nr: 117-81-7

Reproduktiivtoksiline

(1B kategooria)

21. august 2013

21. veebruar 2015

Kasutamine ravimite esmapakendites vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, direktiivile 2001/82/EÜ ja/või direktiivile 2001/83/EÜ.

5.

bensüülbutüülftalaat

(BBP)

EÜ nr: 201-622-7

CASi nr: 85-68-7

Reproduktiivtoksiline

(1B kategooria)

21. august 2013

21. veebruar 2015

Kasutamine ravimite esmapakendites vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, direktiivile 2001/82/EÜ ja/või direktiivile 2001/83/EÜ.

6.

dibutüülftalaat

(DBP)

EÜ nr: 201-557-4

CASi nr: 84-74-2

Reproduktiivtoksiline

(1B kategooria)

21. august 2013

21. veebruar 2015

Kasutamine ravimite esmapakendites vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, direktiivile 2001/82/EÜ ja/või direktiivile 2001/83/EÜ.

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud kuupäev.

1

(2)  Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud kuupäev.” ”

2

---

| 24.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/53

---

Komisjoni 17. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 144/2011 (millega muudetakse määrust (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 44, 18. veebruar 2011
  )

Leheküljel 17 lisa punkti 2 veeru „BW – Botswana” kaheksandas tulbas

asendatakse

„[lisada käesoleva määruse kohaldamise kuupäev]”

järgmisega:

„18. veebruar 2011”.

---