# Úřední věstník L 338/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.338.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 338 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5322. prosince 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.338.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 338

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5322. prosince 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1239/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se s účinkem ode dne 1. července 2010 upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody | 1 |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1240/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se ode dne 1. července 2010 upravuje sazba příspěvku úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie do důchodového systému | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2010 ze dne 20. prosince 2010 o změně nařízení (ES) č. 452/2007 týkajícího se uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1242/2010 ze dne 20. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 ze dne 20. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. | 22 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1244/2010 ze dne 9. prosince 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení (ES) č. 987/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1245/2010 ze dne 21. prosince 2010, kterým se pro rok 2011 otevírají celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso | 37 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1246/2010 ze dne 21. prosince 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 40 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 1247/2010 ze dne 21. prosince 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 | 42 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2010/92/EU ze dne 21. prosince 2010, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky bromuconazolu (
  2
  ) | 44 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/795/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. prosince 2010, kterým se mění její jednací řád | 47 |
| | | 2010/796/SZBP |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL COPPS/1/2010 ze dne 21. prosince 2010 o prodloužení mandátu vedoucího policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) | 49 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | | 2010/797/EU |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2010 ze dne 1. prosince 2010 o změně dodatků 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody | 50 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 1239/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se s účinkem ode dne 1. července 2010 upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody

1

*

Nařízení Rady (EU) č. 1240/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se ode dne 1. července 2010 upravuje sazba příspěvku úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie do důchodového systému

7

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2010 ze dne 20. prosince 2010 o změně nařízení (ES) č. 452/2007 týkajícího se uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky

8

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1242/2010 ze dne 20. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

10

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 ze dne 20. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

22

*

Nařízení Komise (EU) č. 1244/2010 ze dne 9. prosince 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení (ES) č. 987/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 (
  1
  )

1

35

*

Nařízení Komise (EU) č. 1245/2010 ze dne 21. prosince 2010, kterým se pro rok 2011 otevírají celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso

37

Nařízení Komise (EU) č. 1246/2010 ze dne 21. prosince 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

40

Nařízení Komise (EU) č. 1247/2010 ze dne 21. prosince 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

42

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2010/92/EU ze dne 21. prosince 2010, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky bromuconazolu (
  2
  )

2

44

ROZHODNUTÍ

2010/795/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. prosince 2010, kterým se mění její jednací řád

47

2010/796/SZBP

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL COPPS/1/2010 ze dne 21. prosince 2010 o prodloužení mandátu vedoucího policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)

49

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

2010/797/EU

*

Rozhodnutí Smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2010 ze dne 1. prosince 2010 o změně dodatků 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody

50

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 291/10/KOL ze dne 7. července 2010 o uznání schválených oblastí v Norsku, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens | 60 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 291/10/KOL ze dne 7. července 2010 o uznání schválených oblastí v Norsku, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko |
| | (2)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko

1

(2)   Text s významem pro EHP

2

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1239/2010

ze dne 20. prosince 2010,

kterým se s účinkem ode dne 1. července 2010 upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, a zejména na článek 12 tohoto protokolu,

s ohledem na služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a zejména na články 63, 64, 65 a 82 služebního řádu a přílohy VII, XI a XIII služebního řádu a čl. 20 odst. 1, články 64, 92 a 132 pracovního řádu ostatních zaměstnanců,

s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům:

S cílem zaručit úředníkům a ostatním zaměstnancům Unie stejný vývoj kupní síly jako zaměstnancům ve státní službě členských států je nutné upravit odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie podle přezkumu z roku 2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

S účinkem ode dne 1. července 2010 se v čl. 63 odst. 2 služebního řádu datum „1. července 2009“ nahrazuje datem „1. července 2010“.

Článek 2

S účinkem ode dne 1. července 2010 se v článku 66 služebního řádu tabulka základních měsíčních platů použitelná pro účely vyměření odměn a důchodů nahrazuje tímto:

| 1.7.2010 | PLATOVÝ STUPEŇ |
| --- | --- |
| PLATOVÁ TŘÍDA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

1.7.2010

PLATOVÝ STUPEŇ

PLATOVÁ TŘÍDA

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Článek 3

S účinkem ode dne 1. července 2010 se opravné koeficienty použitelné podle článku 64 služebního řádu na odměny úředníků a ostatních zaměstnanců stanoví podle sloupce 2 následující tabulky.

S účinkem ode dne 1. ledna 2011 se opravné koeficienty použitelné podle čl. 17 odst. 3 přílohy VII služebního řádu na převody úředníků a ostatních zaměstnanců stanoví podle sloupce 3 následující tabulky.

S účinkem ode dne 1. července 2010 se opravné koeficienty použitelné podle čl. 20 odst. 1 přílohy XIII služebního řádu na důchody stanoví podle sloupce 4 následující tabulky.

S účinkem ode dne 16. května 2010 se opravné koeficienty použitelné podle článku 64 služebního řádu na odměny úředníků a ostatních zaměstnanců stanoví podle sloupce 5 následující tabulky. Rozhodným dnem pro provedení každoroční úpravy pro tato místa zaměstnání je 16. květen 2010.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Země/místo | Odměna
  1.7.2010 | Převod
  1.1.2011 | Důchod
  1.7.2010 | Odměna
  16.5.2010 |
| Bulharsko | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Česká republika | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Dánsko | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Německo | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| Mnichov | 103,7 | | | |
| Estonsko | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Irsko | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Řecko | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Španělsko | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Francie | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Itálie | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Kypr | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Lotyšsko | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Litva | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Maďarsko | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Malta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Nizozemsko | 104,1 | 98,0 | 100,0 | |
| Rakousko | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Polsko | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugalsko | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| Rumunsko | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Slovinsko | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Slovensko | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Finsko | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Švédsko | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Spojené království | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Země/místo

Odměna

1.7.2010

Převod

1.1.2011

Důchod

1.7.2010

Odměna

16.5.2010

Bulharsko

62,7

59,3

100,0

Česká republika

84,2

77,5

100,0

Dánsko

134,1

130,5

130,5

Německo

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

Mnichov

103,7

Estonsko

75,6

76,6

100,0

Irsko

109,1

103,9

103,9

Řecko

94,8

94,3

100,0

Španělsko

97,7

91,0

100,0

Francie

116,1

107,6

107,6

Itálie

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Kypr

83,7

86,7

100,0

Lotyšsko

74,3

69,4

100,0

Litva

72,5

68,8

100,0

Maďarsko

79,2

68,6

100,0

Malta

82,2

84,8

100,0

Nizozemsko

104,1

98,0

100,0

Rakousko

106,2

105,1

105,1

Polsko

77,1

68,1

100,0

Portugalsko

85,0

85,1

100,0

Rumunsko

59,1

100,0

69,5

Slovinsko

89,6

84,4

100,0

Slovensko

80,0

75,4

100,0

Finsko

119,4

112,4

112,4

Švédsko

118,6

112,6

112,6

Spojené království

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

Článek 4

S účinkem ode dne od 1. července 2010 činí příspěvek na rodičovskou dovolenou stanovený v čl. 42a druhém a třetím pododstavci služebního řádu 911,73 EUR a 1 215,63 EUR pro rodiče samoživitele.

Článek 5

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí základní výše příspěvku na domácnost stanovená v čl. 1 odst. 1 přílohy VII služebního řádu 170,52 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí příspěvek na vyživované dítě stanovený v čl. 2 odst. 1 přílohy VII služebního řádu 372,61 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí příspěvek na vzdělání stanovený v čl. 3 odst. 1 přílohy VII služebního řádu 252,81 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí příspěvek na vzdělání stanovený v čl. 3 odst. 2 přílohy VII služebního řádu 91,02 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí minimální výše příspěvku za práci v zahraničí stanovená v článku 69 služebního řádu a v čl. 4 odst. 1 druhém pododstavci přílohy VII služebního řádu 505,39 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí příspěvek za práci v zahraničí stanovený v článku 134 pracovního řádu ostatních zaměstnanců 363,31 EUR.

Článek 6

S účinkem ode dne 1. ledna 2011 se příspěvek na cestovné za kilometr stanovený v čl. 8 odst. 2 přílohy VII služebního řádu upravuje takto:

| 0 EUR za každý kilometr od | 0 do 200 km |
| --- | --- |
| 0,3790 EUR za každý kilometr od | 201 do 1 000 km |
| 0,6316 EUR za každý kilometr od | 1 001 do 2 000 km |
| 0,3790 EUR za každý kilometr od | 2 001 do 3 000 km |
| 0,1262 EUR za každý kilometr od | 3 001 do 4 000 km |
| 0,0609 EUR za každý kilometr od | 4 001 do 10 000 km |
| 0 EUR za každý kilometr nad | 10 000 km. |

0 EUR za každý kilometr od

0 do 200 km

0,3790 EUR za každý kilometr od

201 do 1 000 km

0,6316 EUR za každý kilometr od

1 001 do 2 000 km

0,3790 EUR za každý kilometr od

2 001 do 3 000 km

0,1262 EUR za každý kilometr od

3 001 do 4 000 km

0,0609 EUR za každý kilometr od

4 001 do 10 000 km

0 EUR za každý kilometr nad

10 000 km.

K uvedenému příspěvku na cestovné za kilometr se připočítá doplňkový paušální příspěvek:

| — | 189,48 EUR, je-li vzdálenost po železnici mezi místem výkonu služebních povinností a místem původu od 725 km do 1 450 km, |
| --- | --- |

—

189,48 EUR, je-li vzdálenost po železnici mezi místem výkonu služebních povinností a místem původu od 725 km do 1 450 km,

| — | 378,93 EUR, je-li vzdálenost po železnici mezi místem výkonu služebních povinností a místem původu větší než 1 450 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR, je-li vzdálenost po železnici mezi místem výkonu služebních povinností a místem původu větší než 1 450 km.

Článek 7

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí denní příspěvek stanovený v čl. 10 odst. 1 přílohy VII služebního řádu:

| — | 39,17 EUR pro úředníka, který má nárok na příspěvek na domácnost, |
| --- | --- |

—

39,17 EUR pro úředníka, který má nárok na příspěvek na domácnost,

| — | 31,58 EUR pro úředníka, který nemá nárok na příspěvek na domácnost. |
| --- | --- |

—

31,58 EUR pro úředníka, který nemá nárok na příspěvek na domácnost.

Článek 8

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí dolní hranice příspěvku na zařízení stanovená v čl. 24 odst. 3 pracovního řádu ostatních zaměstnanců:

| — | 1 114,99 EUR pro zaměstnance, který má nárok na příspěvek na domácnost, |
| --- | --- |

—

1 114,99 EUR pro zaměstnance, který má nárok na příspěvek na domácnost,

| — | 662,97 EUR pro zaměstnance, který nemá nárok na příspěvek na domácnost. |
| --- | --- |

—

662,97 EUR pro zaměstnance, který nemá nárok na příspěvek na domácnost.

Článek 9

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí dolní hranice pro příspěvek v nezaměstnanosti stanovený v čl. 28a odst. 3 druhém pododstavci pracovního řádu ostatních zaměstnanců 1 337,19 EUR a horní hranice 2 674,39 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí paušální srážka stanovená v čl. 28a odst. 7 1 215,63 EUR.

Článek 10

S účinkem ode dne 1. července 2010 se tabulka základních měsíčních platů v článku 93 pracovního řádu ostatních zaměstnanců nahrazuje tímto:

| FUNKČNÍ SKUPINA | 1.7.2010 | PLATOVÝ STUPEŇ |
| --- | --- | --- |
| PLATOVÁ TŘÍDA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

FUNKČNÍ SKUPINA

1.7.2010

PLATOVÝ STUPEŇ

PLATOVÁ TŘÍDA

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

Článek 11

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí dolní hranice příspěvku na zařízení stanovená v článku 94 pracovního řádu ostatních zaměstnanců:

| — | 838,66 EUR pro zaměstnance, který má nárok na příspěvek na domácnost, |
| --- | --- |

—

838,66 EUR pro zaměstnance, který má nárok na příspěvek na domácnost,

| — | 497,22 EUR pro zaměstnance, který nemá nárok na příspěvek na domácnost. |
| --- | --- |

—

497,22 EUR pro zaměstnance, který nemá nárok na příspěvek na domácnost.

Článek 12

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí dolní hranice pro příspěvek v nezaměstnanosti stanovený v čl. 96 odst. 3 druhém pododstavci pracovního řádu ostatních zaměstnanců 1 002,90 EUR a horní hranice 2 005,78 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí paušální srážka stanovená v čl. 96 odst. 7 911,73 EUR.

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí dolní hranice pro příspěvek v nezaměstnanosti stanovený v článku 136 pracovního řádu ostatních zaměstnanců 882,33 EUR a horní hranice 2 076,07 EUR.

Článek 13

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí příspěvky za práci na směny stanovené v čl. 1 odst. 1 prvním pododstavci nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 300/76 (2) 382,17 EUR, 576,84 EUR, 630,69 EUR a 859,84 EUR.

Článek 14

S účinkem ode dne 1. července 2010 se na částky uvedené v článku 4 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 (3) použije opravný koeficient 5,516766.

Článek 15

S účinkem ode dne 1. července 2010 se tabulka v čl. 8 odst. 2 přílohy XIII služebního řádu nahrazuje tímto:

| 1.7.2010 | PLATOVÝ STUPEŇ |
| --- | --- |
| PLATOVÁ TŘÍDA | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

1.7.2010

PLATOVÝ STUPEŇ

PLATOVÁ TŘÍDA

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

Článek 16

S účinkem ode dne 1. července 2010 činí pro účely čl. 18 odst. 1 přílohy XIII služebního řádu výše paušálního příspěvku uvedená v bývalém článku 4a přílohy VII služebního řádu platného do 1. května 2004:

| — | 131,84 EUR měsíčně pro úředníky platové třídy C4 a C5, |
| --- | --- |

—

131,84 EUR měsíčně pro úředníky platové třídy C4 a C5,

| — | 202,14 EUR měsíčně pro úředníky platové třídy C1, C2 a C3. |
| --- | --- |

—

202,14 EUR měsíčně pro úředníky platové třídy C1, C2 a C3.

Článek 17

S účinkem ode dne 1. července 2010 se sazby základních měsíčních platů v článku 133 pracovního řádu ostatních zaměstnanců nahrazují tímto:

| Platová třída | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Základní plat při plném pracovním úvazku | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Platová třída | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Základní plat při plném pracovním úvazku | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Platová třída | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Základní plat při plném pracovním úvazku | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

Platová třída

1

2

3

4

5

6

7

Základní plat při plném pracovním úvazku

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Platová třída

8

9

10

11

12

13

14

Základní plat při plném pracovním úvazku

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Platová třída

15

16

17

18

19

Základní plat při plném pracovním úvazku

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

Článek 18

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 300/76 ze dne 9. února 1976 o stanovení kategorií příjemců, podmínek poskytování a výše příspěvků, které mohou být poskytovány úředníkům pracujícím na směny (Úř. věst. L 38, 13.2.1976, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví podmínky a postup pro uplatňování daně ve prospěch Evropských společenství (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 8).

3

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/7

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1240/2010

ze dne 20. prosince 2010,

kterým se ode dne 1. července 2010 upravuje sazba příspěvku úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie do důchodového systému

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Společenství, stanovené nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a zejména na článek 83a a přílohu XII služebního řádu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 13 přílohy XII služebního řádu předložil Eurostat dne 1. září 2010 zprávu o pojistněmatematickém posouzení důchodového systému pro rok 2010, která aktualizuje parametry uvedené v této příloze. Z tohoto posouzení vyplývá, že sazba příspěvku potřebná k udržení pojistněmatematické rovnováhy důchodového systému činí 11,6 % základního platu. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 13 přílohy XII služebního řádu předložil Eurostat dne 1. září 2010 zprávu o pojistněmatematickém posouzení důchodového systému pro rok 2010, která aktualizuje parametry uvedené v této příloze. Z tohoto posouzení vyplývá, že sazba příspěvku potřebná k udržení pojistněmatematické rovnováhy důchodového systému činí 11,6 % základního platu.

| (2) | V zájmu udržení pojistněmatematické rovnováhy důchodového systému úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství je tedy třeba upravit sazbu příspěvku na 11,6 % základního platu, |
| --- | --- |

(2)

V zájmu udržení pojistněmatematické rovnováhy důchodového systému úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství je tedy třeba upravit sazbu příspěvku na 11,6 % základního platu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

S účinkem ode dne 1. července 2010 se sazba příspěvku podle čl. 83 odst. 2 služebního řádu stanoví na 11,6 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

1

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1241/2010

ze dne 20. prosince 2010

o změně nařízení (ES) č. 452/2007 týkajícího se uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny (dále jen „první šetření“) byla nařízením Rady (ES) č. 452/2007 ze dne 23. dubna 2007 (2) uložena antidumpingová opatření. Nařízení vstoupilo v platnost dne 27. dubna 2007. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny (dále jen „první šetření“) byla nařízením Rady (ES) č. 452/2007 ze dne 23. dubna 2007 (2) uložena antidumpingová opatření. Nařízení vstoupilo v platnost dne 27. dubna 2007.

| (2) | Připomíná se, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého na žehlicí prkna vyráběná čínským vyvážejícím výrobcem Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „společnost Since Hardware“) byla 0 %, zatímco u ostatních čínských vyvážejících výrobců se pohybovala mezi 18,1 % a 38,1 %. Na základě následného prozatímního přezkumu se tyto celní sazby zvýšily až na 42,3 % prováděcím nařízením Rady (EU) č. 270/2010 ze dne 29. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Připomíná se, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého na žehlicí prkna vyráběná čínským vyvážejícím výrobcem Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „společnost Since Hardware“) byla 0 %, zatímco u ostatních čínských vyvážejících výrobců se pohybovala mezi 18,1 % a 38,1 %. Na základě následného prozatímního přezkumu se tyto celní sazby zvýšily až na 42,3 % prováděcím nařízením Rady (EU) č. 270/2010 ze dne 29. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 (3).

2.   Zahájení nového řízení

| (3) | Dne 2. října 2009 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámení o zahájení antidumpingového šetření („oznámení o zahájení“) podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5) (dále jen „základní nařízení“), týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z ČLR do Unie, omezeného na společnost Since Hardware. V oznámení o zahájení vyhlásila Komise též zahájení přezkumu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001, aby bylo možné provést veškeré potřebné změny nařízení (ES) č. 452/2007 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO s názvem „Mexiko – konečná antidumpingová opatření týkající se hovězhoí a rýže“ (AB-2005-6) (6). Uvedená zpráva v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z rozsahu působnosti konečného opatření uloženého v důsledku tohoto šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. října 2009 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámení o zahájení antidumpingového šetření („oznámení o zahájení“) podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5) (dále jen „základní nařízení“), týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z ČLR do Unie, omezeného na společnost Since Hardware. V oznámení o zahájení vyhlásila Komise též zahájení přezkumu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001, aby bylo možné provést veškeré potřebné změny nařízení (ES) č. 452/2007 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO s názvem „Mexiko – konečná antidumpingová opatření týkající se hovězhoí a rýže“ (AB-2005-6) (6). Uvedená zpráva v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z rozsahu působnosti konečného opatření uloženého v důsledku tohoto šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností.

3.   Vyloučení společnosti Since Hardware z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením (ES) č. 452/2007

| (4) | Společnost Since Hardware by měla být vyloučena z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením (ES) č. 452/2007, aby nebyla předmětem zároveň dvou antidumpingových řízení, |
| --- | --- |

(4)

Společnost Since Hardware by měla být vyloučena z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením (ES) č. 452/2007, aby nebyla předmětem zároveň dvou antidumpingových řízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:

V čl. 1 odst. 2 se v tabulce zrušují údaje týkající se společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. a slova „Všechny ostatní společnosti“ se nahrazují slovy „Všechny ostatní společnosti (kromě společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou – doplňkový kód TARIC A784)“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyné

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 201, 26.7.2001, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.

6

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010

ze dne 20. prosince 2010

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.

| (2) | Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala. |
| --- | --- |

(2)

Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.

2.   Žádost o přezkum

| (3) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.

| (4) | Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

| (5) | Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

3.   Šetření

3.1.   Období šetření

| (6) | Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(6)

Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

3.2.   Strany dotčené šetřením

| (7) | Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká. |
| --- | --- |

(7)

Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.

| (8) | Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(8)

Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

4.   Výběr vzorku

| (9) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

| (10) | Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(10)

Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.

| (11) | Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(11)

Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.

| (12) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní. |
| --- | --- |

(12)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.

| (13) | Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(13)

Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.

| (14) | Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník. |
| --- | --- |

(14)

Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.

5.   Ověření získaných informací

| (15) | Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě: |
| --- | --- |

(15)

Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:

5.1.   Vyvážející výrobci v Indii

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore. |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore.

5.2.   Výrobci v Unii

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

| — | Eurorope SA (Řecko), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Řecko),

| — | Lanex A.S. (Česká republika), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Česká republika),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (16) | Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

(16)

Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.

| (17) | Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(17)

Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.

2.   Obdobný výrobek

| (18) | Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (19) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25–30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(19)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25–30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU

| (20) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(20)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.

1.   Objem dovozu

| (21) | Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:









  (tuny) | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj – Comext |

(21)

Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:

(tuny)

2006

2007

2008

OPŠ

Indie

3

4

19

31

Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj – Comext

| (22) | Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem. |
| --- | --- |

(22)

Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.

| (23) | Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z [...] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace. |
| --- | --- |

(23)

Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z [...] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.

| (24) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

(24)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.

| (25) | Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.

2.   Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření

2.1.   Výrobní kapacita

| (26) | Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření. |
| --- | --- |

(26)

Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.

| (27) | Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(27)

Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (28) | Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu. |
| --- | --- |

(28)

Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.

| (29) | Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta. |
| --- | --- |

(29)

Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.

2.2.   Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy

| (30) | Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(30)

Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.

| (31) | Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie. |
| --- | --- |

(31)

Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.

| (32) | Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.

| (33) | Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění. |
| --- | --- |

(33)

Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.

2.3.   Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou

| (34) | Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření. |
| --- | --- |

(34)

Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.

| (35) | Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší. |
| --- | --- |

(35)

Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.

| (36) | Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(36)

Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (37) | Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní. |
| --- | --- |

(37)

Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.

3.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (38) | Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(38)

Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.

| (39) | Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (40) | Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet. |
| --- | --- |

(40)

Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.

| (41) | Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko), |
| --- | --- | --- |

(41)

Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

| — | Eurorope SA (Řecko), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Řecko),

| — | Lanex A.S. (Česká republika), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Česká republika),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).

| (42) | Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(42)

Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba na trhu Unie

| (43) | Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(43)

Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.

| (44) | Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %. | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba Unie (v t) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Index (2006=100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz) |

(44)

Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.

2006

2007

2008

OPŠ

Celková spotřeba Unie (v t)

34 318

39 816

36 777

31 944

Index (2006=100)

100

116

107

93

Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)

2.   Dovoz z Indie

| (45) | Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný. |
| --- | --- |

(45)

Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.

| (46) | Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen. |
| --- | --- |

(46)

Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.

3.   Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí

| (47) | Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.

| (48) | Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %. |
| --- | --- |

(48)

Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.

| (49) | Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(49)

Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.

4.   Dovoz z jiných třetích zemí

| (50) | Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %. |
| --- | --- |

(50)

Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.

| (51) | Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(51)

Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.

| (52) | Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %. |
| --- | --- |

(52)

Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.

| (53) | Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %. |
| --- | --- |

(53)

Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.1.   Předběžné poznámky

| (54) | Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů. |
| --- | --- |

(54)

Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.

5.2.   Objem prodeje výrobního odvětví Unie

| (55) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Index (2006=100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku) |

(55)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:

2006

2007

2008

OPŠ

Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)

28 393

32 161

28 911

24 955

Index (2006=100)

100

113

102

88

Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)

5.3.   Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

| (56) | Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Index (2006=100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku) |

(56)

Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:

2006

2007

2008

OPŠ

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Index (2006=100)

100

98

95

94

Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)

| (57) | Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(57)

Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).

5.4.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (58) | Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v t) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Výrobní kapacita (v t) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Využití kapacity (v %) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Index (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(58)

Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:

2006

2007

2008

OPŠ

Výroba (v t)

11 229

12 286

12 150

9 372

Index (2006=100)

100

109

108

83

Výrobní kapacita (v t)

21 510

23 467

23 278

22 480

Index (2006=100)

100

109

108

105

Využití kapacity (v %)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Index (2006=100)

100

100

100

80

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.5.   Zásoby

| (59) | Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken. | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v t) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Index (2006=100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(59)

Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.

2006

2007

2008

OPŠ

Konečný stav zásob (v t)

1 073

982

1 156

905

Index (2006=100)

100

92

108

84

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.6.   Prodejní ceny

| (60) | Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Index (2006=100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(60)

Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:

2006

2007

2008

OPŠ

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)

5 268

5 229

5 670

5 766

Index (2006=100)

100

99

108

109

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

| (61) | Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(61)

Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.

5.7.   Ziskovost

| (62) | Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(62)

Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:

2006

2007

2008

OPŠ

Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Index (2006=100)

100

115

104

128

Zdroj:
  šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.8.   Investice a schopnost získat kapitál

| (63) | Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice. | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(63)

Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.

2006

2007

2008

OPŠ

Čisté investice (v EUR)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Index (2006=100)

100

109

54

5

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.9.   Návratnost investic

| (64) | Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic. | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnost investic (v %) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(64)

Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.

2006

2007

2008

OPŠ

Návratnost investic (v %)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Index (2006=100)

100

119

122

132

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.10.   Peněžní tok

| (65) | Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni: | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Index (2006=100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(65)

Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:

2006

2007

2008

OPŠ

Peněžní tok (v EUR)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Index (2006=100)

100

132

129

115

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.11.   Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady

| (66) | Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles. | 2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (osoby) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Index (2006=100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Index (2006=100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Produktivita (v t na zaměstnance) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku) |

(66)

Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.

2006

2007

2008

OPŠ

Zaměstnanost (osoby)

638

665

685

623

Index (2006=100)

100

104

107

98

Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)

12 851

13 688

14 589

14 120

Index (2006=100)

100

107

114

110

Produktivita (v t na zaměstnance)

17,6

18,4

17,7

15,0

Index (2006=100)

100

105

101

85

Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

5.12.   Růst

| (67) | Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu. |
| --- | --- |

(67)

Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.

5.13.   Velikost dumpingového rozpětí

| (68) | Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(68)

Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.

5.14.   Překonání účinků minulého dumpingu

| (69) | Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(69)

Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.

5.15.   Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

| (70) | Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(70)

Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.

| (71) | Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy. |
| --- | --- |

(71)

Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.

| (72) | Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(72)

Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.

| (73) | Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh – jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí – znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený. |
| --- | --- |

(73)

Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh – jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí – znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (74) | Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy. |
| --- | --- |

(74)

Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.

| (75) | Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(75)

Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (76) | Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(76)

Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.

| (77) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(77)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.

| (78) | Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

| (79) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie. |
| --- | --- |

(79)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Předběžné poznámky

| (80) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. |
| --- | --- |

(80)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.

| (81) | Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(81)

Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.

| (82) | Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(82)

Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.

| (83) | Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(83)

Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (84) | Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné. |
| --- | --- |

(84)

Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.

| (85) | Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(85)

Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.

| (86) | Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.

| (87) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (88) | Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce. |
| --- | --- |

(88)

Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.

| (89) | Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(89)

Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.

4.   Zájem uživatelů

| (90) | Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání. |
| --- | --- |

(90)

Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.

| (91) | Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(91)

Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.

5.   Závěr

| (92) | Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(92)

Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.

| (93) | Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(93)

Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.

| (94) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (95) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu. |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.

| (96) | Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(96)

Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.

| (97) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována. |
| --- | --- |

(97)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.

| (98) | Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu. |
| --- | --- |

(98)

Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.

| (99) | Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu. |
| --- | --- |

(99)

Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.

| (100) | Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky. |
| --- | --- |

(100)

Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.

| (101) | Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu. |
| --- | --- |

(101)

Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.

| (102) | S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby, |
| --- | --- |

(102)

S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.

2.   Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 |
| Všechny ostatní společnosti | 82,0 % | 8900 |

Společnost

Celní sazba

Doplňkový kód TARIC

Garware Wall Ropes Ltd

53,0 %

8755

Všechny ostatní společnosti

82,0 %

8900

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije je po dobu tří let roky.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 183, 26.6.1998, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 311, 8.10.2004, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 240, 7.10.2009, s. 6.

4

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/22

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1243/2010

ze dne 20. prosince 2010

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd.

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Ukrajiny (dále jen „první šetření“) byla nařízením Rady (ES) č. 452/2007 ze dne 23. dubna 2007 (2) uložena antidumpingová opatření. Nařízení vstoupilo v platnost dne 27. dubna 2007. |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Ukrajiny (dále jen „první šetření“) byla nařízením Rady (ES) č. 452/2007 ze dne 23. dubna 2007 (2) uložena antidumpingová opatření. Nařízení vstoupilo v platnost dne 27. dubna 2007.

| (2) | Připomíná se, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého na žehlicí prkna vyráběná čínským vyvážejícím výrobcem Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „společnost Since Hardware“) byla 0 %, zatímco u ostatních čínských vyvážejících výrobců se pohybovala mezi 18,1 % a 38,1 %. Na základě následného prozatímního přezkumu se tyto celní sazby zvýšily až na 42,3 % prováděcím nařízením Rady (EU) č. 270/2010 ze dne 29. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 (3). |
| --- | --- |

(2)

Připomíná se, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého na žehlicí prkna vyráběná čínským vyvážejícím výrobcem Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „společnost Since Hardware“) byla 0 %, zatímco u ostatních čínských vyvážejících výrobců se pohybovala mezi 18,1 % a 38,1 %. Na základě následného prozatímního přezkumu se tyto celní sazby zvýšily až na 42,3 % prováděcím nařízením Rady (EU) č. 270/2010 ze dne 29. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 (3).

2.   Zahájení současného řízení

| (3) | Dne 2. října 2009 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámení o zahájení antidumpingového šetření („oznámení o zahájení“) podle článku 5 základního nařízení týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z ČLR do Unie, omezeného na společnost Since Hardware. V oznámení o zahájení vyhlásila Komise též zahájení přezkumu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 (dále jen „přezkum podle nařízení (ES) č. 1515/2001“), aby bylo možné provést veškeré potřebné změny nařízení (ES) č. 452/2007 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO s názvem „Mexiko – konečná antidumpingová opatření týkající se hovězhoí a rýže“ (AB-2005-6) (5). |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. října 2009 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) oznámení o zahájení antidumpingového šetření („oznámení o zahájení“) podle článku 5 základního nařízení týkajícího se dovozu žehlicích prken pocházejících z ČLR do Unie, omezeného na společnost Since Hardware. V oznámení o zahájení vyhlásila Komise též zahájení přezkumu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 (dále jen „přezkum podle nařízení (ES) č. 1515/2001“), aby bylo možné provést veškeré potřebné změny nařízení (ES) č. 452/2007 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO s názvem „Mexiko – konečná antidumpingová opatření týkající se hovězhoí a rýže“ (AB-2005-6) (5).

| (4) | Antidumpingové šetření bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. srpna 2009 třemi výrobci v Unii, společnostmi Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. a Vale Mill (Rochdale) Ltd. (dále jen „žadatelé“), představujícími podstatnou část celkové výroby žehlicích prken v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Antidumpingové šetření bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. srpna 2009 třemi výrobci v Unii, společnostmi Colombo New Scal S.p.A., Pirola S.p.A. a Vale Mill (Rochdale) Ltd. (dále jen „žadatelé“), představujícími podstatnou část celkové výroby žehlicích prken v Unii.

| (5) | Připomíná se, že s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO bylo proti společnosti Since Hardware zahájeno nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení, a nikoli prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Uvedená zpráva stanoví v odstavcích 305 a 306, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z rozsahu působnosti konečného opatření uloženého v důsledku tohoto šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností. |
| --- | --- |

(5)

Připomíná se, že s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO bylo proti společnosti Since Hardware zahájeno nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení, a nikoli prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Uvedená zpráva stanoví v odstavcích 305 a 306, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z rozsahu působnosti konečného opatření uloženého v důsledku tohoto šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností.

| (6) | Společnost Since Hardware prohlásila, že Komise nemůže zahájit nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti, neboť by tím porušila obecnou zásadu zakotvenou v článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) a v Antidumpingové dohodě WTO (ADA WTO), jakož i v základním nařízení, že antidumpingová řízení jsou zaměřena na dovoz z jednotlivých zemí, a nikoli od jednotlivých společností. Společnost Since Hardware zejména tvrdila, že Komise porušila čl. 9 odst. 3 a čl. 11 odst. 6 základního nařízení tím, že zahájila antidumpingové šetření na základě článku 5 namísto čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Společnost Since Hardware také tvrdila, že vzhledem k tomu, že pravidla WTO nemají přímý účinek v právním řádu EU, nemůže se Komise rozhodnout, že nevezme na vědomí výše uvedená ustanovení základního nařízení a automaticky provede předpis WTO, aniž by Rada předtím upravila základní nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Společnost Since Hardware prohlásila, že Komise nemůže zahájit nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti, neboť by tím porušila obecnou zásadu zakotvenou v článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) a v Antidumpingové dohodě WTO (ADA WTO), jakož i v základním nařízení, že antidumpingová řízení jsou zaměřena na dovoz z jednotlivých zemí, a nikoli od jednotlivých společností. Společnost Since Hardware zejména tvrdila, že Komise porušila čl. 9 odst. 3 a čl. 11 odst. 6 základního nařízení tím, že zahájila antidumpingové šetření na základě článku 5 namísto čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Společnost Since Hardware také tvrdila, že vzhledem k tomu, že pravidla WTO nemají přímý účinek v právním řádu EU, nemůže se Komise rozhodnout, že nevezme na vědomí výše uvedená ustanovení základního nařízení a automaticky provede předpis WTO, aniž by Rada předtím upravila základní nařízení.

| (7) | V tomto ohledu se uznává, že antidumpingová řízení jsou obvykle zahajována proti dovozu z určité země, a nikoli od jednotlivých společností. Tento případ je však výjimkou z výše uvedeného pravidla s ohledem na následující zvláštní okolnosti. Odvolací orgán WTO stanovil ve své zprávě v odstavcích 216 až 218, že článek 5.8 Antidumpingové dohody WTO vyžaduje, aby vyšetřující orgán ukončil šetření ohledně vývozce, u něhož nebylo v rámci původního šetření zjištěno rozpětí nad minimální úroveň, a v odstavci 305, že tento vývozce musí být tedy vyloučen z konečných antidumpingových opatření (6) a že tito vývozci nemohou být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností (7). Je pravda, že pro nedostatečný přímý účinek pravidel WTO nelze obvykle přezkoumat právní platnost opatření přijatých orgány Unie (dále jen „orgány“) z hlediska dohod WTO. To však v tomto konkrétním případě neznamená, že by orgány neměly brát na vědomí pravidla WTO a zejména zprávu odvolacího orgánu WTO. Nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 bylo přijato konkrétně z toho důvodu, aby mohly orgány uvést opatření přijaté v rámci základního nařízení do souladu s rozhodnutími obsaženými ve zprávě přijaté orgánem WTO pro řešení sporů, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1515/2001, bez předchozí změny základního nařízení. Nařízení (ES) č. 1515/2001 tedy zejména umožňuje orgánům formálně vyloučit vývozce, u nichž nebyl v průběhu předchozího původního šetření zjištěn dumping, z oblasti působnosti nařízení, které bylo přijato na konci uvedeného šetření. Pro tento účel byl zahájen přezkum nařízení (ES) č. 451/2007 na základě nařízení (ES) č. 1515/2001. |
| --- | --- |

(7)

V tomto ohledu se uznává, že antidumpingová řízení jsou obvykle zahajována proti dovozu z určité země, a nikoli od jednotlivých společností. Tento případ je však výjimkou z výše uvedeného pravidla s ohledem na následující zvláštní okolnosti. Odvolací orgán WTO stanovil ve své zprávě v odstavcích 216 až 218, že článek 5.8 Antidumpingové dohody WTO vyžaduje, aby vyšetřující orgán ukončil šetření ohledně vývozce, u něhož nebylo v rámci původního šetření zjištěno rozpětí nad minimální úroveň, a v odstavci 305, že tento vývozce musí být tedy vyloučen z konečných antidumpingových opatření (6) a že tito vývozci nemohou být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností (7). Je pravda, že pro nedostatečný přímý účinek pravidel WTO nelze obvykle přezkoumat právní platnost opatření přijatých orgány Unie (dále jen „orgány“) z hlediska dohod WTO. To však v tomto konkrétním případě neznamená, že by orgány neměly brát na vědomí pravidla WTO a zejména zprávu odvolacího orgánu WTO. Nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 bylo přijato konkrétně z toho důvodu, aby mohly orgány uvést opatření přijaté v rámci základního nařízení do souladu s rozhodnutími obsaženými ve zprávě přijaté orgánem WTO pro řešení sporů, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1515/2001, bez předchozí změny základního nařízení. Nařízení (ES) č. 1515/2001 tedy zejména umožňuje orgánům formálně vyloučit vývozce, u nichž nebyl v průběhu předchozího původního šetření zjištěn dumping, z oblasti působnosti nařízení, které bylo přijato na konci uvedeného šetření. Pro tento účel byl zahájen přezkum nařízení (ES) č. 451/2007 na základě nařízení (ES) č. 1515/2001.

| (8) | Navíc žádné ustanovení základního nařízení nevylučuje zahájení nového antidumpingového šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti. Zároveň je třeba právní předpisy Unie vykládat pokud možno způsobem, který je v souladu s mezinárodním právem, zejména tam, kde jsou dotčená ustanovení určena k tomu, aby některá mezinárodní dohoda uzavřená Unií nabyla účinnosti. Vzhledem k tomu, že Antidumpingová dohoda WTO na jedné straně umožňuje členům WTO ukládat clo k zabránění škodlivému dumpingu, ale na druhé straně ji odvolací orgán WTO ve své zprávě vykládá tak, že neumožňuje přezkum společností, u nichž nebyl v průběhu původního šetření zjištěn dumping, je třeba základní nařízení v tomto případě vykládat tak, že umožňuje Unii zahájit šetření podle článku 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Navíc žádné ustanovení základního nařízení nevylučuje zahájení nového antidumpingového šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti. Zároveň je třeba právní předpisy Unie vykládat pokud možno způsobem, který je v souladu s mezinárodním právem, zejména tam, kde jsou dotčená ustanovení určena k tomu, aby některá mezinárodní dohoda uzavřená Unií nabyla účinnosti. Vzhledem k tomu, že Antidumpingová dohoda WTO na jedné straně umožňuje členům WTO ukládat clo k zabránění škodlivému dumpingu, ale na druhé straně ji odvolací orgán WTO ve své zprávě vykládá tak, že neumožňuje přezkum společností, u nichž nebyl v průběhu původního šetření zjištěn dumping, je třeba základní nařízení v tomto případě vykládat tak, že umožňuje Unii zahájit šetření podle článku 5 základního nařízení.

| (9) | Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2010 ze dne 20. prosince 2010 (8) byla společnost SINCE Hardware vyňata z působnosti nařízení (ES) č. 452/2007. |
| --- | --- |

(9)

Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2010 ze dne 20. prosince 2010 (8) byla společnost SINCE Hardware vyňata z působnosti nařízení (ES) č. 452/2007.

| (10) | S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu je tedy zahájení antidumpingového šetření na základě článku 5 základního nařízení proti společnosti Since Hardware zákonné. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu je tedy zahájení antidumpingového šetření na základě článku 5 základního nařízení proti společnosti Since Hardware zákonné.

3.   Dotčené strany

| (11) | Komise oficiálně informovala společnost Since Hardware, známé dotčené dovozce a výrobce v Unii, zástupce dotčené země a výrobce v potenciálních srovnatelných zemích o zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(11)

Komise oficiálně informovala společnost Since Hardware, známé dotčené dovozce a výrobce v Unii, zástupce dotčené země a výrobce v potenciálních srovnatelných zemích o zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (12) | K tomu, aby mohla společnost Since Hardware, pokud si bude přát, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tomuto vyvážejícímu výrobci formulář žádosti. Komise také společnosti Since Hardware zaslala dotazník. Vyvážející výrobce předložil vyplněnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení a vyplnil dotazník. |
| --- | --- |

(12)

K tomu, aby mohla společnost Since Hardware, pokud si bude přát, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tomuto vyvážejícímu výrobci formulář žádosti. Komise také společnosti Since Hardware zaslala dotazník. Vyvážející výrobce předložil vyplněnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení a vyplnil dotazník.

| (13) | Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku pro stanovení podílu na újmě podle článku 17 základního nařízení. Pět výrobců v Unii předložilo požadované informace pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku pro stanovení podílu na újmě podle článku 17 základního nařízení. Pět výrobců v Unii předložilo požadované informace pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (14) | Z výše uvedených pěti výrobců v Unii byli pouze tři žadatelé součástí výrobního odvětví Unie v prvním šetření. Vzhledem ke specifičnosti tohoto případu, jak je uvedeno v 57. až 60. bodu odůvodnění bylo rozhodnuto o zaslání dotazníků pouze těmto třem výrobcům v Unii, přičemž ostatní dva výrobci Unie byli požádáni, aby předložili případné dodatečné připomínky, které by pomohly Komisi zjistit, zda dovoz výrobků společnosti Since Hardware způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. Všichni tři žadatelé z Unie (výrobci v Unii) předložili vyplněné dotazníky. Ostatní dva výrobci v Unii nepředložili další připomínky k řízení. |
| --- | --- |

(14)

Z výše uvedených pěti výrobců v Unii byli pouze tři žadatelé součástí výrobního odvětví Unie v prvním šetření. Vzhledem ke specifičnosti tohoto případu, jak je uvedeno v 57. až 60. bodu odůvodnění bylo rozhodnuto o zaslání dotazníků pouze těmto třem výrobcům v Unii, přičemž ostatní dva výrobci Unie byli požádáni, aby předložili případné dodatečné připomínky, které by pomohly Komisi zjistit, zda dovoz výrobků společnosti Since Hardware způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. Všichni tři žadatelé z Unie (výrobci v Unii) předložili vyplněné dotazníky. Ostatní dva výrobci v Unii nepředložili další připomínky k řízení.

| (15) | Komise zaslala také dotazníky všem známým výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích a všem známým dotčeným dovozcům, kteří nejsou ve spojení se společností Since Hardware. Pokud jde o dovozce do Unie, kteří nejsou ve spojení, byly zde zpočátku dvě společnosti spolupracující při šetření. Avšak jedna z nich nemohla ve spolupráci pokračovat. Druhým dovozcem byla stejná společnost jako jeden z výrobců v Unii, kteří nepodali žádost. Tato společnost předložila vyplněný dotazník pro dovozce. Kromě toho v šetření spolupracovalo také jedno obchodní sdružení a předložilo připomínky. |
| --- | --- |

(15)

Komise zaslala také dotazníky všem známým výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích a všem známým dotčeným dovozcům, kteří nejsou ve spojení se společností Since Hardware. Pokud jde o dovozce do Unie, kteří nejsou ve spojení, byly zde zpočátku dvě společnosti spolupracující při šetření. Avšak jedna z nich nemohla ve spolupráci pokračovat. Druhým dovozcem byla stejná společnost jako jeden z výrobců v Unii, kteří nepodali žádost. Tato společnost předložila vyplněný dotazník pro dovozce. Kromě toho v šetření spolupracovalo také jedno obchodní sdružení a předložilo připomínky.

| (16) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely posouzení zacházení jako v tržním hospodářství a rozhodnutí o dumpingu, podílu na újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě byla provedena v prostorách společnosti Since Hardware v Guangzhou v ČLR a společnosti Vale Mill (Rochdale) Ltd. ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(16)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely posouzení zacházení jako v tržním hospodářství a rozhodnutí o dumpingu, podílu na újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě byla provedena v prostorách společnosti Since Hardware v Guangzhou v ČLR a společnosti Vale Mill (Rochdale) Ltd. ve Spojeném království.

| (17) | Komise informovala zúčastněné strany, že vzhledem ke složitému právnímu pozadí současného šetření (viz výše 0 bod odůvodnění a násl.) považovala za vhodnější neukládat v tomto případě prozatímní opatření, ale pokračovat v šetření. Žádná strana nevznesla námitky. |
| --- | --- |

(17)

Komise informovala zúčastněné strany, že vzhledem ke složitému právnímu pozadí současného šetření (viz výše 0 bod odůvodnění a násl.) považovala za vhodnější neukládat v tomto případě prozatímní opatření, ale pokračovat v šetření. Žádná strana nevznesla námitky.

| (18) | Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla, a dostaly příležitost předložit připomínky. Připomínky předložené stranami byly zváženy a zjištění byla případně odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(18)

Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla, a dostaly příležitost předložit připomínky. Připomínky předložené stranami byly zváženy a zjištění byla případně odpovídajícím způsobem upravena.

4.   Období šetření

| (19) | Šetření dumpingu a cenového podbízení se vztahovalo na období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání objemu dovozu výrobků společnosti Since Hardware relevantní pro posouzení újmy (podílu na ní) se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). Avšak z hlediska specifičnosti tohoto případu, a sice skutečnosti, že jiné původní šetření týkající se téhož výrobku a třetí země probíhalo teprve před několika lety, a vzhledem k tomu, že jsou cla uložená na základě tohoto šetření stále v platnosti, budou v analýze újmy uvedeny také odkazy na období tohoto předchozího šetření (dále jen „období prvního šetření“). |
| --- | --- |

(19)

Šetření dumpingu a cenového podbízení se vztahovalo na období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání objemu dovozu výrobků společnosti Since Hardware relevantní pro posouzení újmy (podílu na ní) se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). Avšak z hlediska specifičnosti tohoto případu, a sice skutečnosti, že jiné původní šetření týkající se téhož výrobku a třetí země probíhalo teprve před několika lety, a vzhledem k tomu, že jsou cla uložená na základě tohoto šetření stále v platnosti, budou v analýze újmy uvedeny také odkazy na období tohoto předchozího šetření (dále jen „období prvního šetření“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (20) | Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z ČLR a vyrobené společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(20)

Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z ČLR a vyrobené společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd. (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.

| (21) | Šetření ukázalo, že existují různé typy žehlicích prken a jejich základní součásti závisejí hlavně na jejich konstrukci a velikosti, na materiálu, z něhož jsou vyrobeny, a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzické vlastnosti a použití. |
| --- | --- |

(21)

Šetření ukázalo, že existují různé typy žehlicích prken a jejich základní součásti závisejí hlavně na jejich konstrukci a velikosti, na materiálu, z něhož jsou vyrobeny, a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzické vlastnosti a použití.

| (22) | Vyvážející výrobce tvrdil, že šetření by se nemělo týkat základních součástí žehlicích prken, jelikož žehlicí prkna a jejich základní součásti (tj. podpěry, desky a rampy na žehličku) netvoří jediný výrobek, a proto nemohou být součástí stejného dotčeného výrobku v rámci jednoho šetření. Tento argument šetření nepotvrdilo. V současném šetření bylo zjištěno, že základní součásti žehlicích prken by měly být zahrnuty do šetření, neboť podpěry, desky a rampy na žehličku určují vlastnosti hotového výrobku, nemají jiné konečné použití než jako součást konečného výrobku (tj. žehlicího prkna) a jako takové nejsou odlišným výrobkem. To je v souladu s řadou jiných šetření, kde byly hotové výrobky a jejich klíčové součásti považovány za jediný výrobek. Podobně jako v prvním šetření jsou tedy všechny stávající typy žehlicích prken a jejich základních součástí považovány pro účely tohoto šetření za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(22)

Vyvážející výrobce tvrdil, že šetření by se nemělo týkat základních součástí žehlicích prken, jelikož žehlicí prkna a jejich základní součásti (tj. podpěry, desky a rampy na žehličku) netvoří jediný výrobek, a proto nemohou být součástí stejného dotčeného výrobku v rámci jednoho šetření. Tento argument šetření nepotvrdilo. V současném šetření bylo zjištěno, že základní součásti žehlicích prken by měly být zahrnuty do šetření, neboť podpěry, desky a rampy na žehličku určují vlastnosti hotového výrobku, nemají jiné konečné použití než jako součást konečného výrobku (tj. žehlicího prkna) a jako takové nejsou odlišným výrobkem. To je v souladu s řadou jiných šetření, kde byly hotové výrobky a jejich klíčové součásti považovány za jediný výrobek. Podobně jako v prvním šetření jsou tedy všechny stávající typy žehlicích prken a jejich základních součástí považovány pro účely tohoto šetření za jeden výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (23) | Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a žehlícími prkny a jejich základními součástmi vyráběnými žadateli a ostatními spolupracujícími výrobci v Unii a prodávanými na trhu Unie, která také nakonec posloužila jako srovnatelná země. Oba výrobky mají stejné fyzické vlastnosti a použití a jsou vzájemně zaměnitelné. |
| --- | --- |

(23)

Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a žehlícími prkny a jejich základními součástmi vyráběnými žadateli a ostatními spolupracujícími výrobci v Unii a prodávanými na trhu Unie, která také nakonec posloužila jako srovnatelná země. Oba výrobky mají stejné fyzické vlastnosti a použití a jsou vzájemně zaměnitelné.

| (24) | Proto jsou žehlicí prkna spolu se svými základními součástmi vyráběná a prodávaná v Unii považována za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Proto jsou žehlicí prkna spolu se svými základními součástmi vyráběná a prodávaná v Unii považována za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (25) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  — | obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty, |
| --- | --- | --- |

(25)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

—

obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty,

| — | společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely, |
| --- | --- |

—

společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,

| — | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, |
| --- | --- |

—

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,

| — | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví, |
| --- | --- |

—

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

| (26) | Společnost Since Hardware požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byla vyzvána k vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(26)

Společnost Since Hardware požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byla vyzvána k vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (27) | Šetřením bylo zjištěno, že společnost Since Hardware nesplňovala kritérium pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Navíc bylo šetřením zjištěno, že společnost Since Hardware nesplňovala kritérium přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce (kritérium 2) základního nařízení. Hlavní zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže. |
| --- | --- |

(27)

Šetřením bylo zjištěno, že společnost Since Hardware nesplňovala kritérium pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Navíc bylo šetřením zjištěno, že společnost Since Hardware nesplňovala kritérium přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce (kritérium 2) základního nařízení. Hlavní zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže.

| (28) | Pokud jde o kritérium 1, tj. že společnosti přijímají obchodní rozhodnutí na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu, přičemž náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty, je třeba poznamenat, že společnost Since Hardware tvrdila, že začala kupovat své hlavní suroviny (výrobky z oceli) na domácím čínském trhu, na rozdíl od období prvního šetření, kdy společnost Since Hardware tyto suroviny dovážela. Proto se zkoumalo, zda čínský domácí trh hlavních surovin lze považovat za trh odrážející tržní hodnoty. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o kritérium 1, tj. že společnosti přijímají obchodní rozhodnutí na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu, přičemž náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty, je třeba poznamenat, že společnost Since Hardware tvrdila, že začala kupovat své hlavní suroviny (výrobky z oceli) na domácím čínském trhu, na rozdíl od období prvního šetření, kdy společnost Since Hardware tyto suroviny dovážela. Proto se zkoumalo, zda čínský domácí trh hlavních surovin lze považovat za trh odrážející tržní hodnoty.

| (29) | Bylo zjištěno, že po uplynutí období prvního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny pro dotčený výrobek. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků dostupných na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Avšak v červnu 2009 (na konci období šetření) se čínská politika vzhledem k odvětví výroby oceli zřejmě opět změnila. Vývozní daň byla zrušena a byl zaveden nový rabat na DPH na výrobky z oceli, což vytváří příznivější prostředí pro vývoz. Nová politika, která již neodrazuje od vývozu, se shoduje s poklesem cen oceli na ostatních světových trzích a s vyrovnáním čínských domácích cen s mezinárodními cenami oceli, tj. situací, kdy na domácím trhu nehrozí zvyšování cen. Účelem těchto opakovaných změn v režimu vývozní daně / DPH týkající se oceli prováděných v průběhu doby zjevně bylo regulovat čínský domácí trh s ocelí a ceny na tomto trhu. Stát tak nadále vykonával důležitý vliv na domácí trh s ocelí a ceny oceli v ČLR u těchto konkrétních surovin tak nesledují spontánně trendy na světových trzích. |
| --- | --- |

(29)

Bylo zjištěno, že po uplynutí období prvního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny pro dotčený výrobek. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků dostupných na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Avšak v červnu 2009 (na konci období šetření) se čínská politika vzhledem k odvětví výroby oceli zřejmě opět změnila. Vývozní daň byla zrušena a byl zaveden nový rabat na DPH na výrobky z oceli, což vytváří příznivější prostředí pro vývoz. Nová politika, která již neodrazuje od vývozu, se shoduje s poklesem cen oceli na ostatních světových trzích a s vyrovnáním čínských domácích cen s mezinárodními cenami oceli, tj. situací, kdy na domácím trhu nehrozí zvyšování cen. Účelem těchto opakovaných změn v režimu vývozní daně / DPH týkající se oceli prováděných v průběhu doby zjevně bylo regulovat čínský domácí trh s ocelí a ceny na tomto trhu. Stát tak nadále vykonával důležitý vliv na domácí trh s ocelí a ceny oceli v ČLR u těchto konkrétních surovin tak nesledují spontánně trendy na světových trzích.

| (30) | Mnoho studií a zpráv i veřejně přístupná konta řady výrobců oceli (9) skutečně potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví oceli v ČLR. |
| --- | --- |

(30)

Mnoho studií a zpráv i veřejně přístupná konta řady výrobců oceli (9) skutečně potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví oceli v ČLR.

| (31) | Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu první poloviny období šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (10), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli. Ve druhé polovině období šetření světové ceny oceli v Evropě a Severní Americe významně klesly, zatímco pokles čínských domácích cen byl daleko menší. Cenový rozdíl mezi čínskými a mezinárodními cenami oceli tak do konce období šetření prakticky zmizel. Avšak opatření přijatá čínskou vládou na regulaci čínského trhu s ocelí vedla v podstatě k situaci, kdy ceny surovin stále odrážely zásah státu, což mělo přímý dopad na rozhodování společností při pořizování surovin. |
| --- | --- |

(31)

Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu první poloviny období šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (10), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli. Ve druhé polovině období šetření světové ceny oceli v Evropě a Severní Americe významně klesly, zatímco pokles čínských domácích cen byl daleko menší. Cenový rozdíl mezi čínskými a mezinárodními cenami oceli tak do konce období šetření prakticky zmizel. Avšak opatření přijatá čínskou vládou na regulaci čínského trhu s ocelí vedla v podstatě k situaci, kdy ceny surovin stále odrážely zásah státu, což mělo přímý dopad na rozhodování společností při pořizování surovin.

| (32) | Vzhledem k tomu, že společnost Since Hardware nakupovala své suroviny v průběhu tohoto období šetření na čínském domácím trhu, těžila během období šetření z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k tomu, že společnost Since Hardware nakupovala své suroviny v průběhu tohoto období šetření na čínském domácím trhu, těžila během období šetření z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli.

| (33) | Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Since Hardware podstatně neodrážejí tržní hodnoty. V návaznosti na to se dospělo k závěru, že společnost Since Hardware neprokázala, že splňuje kritérium 1 stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné jí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(33)

Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Since Hardware podstatně neodrážejí tržní hodnoty. V návaznosti na to se dospělo k závěru, že společnost Since Hardware neprokázala, že splňuje kritérium 1 stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné jí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.

| (34) | Navíc společnost nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech, neboť v účtech, a zejména zprávě o ověření kapitálu společnosti, nebyla žádná zmínka o určité důležité transakci, k níž došlo v průběhu období šetření. Navíc auditoři nepředložili připomínky k této důležité transakci. Kromě toho bylo zjištěno zaúčtování významné částky, které nerespektovalo zásadu náležité prezentace účtů v rámci IAS. Ani k této skutečnosti nepředložil auditor připomínky. Byl tedy vyvozen závěr, že společnost neprokázala ani splnění kritéria 2 stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Navíc společnost nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používané ve všech oblastech, neboť v účtech, a zejména zprávě o ověření kapitálu společnosti, nebyla žádná zmínka o určité důležité transakci, k níž došlo v průběhu období šetření. Navíc auditoři nepředložili připomínky k této důležité transakci. Kromě toho bylo zjištěno zaúčtování významné částky, které nerespektovalo zásadu náležité prezentace účtů v rámci IAS. Ani k této skutečnosti nepředložil auditor připomínky. Byl tedy vyvozen závěr, že společnost neprokázala ani splnění kritéria 2 stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (35) | Společnost Since Hardware, orgány dotčené země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslala společnost a výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(35)

Společnost Since Hardware, orgány dotčené země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslala společnost a výrobní odvětví Unie.

| (36) | Společnost Since Hardware předložila tři hlavní argumenty ohledně zjištění týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství. Za prvé uvedla, že rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno poté, co si Komise vyžádala a obdržela informace o domácím prodeji a nákladech společnosti, což by bylo porušením čl. 2 odst. 7 písm. c) druhého pododstavce základního nařízení. Za druhé, ačkoliv společnost Since Hardware nevyjádřila nesouhlas s vývojem cen oceli jako takových, tvrdila, že čínské ceny surovin byly přesto v souladu s cenami v jiných zemích a že cena, kterou společnost Since Hardware platila na čínském trhu, byla vyšší než ceny na několika trzích s ocelí v zemích s tržním hospodářstvím po celém světě. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Společnost Since Hardware uvedla, že by jistě byly k dispozici ceny na ostatních mezinárodních trzích, jako například turecké nebo ukrajinské vývozní ceny, a že tyto ceny jsou nižší než domácí ceny v ČLR. Za třetí, společnost Since Hardware argumentovala, že zacházení jako v tržním hospodářství nelze upřít společnosti působící v jednom výrobním odvětví (žehlicí prkna) kvůli faktorům týkajícím se výlučně jiného výrobního odvětví (ocel) a že Komise nemůže vyrovnávat účinky subvencí na předcházejícím trhu prostřednictvím zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na navazujícím trhu. Navíc společnost Since Hardware uvedla, že žádat po malé společnosti vyrábějící žehlicí prkna, aby poskytla důkaz, že čínský průmysl oceli není subvencován, je nepřiměřeným důkazním břemenem. |
| --- | --- |

(36)

Společnost Since Hardware předložila tři hlavní argumenty ohledně zjištění týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství. Za prvé uvedla, že rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno poté, co si Komise vyžádala a obdržela informace o domácím prodeji a nákladech společnosti, což by bylo porušením čl. 2 odst. 7 písm. c) druhého pododstavce základního nařízení. Za druhé, ačkoliv společnost Since Hardware nevyjádřila nesouhlas s vývojem cen oceli jako takových, tvrdila, že čínské ceny surovin byly přesto v souladu s cenami v jiných zemích a že cena, kterou společnost Since Hardware platila na čínském trhu, byla vyšší než ceny na několika trzích s ocelí v zemích s tržním hospodářstvím po celém světě. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Společnost Since Hardware uvedla, že by jistě byly k dispozici ceny na ostatních mezinárodních trzích, jako například turecké nebo ukrajinské vývozní ceny, a že tyto ceny jsou nižší než domácí ceny v ČLR. Za třetí, společnost Since Hardware argumentovala, že zacházení jako v tržním hospodářství nelze upřít společnosti působící v jednom výrobním odvětví (žehlicí prkna) kvůli faktorům týkajícím se výlučně jiného výrobního odvětví (ocel) a že Komise nemůže vyrovnávat účinky subvencí na předcházejícím trhu prostřednictvím zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na navazujícím trhu. Navíc společnost Since Hardware uvedla, že žádat po malé společnosti vyrábějící žehlicí prkna, aby poskytla důkaz, že čínský průmysl oceli není subvencován, je nepřiměřeným důkazním břemenem.

| (37) | Pokud jde o první argument společnosti Since Hardware, je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení musí být učiněno rozhodnutí, zda společnost Since Hardware splňuje pět příslušných kritérií, a toto rozhodnutí zůstane v platnosti po celou dobu šetření. Vzhledem k tomu, že je současné šetření omezeno na jednoho vyvážejícího výrobce, ověřila Komise zároveň žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědi v antidumpingovém dotazníku v rámci téhož šetření na místě. žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla prošetřena podle vlastní skutkové podstaty a bez ohledu na účinky, které by mohla mít na výpočet dumpingového rozpětí. ve skutečnosti nebylo možno provést podrobné výpočty dumpingu u společnosti Since Hardware před rozhodnutím ohledně zacházení jako v tržním hospodářství při neexistenci údajů z vhodné země s tržním hospodářstvím. Proto k porušení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nedošlo. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o první argument společnosti Since Hardware, je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení musí být učiněno rozhodnutí, zda společnost Since Hardware splňuje pět příslušných kritérií, a toto rozhodnutí zůstane v platnosti po celou dobu šetření. Vzhledem k tomu, že je současné šetření omezeno na jednoho vyvážejícího výrobce, ověřila Komise zároveň žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědi v antidumpingovém dotazníku v rámci téhož šetření na místě. žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla prošetřena podle vlastní skutkové podstaty a bez ohledu na účinky, které by mohla mít na výpočet dumpingového rozpětí. ve skutečnosti nebylo možno provést podrobné výpočty dumpingu u společnosti Since Hardware před rozhodnutím ohledně zacházení jako v tržním hospodářství při neexistenci údajů z vhodné země s tržním hospodářstvím. Proto k porušení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nedošlo.

| (38) | Pokud jde o druhé tvrzení společnosti Since Hardware, šetření odhalilo, že ačkoliv se cenový rozdíl v druhé polovině období šetření zmenšil a na konci období šetření byl téměř odstraněn, má se za to, že i toto vyrovnání čínských cen s mezinárodními tržními cenami bylo výsledkem zásahu státu. V roce 2009, kdy ceny na mezinárodních trzích s ocelí prudce poklesly z důvodu finanční a ekonomické krize, stát skutečně zrušil dříve uložené vývozní daně, čímž umožnil vyrovnání domácích cen s mezinárodními cenami bez nebezpečí významného nárůstu cen u těchto důležitých surovin na domácím trhu. To ukazuje, že trh surovin potřebných k výrobě dotčeného výrobku v druhé polovině období šetření stále podléhal zásahu státu. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o druhé tvrzení společnosti Since Hardware, šetření odhalilo, že ačkoliv se cenový rozdíl v druhé polovině období šetření zmenšil a na konci období šetření byl téměř odstraněn, má se za to, že i toto vyrovnání čínských cen s mezinárodními tržními cenami bylo výsledkem zásahu státu. V roce 2009, kdy ceny na mezinárodních trzích s ocelí prudce poklesly z důvodu finanční a ekonomické krize, stát skutečně zrušil dříve uložené vývozní daně, čímž umožnil vyrovnání domácích cen s mezinárodními cenami bez nebezpečí významného nárůstu cen u těchto důležitých surovin na domácím trhu. To ukazuje, že trh surovin potřebných k výrobě dotčeného výrobku v druhé polovině období šetření stále podléhal zásahu státu.

| (39) | Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách, které předložila společnost Since Hardware, podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v první polovině období šetření byly v průměru významně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích. Bylo provedeno srovnání čínských domácích cen oceli a domácích cen na jiných trzích srovnatelných z hlediska objemu s čínským trhem (EU, USA a Kanada), neboť tyto trhy se vyznačují vysokou spotřebou oceli a existuje zde několik aktivních výrobců. Jiné trhy navržené společností Since Hardware, například Turecko a Ukrajina (domácí a vývozní trh), nebyly shledány reprezentativními z hlediska velikosti nebo počtu výrobců těchto konkrétních surovin, a nebyly proto srovnatelné s čínským domácím trhem. |
| --- | --- |

(39)

Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách, které předložila společnost Since Hardware, podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v první polovině období šetření byly v průměru významně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích. Bylo provedeno srovnání čínských domácích cen oceli a domácích cen na jiných trzích srovnatelných z hlediska objemu s čínským trhem (EU, USA a Kanada), neboť tyto trhy se vyznačují vysokou spotřebou oceli a existuje zde několik aktivních výrobců. Jiné trhy navržené společností Since Hardware, například Turecko a Ukrajina (domácí a vývozní trh), nebyly shledány reprezentativními z hlediska velikosti nebo počtu výrobců těchto konkrétních surovin, a nebyly proto srovnatelné s čínským domácím trhem.

| (40) | Připomíná se také, že základní nařízení klade důkazní břemeno na společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázala splnění příslušných kritérií. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila řadu náznaků toho, že cena hlavních vstupů neodráží tržní hodnoty, je tedy na společnosti, aby předložila důkazy, které by tuto skutečnost vyvrátily. |
| --- | --- |

(40)

Připomíná se také, že základní nařízení klade důkazní břemeno na společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázala splnění příslušných kritérií. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila řadu náznaků toho, že cena hlavních vstupů neodráží tržní hodnoty, je tedy na společnosti, aby předložila důkazy, které by tuto skutečnost vyvrátily.

| (41) | Dále základní nařízení v čl. 2 odst. 7 písm. c) výslovně stanoví možnost přezkoumání, zda společnosti rozhodují mimo jiné o vstupech na základě tržních signálů odrážejících nabídku a poptávku a bez zásadních zásahů státu a zda náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty. Proto pokud určitá společnost nesplňuje tyto výše uvedené podmínky, lze zacházení jako v tržním hospodářství zamítnout. Je také třeba poznamenat, že společnost Since Hardware v průběhu prvního šetření své suroviny dovážela, ale z důvodu nižších cen na čínském trhu přešla na čínské zdroje. |
| --- | --- |

(41)

Dále základní nařízení v čl. 2 odst. 7 písm. c) výslovně stanoví možnost přezkoumání, zda společnosti rozhodují mimo jiné o vstupech na základě tržních signálů odrážejících nabídku a poptávku a bez zásadních zásahů státu a zda náklady nejdůležitějších vstupů podstatně odrážejí tržní hodnoty. Proto pokud určitá společnost nesplňuje tyto výše uvedené podmínky, lze zacházení jako v tržním hospodářství zamítnout. Je také třeba poznamenat, že společnost Since Hardware v průběhu prvního šetření své suroviny dovážela, ale z důvodu nižších cen na čínském trhu přešla na čínské zdroje.

| (42) | Co se týče zjištěných sporných otázek v účetnictví, společnost Since Hardware uvedla, že se netýkají účtů společnosti Since Hardware a že to v žádném případě neznamená, že by společnost plně nedodržovala mezinárodní účetní standardy. Společnost Since Hardware také uvedla, že zjištěná chyba v účetnictví byla nepodstatná. |
| --- | --- |

(42)

Co se týče zjištěných sporných otázek v účetnictví, společnost Since Hardware uvedla, že se netýkají účtů společnosti Since Hardware a že to v žádném případě neznamená, že by společnost plně nedodržovala mezinárodní účetní standardy. Společnost Since Hardware také uvedla, že zjištěná chyba v účetnictví byla nepodstatná.

| (43) | Skutečnost, že čínské společnosti nemusí v rámci domácího práva dodržovat určité účetní standardy, nemá žádný vliv na to, zda mohou být jejich účty hodnoceny s ohledem na tyto standardy pro účely rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Náležitá prezentace finančních výkazů je základním mezinárodním účetním standardem a je na dané společnosti, aby prokázala, že případné nedodržení těchto standardů není porušením druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. To nebylo provedeno ani u dotyčné transakce ani v případě špatného zaúčtování. V každém případě druhou posledně jmenovanou chybu nelze považovat za nepodstatnou, neboť představuje významné procento celkového vývozu do Unie v období šetření. |
| --- | --- |

(43)

Skutečnost, že čínské společnosti nemusí v rámci domácího práva dodržovat určité účetní standardy, nemá žádný vliv na to, zda mohou být jejich účty hodnoceny s ohledem na tyto standardy pro účely rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Náležitá prezentace finančních výkazů je základním mezinárodním účetním standardem a je na dané společnosti, aby prokázala, že případné nedodržení těchto standardů není porušením druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. To nebylo provedeno ani u dotyčné transakce ani v případě špatného zaúčtování. V každém případě druhou posledně jmenovanou chybu nelze považovat za nepodstatnou, neboť představuje významné procento celkového vývozu do Unie v období šetření.

| (44) | Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Since Hardware nebyl natolik pádný, aby vedl k odlišnému hodnocení zjištění. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Since Hardware nemělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(44)

Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Since Hardware nebyl natolik pádný, aby vedl k odlišnému hodnocení zjištění. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Since Hardware nemělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

2.   Individuální zacházení

| (45) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  — | v případě úplného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk, |
| --- | --- | --- |

(45)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

—

v případě úplného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,

| — | vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny,

| — | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci, kteří jsou členy představenstva nebo zastávají klíčové řídící funkce, musí být buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státní intervenci, |
| --- | --- |

—

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci, kteří jsou členy představenstva nebo zastávají klíčové řídící funkce, musí být buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státní intervenci,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a

| — | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

—

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.

| (46) | Vedle žádosti o přiznání tržního zacházení požádala společnost Since Hardware rovněž o individuální zacházení v případě, že jí tržní zacházení nebude přiznáno. |
| --- | --- |

(46)

Vedle žádosti o přiznání tržního zacházení požádala společnost Since Hardware rovněž o individuální zacházení v případě, že jí tržní zacházení nebude přiznáno.

| (47) | Z šetření vyplynulo, že společnost Since Hardware splnila všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že by jí mělo být přiznáno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(47)

Z šetření vyplynulo, že společnost Since Hardware splnila všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že by jí mělo být přiznáno individuální zacházení.

3.   Běžná hodnota

| (48) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země). |
| --- | --- |

(48)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).

| (49) | V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr použít Spojené státy americké (USA) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účel stanovení běžné ceny pro ČLR, ale žádný výrobce z USA v šetření nespolupracoval. Následně byly osloveny také turecké a ukrajinské společnosti, ale ani tyto společnosti nespolupracovaly. |
| --- | --- |

(49)

V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr použít Spojené státy americké (USA) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účel stanovení běžné ceny pro ČLR, ale žádný výrobce z USA v šetření nespolupracoval. Následně byly osloveny také turecké a ukrajinské společnosti, ale ani tyto společnosti nespolupracovaly.

| (50) | Vzhledem k tomu, že žádný výrobce z třetí země nespolupracoval, byli na základě čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení osloveni výrobci z Unie a jeden z nich se do spolupráce zapojil. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k tomu, že žádný výrobce z třetí země nespolupracoval, byli na základě čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení osloveni výrobci z Unie a jeden z nich se do spolupráce zapojil.

| (51) | Společnost Since Hardware nepředložila žádné připomínky ohledně použití informací získaných od výrobce v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Běžná hodnota byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě ověřených informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(51)

Společnost Since Hardware nepředložila žádné připomínky ohledně použití informací získaných od výrobce v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Běžná hodnota byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě ověřených informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Unii.

| (52) | Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku výrobce v Unii byl z hlediska objemu reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem, který společnost Since Hardware vyváží do Unie. |
| --- | --- |

(52)

Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku výrobce v Unii byl z hlediska objemu reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem, který společnost Since Hardware vyváží do Unie.

| (53) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Since Hardware stanovena na základě ověřených informací obdržených od jediného spolupracujícího výrobce v Unii, tj. na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit na trhu v Unii, za srovnatelné typy výrobků v běžném obchodním styku, nebo na základě vypočtených hodnot v případě, že domácí prodej srovnatelných typů výrobků v běžném obchodním styku nebyl zjištěn, tj. na základě výrobních nákladů žehlicích prken vyrobených výrobcem v Unii s připočtením přiměřené částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Použité ziskové rozpětí je v souladu se ziskovým rozpětím použitým v prvním šetření. |
| --- | --- |

(53)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Since Hardware stanovena na základě ověřených informací obdržených od jediného spolupracujícího výrobce v Unii, tj. na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit na trhu v Unii, za srovnatelné typy výrobků v běžném obchodním styku, nebo na základě vypočtených hodnot v případě, že domácí prodej srovnatelných typů výrobků v běžném obchodním styku nebyl zjištěn, tj. na základě výrobních nákladů žehlicích prken vyrobených výrobcem v Unii s připočtením přiměřené částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Použité ziskové rozpětí je v souladu se ziskovým rozpětím použitým v prvním šetření.

4.   Vývozní cena

| (54) | Ve všech případech byl dotčený výrobek přímo prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(54)

Ve všech případech byl dotčený výrobek přímo prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.

5.   Srovnání

| (55) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění náležitého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se přepravních nákladů, nákladů na pojištění a manipulaci, úvěrových nákladů a nepřímých daní v případě, že byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(55)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění náležitého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se přepravních nákladů, nákladů na pojištění a manipulaci, úvěrových nákladů a nepřímých daní v případě, že byly použitelné a odůvodněné.

6.   Dumpingové rozpětí

| (56) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu. |
| --- | --- |

(56)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.

| (57) | Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Since Hardware, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 51,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Since Hardware, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 51,7 %.

D.   ÚJMA

1.   Obecně

1.1.   Specifické rysy tohoto šetření

| (58) | Zkoumání podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie obvykle vychází ze všech dumpingových dovozů pocházejících z jedné nebo více vyvážejících zemí podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Zkoumání podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie obvykle vychází ze všech dumpingových dovozů pocházejících z jedné nebo více vyvážejících zemí podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

| (59) | Avšak v tomto případě byla úplná analýza újmy týkající se všech dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z ČLR provedena již v rámci prvního šetření. V uvedeném šetření Komise stanovila, že dumpingový dovoz žehlicích prken pocházejících mimo jiné z ČLR skutečně způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato zjištění provedená podle ustanovení článku 3 základního nařízení vycházela z hodnocení účinků všech dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny, s výjimkou dovozu žehlicích prken vyráběných společností Since Hardware, u nichž bylo zjištěno, že nejsou prodávána za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(59)

Avšak v tomto případě byla úplná analýza újmy týkající se všech dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z ČLR provedena již v rámci prvního šetření. V uvedeném šetření Komise stanovila, že dumpingový dovoz žehlicích prken pocházejících mimo jiné z ČLR skutečně způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato zjištění provedená podle ustanovení článku 3 základního nařízení vycházela z hodnocení účinků všech dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny, s výjimkou dovozu žehlicích prken vyráběných společností Since Hardware, u nichž bylo zjištěno, že nejsou prodávána za dumpingové ceny.

| (60) | V důsledku toho se v průběhu období šetření vztahovalo antidumpingové clo na všechny dovozy z těchto zemí (pouze v případě společnosti Since Hardware bylo clo rovno nule). Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie již bylo chráněno proti škodlivým účinkům těchto dovozů v průběhu období šetření, nebylo možno provést obvyklou úplnou analýzu újmy. Proto byl vypracován specifický přístup přizpůsobený specifičnosti tohoto šetření, kdy se orgány soustředily na konkrétní ukazatele újmy. Informace požadované od výrobního odvětví Unie byly zaměřeny na to, zda společnost Since Hardware používala cenové podbízení a jaká byla ziskovost těchto cen. Výrobní odvětví Unie bylo také vyzváno, aby poskytlo další informace, které dle jeho názoru naznačují, že mu vývoz společnosti Since Hardware do Unie způsobil újmu. |
| --- | --- |

(60)

V důsledku toho se v průběhu období šetření vztahovalo antidumpingové clo na všechny dovozy z těchto zemí (pouze v případě společnosti Since Hardware bylo clo rovno nule). Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie již bylo chráněno proti škodlivým účinkům těchto dovozů v průběhu období šetření, nebylo možno provést obvyklou úplnou analýzu újmy. Proto byl vypracován specifický přístup přizpůsobený specifičnosti tohoto šetření, kdy se orgány soustředily na konkrétní ukazatele újmy. Informace požadované od výrobního odvětví Unie byly zaměřeny na to, zda společnost Since Hardware používala cenové podbízení a jaká byla ziskovost těchto cen. Výrobní odvětví Unie bylo také vyzváno, aby poskytlo další informace, které dle jeho názoru naznačují, že mu vývoz společnosti Since Hardware do Unie způsobil újmu.

| (61) | V této souvislosti Komise zkoumala i) vývoj dumpingového dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware, ii) zda byl tento dovoz spojen s cenovým podbízením ve srovnání s prodejními cenami výrobního odvětví Unie a jaká byla ziskovost cen výrobního odvětví Unie a iii) veškeré informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie naznačující, že mu vývoz společnosti Since Hardware do Unie způsobil újmu, například co se týká ztrát zákazníků a objednávek výrobního odvětví Unie ve prospěch společnosti Since Hardware a ziskovosti jeho prodeje v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(61)

V této souvislosti Komise zkoumala i) vývoj dumpingového dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware, ii) zda byl tento dovoz spojen s cenovým podbízením ve srovnání s prodejními cenami výrobního odvětví Unie a jaká byla ziskovost cen výrobního odvětví Unie a iii) veškeré informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie naznačující, že mu vývoz společnosti Since Hardware do Unie způsobil újmu, například co se týká ztrát zákazníků a objednávek výrobního odvětví Unie ve prospěch společnosti Since Hardware a ziskovosti jeho prodeje v Unii během období šetření.

1.2.   Vymezení výrobního odvětví Unie

| (62) | Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část celkové známé výroby žehlicích prken Unie, tj. v tomto případě přibližně 40 % odhadované výroby Unie. Žádný výrobce z Unie nevznesl námitky proti zahájení tohoto řízení. |
| --- | --- |

(62)

Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část celkové známé výroby žehlicích prken Unie, tj. v tomto případě přibližně 40 % odhadované výroby Unie. Žádný výrobce z Unie nevznesl námitky proti zahájení tohoto řízení.

| (63) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, z pěti výrobců, kteří odpověděli na otázky v rámci výběru vzorku, byly pouze tři žadatelé součástí výrobního odvětví Unie v prvním šetření. Jak je uvedeno výše, byly s ohledem na specifičnost tohoto případu zaslány dotazníky pouze třem vybraným výrobcům v Unii, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie již v prvním šetření. |
| --- | --- |

(63)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, z pěti výrobců, kteří odpověděli na otázky v rámci výběru vzorku, byly pouze tři žadatelé součástí výrobního odvětví Unie v prvním šetření. Jak je uvedeno výše, byly s ohledem na specifičnost tohoto případu zaslány dotazníky pouze třem vybraným výrobcům v Unii, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie již v prvním šetření.

1.3.   Spotřeba Unie

| (64) | Na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie se zdá, že spotřeba žehlicích prken v Unii je v podstatě stabilní od doby vyhlášení nařízení Rady (ES) č. 452/2007, pouze s mírným nárůstem úměrným zvýšení počtu obyvatel EU v důsledku posledního rozšíření Unie v roce 2007. Odhadovaná spotřeba Unie tak v posuzovaném období činila zhruba 8,5 až 9 milionů jednotek. |
| --- | --- |

(64)

Na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie se zdá, že spotřeba žehlicích prken v Unii je v podstatě stabilní od doby vyhlášení nařízení Rady (ES) č. 452/2007, pouze s mírným nárůstem úměrným zvýšení počtu obyvatel EU v důsledku posledního rozšíření Unie v roce 2007. Odhadovaná spotřeba Unie tak v posuzovaném období činila zhruba 8,5 až 9 milionů jednotek.

1.4.   Výroba Unie

| (65) | Výrobce žehlicích prken lze najít v několika členských státech, včetně Belgie, České republiky, Francie, Německa, Itálie, Polska, Portugalska, Nizozemska, Španělska a Spojeného království. Celkový objem roční výroby žehlicích prken v Unii lze odhadovat na více než 5 milionů jednotek. |
| --- | --- |

(65)

Výrobce žehlicích prken lze najít v několika členských státech, včetně Belgie, České republiky, Francie, Německa, Itálie, Polska, Portugalska, Nizozemska, Španělska a Spojeného království. Celkový objem roční výroby žehlicích prken v Unii lze odhadovat na více než 5 milionů jednotek.

2.   Dovoz od společnosti Since Hardware

2.1.   Status dovozu

| (66) | Jak je popsáno ve 25. až 57. bodě odůvodnění výše, toto šetření ukázalo, že dovoz od společnosti Since Hardware byl na trhu Unie dumpingový. |
| --- | --- |

(66)

Jak je popsáno ve 25. až 57. bodě odůvodnění výše, toto šetření ukázalo, že dovoz od společnosti Since Hardware byl na trhu Unie dumpingový.

2.2.   Objem dumpingového dovozu

| (67) | V průběhu posuzovaného období vývoz společnosti Since Hardware do Unie značně vzrostl, o 64 % do období tohoto šetření (11). Na druhé straně se stále snižoval dovoz ostatních čínských a ukrajinských výrobců v důsledku uložení prozatímního cla v roce 2006 (důvěrné údaje vycházející ze zpráv členských států v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení):

  Objem dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware











  Indexy z důvodu důvěrné povahy údajů | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| ČLR (bez Since Hardware) a Ukrajina | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

V průběhu posuzovaného období vývoz společnosti Since Hardware do Unie značně vzrostl, o 64 % do období tohoto šetření (11). Na druhé straně se stále snižoval dovoz ostatních čínských a ukrajinských výrobců v důsledku uložení prozatímního cla v roce 2006 (důvěrné údaje vycházející ze zpráv členských států v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení):

Objem dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware

Indexy z důvodu důvěrné povahy údajů

2006

2007

2008

OŠ

Since Hardware

100

119

176

164

ČLR (bez Since Hardware) a Ukrajina

100

94

87

83

2.3.   Podíl dumpingového dovozu na trhu

| (68) | Vzhledem k tomu, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období v podstatě stabilní kromě mírného vzrůstu mezi rokem 2006 a 2007, jak je zmíněno výše v 64. bodě odůvodnění, se podíl společnosti Since Hardware na trhu vyvíjel v souladu s jejími objemy dovozu uvedenými výše. Je třeba poznamenat, že v roce 2006 představoval podíl společnosti Since Hardware na trhu Unie zhruba jednu pětinu celkového tržního podílu ostatních čínských a ukrajinských výrobců, zatímco do období šetření činil podíl společnosti Since Hardware na trhu téměř polovinu celkového tržního podílu ostatních čínských a ukrajinských výrobců. Podstatný nárůst objemu dovozu společnosti Since Hardware i jejího podílu na trhu lze vysvětlit skutečností, že byla jediným čínským výrobcem s nulovým antidumpingovým clem, a proto se její tržní příležitosti ve skutečnosti zlepšily od uložení prozatímních cel v roce 2006. Tuto skutečnost také potvrzuje výrazný opačný pozitivní vývoj objemu dovozu této společnosti ve srovnání se zhoršujícím se trendem objemu dovozu ostatních čínských a ukrajinských výrobců. Při pohledu na posuzované období lze skutečně zjistit tento opačný vývoj podílů na trhu:

  Tržní podíl dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware











  Indexy z důvodu důvěrné povahy údajů | 2006 | 2007 | 2008 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| PRC (bez Since Hardware) a Ukrajina | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Vzhledem k tomu, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období v podstatě stabilní kromě mírného vzrůstu mezi rokem 2006 a 2007, jak je zmíněno výše v 64. bodě odůvodnění, se podíl společnosti Since Hardware na trhu vyvíjel v souladu s jejími objemy dovozu uvedenými výše. Je třeba poznamenat, že v roce 2006 představoval podíl společnosti Since Hardware na trhu Unie zhruba jednu pětinu celkového tržního podílu ostatních čínských a ukrajinských výrobců, zatímco do období šetření činil podíl společnosti Since Hardware na trhu téměř polovinu celkového tržního podílu ostatních čínských a ukrajinských výrobců. Podstatný nárůst objemu dovozu společnosti Since Hardware i jejího podílu na trhu lze vysvětlit skutečností, že byla jediným čínským výrobcem s nulovým antidumpingovým clem, a proto se její tržní příležitosti ve skutečnosti zlepšily od uložení prozatímních cel v roce 2006. Tuto skutečnost také potvrzuje výrazný opačný pozitivní vývoj objemu dovozu této společnosti ve srovnání se zhoršujícím se trendem objemu dovozu ostatních čínských a ukrajinských výrobců. Při pohledu na posuzované období lze skutečně zjistit tento opačný vývoj podílů na trhu:

Tržní podíl dovozu žehlicích prken vyrobených společností Since Hardware

Indexy z důvodu důvěrné povahy údajů

2006

2007

2008

OŠ

Since Hardware

100

113

166

155

PRC (bez Since Hardware) a Ukrajina

100

89

82

79

| (69) | Z výše uvedených tabulek jasně vyplývá, že společnosti Since Hardware se podařilo značně zvýšit objem dovozu a podíl na trhu (12). |
| --- | --- |

(69)

Z výše uvedených tabulek jasně vyplývá, že společnosti Since Hardware se podařilo značně zvýšit objem dovozu a podíl na trhu (12).

| (70) | Navíc výrobní odvětví Unie uvedlo, že v minulých letech ztratilo četné objednávky klientů kvůli společnosti Since Hardware. Skutečně byly zjištěny jasné známky toho, že někteří důležití zákazníci výrobního odvětví Unie změnili dodavatele a odebírali více výrobků od společnosti Since Hardware a méně od výrobního odvětví Unie než dříve. |
| --- | --- |

(70)

Navíc výrobní odvětví Unie uvedlo, že v minulých letech ztratilo četné objednávky klientů kvůli společnosti Since Hardware. Skutečně byly zjištěny jasné známky toho, že někteří důležití zákazníci výrobního odvětví Unie změnili dodavatele a odebírali více výrobků od společnosti Since Hardware a méně od výrobního odvětví Unie než dříve.

| (71) | Například údaje, které shromáždila Komise v rámci prvního šetření, ukazují, že určitý výrobce v Unii prodal za období prvního šetření (2005) značný počet kusů určitému zákazníkovi v Unii, zatímco v období současného šetření uvedl, že stejnému zákazníkovi prodal značně méně (mezi 10 % a 30 % původního množství). Naopak společnost Since Hardware prodala v období prvního šetření tomuto zákazníkovi v Unii malý počet kusů, ale daleko větší počet (mezi 300 % a 500 % původního množství) tomuto zákazníkovi prodala v období současného šetření. |
| --- | --- |

(71)

Například údaje, které shromáždila Komise v rámci prvního šetření, ukazují, že určitý výrobce v Unii prodal za období prvního šetření (2005) značný počet kusů určitému zákazníkovi v Unii, zatímco v období současného šetření uvedl, že stejnému zákazníkovi prodal značně méně (mezi 10 % a 30 % původního množství). Naopak společnost Since Hardware prodala v období prvního šetření tomuto zákazníkovi v Unii malý počet kusů, ale daleko větší počet (mezi 300 % a 500 % původního množství) tomuto zákazníkovi prodala v období současného šetření.

| (72) | Údaje, které shromáždila Komise v rámci prvního šetření, dále ukazují, že prodej určitého výrobce Unie jinému zákazníkovi v Unii za období prvního šetření značně poklesl (v rozsahu 30 % až 50 %) v období současného šetření. A opět společnost Since Hardware naopak v období prvního šetření neprodala tomuto zákazníkovi nic, zatímco v průběhu současného šetření prodala podstatné množství. Toto množství představuje 60 % až 80 % množství, o něž se snížil prodej výrobce v Unii tomuto zákazníkovi mezi obdobím prvního a současného šetření. |
| --- | --- |

(72)

Údaje, které shromáždila Komise v rámci prvního šetření, dále ukazují, že prodej určitého výrobce Unie jinému zákazníkovi v Unii za období prvního šetření značně poklesl (v rozsahu 30 % až 50 %) v období současného šetření. A opět společnost Since Hardware naopak v období prvního šetření neprodala tomuto zákazníkovi nic, zatímco v průběhu současného šetření prodala podstatné množství. Toto množství představuje 60 % až 80 % množství, o něž se snížil prodej výrobce v Unii tomuto zákazníkovi mezi obdobím prvního a současného šetření.

2.4.   Cenové podbízení

| (73) | Pro účely analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny společnosti Since Hardware porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů u srovnatelných typů výrobků během období šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF s dodáním na hranice Unie, případně s připočtením cla. Toto srovnání cen bylo provedeno u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby náležité upravené a po odečtu rabatu a slev. |
| --- | --- |

(73)

Pro účely analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny společnosti Since Hardware porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů u srovnatelných typů výrobků během období šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF s dodáním na hranice Unie, případně s připočtením cla. Toto srovnání cen bylo provedeno u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby náležité upravené a po odečtu rabatu a slev.

| (74) | Průměrné rozpětí cenového podbízení zjištěné u společnosti Since Hardware, vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie, činí 16,1 %. |
| --- | --- |

(74)

Průměrné rozpětí cenového podbízení zjištěné u společnosti Since Hardware, vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie, činí 16,1 %.

| (75) | Je třeba poznamenat, že ceny daného výrobního odvětví Unie byly v období šetření celkově ztrátové. |
| --- | --- |

(75)

Je třeba poznamenat, že ceny daného výrobního odvětví Unie byly v období šetření celkově ztrátové.

3.   Závěr o újmě

| (76) | Výše uvedené skutečnosti ukazují na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie kvůli dumpingovým množstvím prodávaným společností Since Hardware na trhu Unie, kam mohlo jinak dodávat výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(76)

Výše uvedené skutečnosti ukazují na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie kvůli dumpingovým množstvím prodávaným společností Since Hardware na trhu Unie, kam mohlo jinak dodávat výrobní odvětví Unie.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (77) | Jak bylo ukázáno výše, společnost Since Hardware nabízela během období šetření výrobky za silně dumpingové ceny představující značné cenové podbízení ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V důsledku toho se jí podařilo během období šetření prodat množství výrobků, které bylo daleko vyšší než například v roce 2005 nebo 2006. Společnost Since Hardware tedy způsobila výše zjištěnou újmu. |
| --- | --- |

(77)

Jak bylo ukázáno výše, společnost Since Hardware nabízela během období šetření výrobky za silně dumpingové ceny představující značné cenové podbízení ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V důsledku toho se jí podařilo během období šetření prodat množství výrobků, které bylo daleko vyšší než například v roce 2005 nebo 2006. Společnost Since Hardware tedy způsobila výše zjištěnou újmu.

| (78) | Jeden dovozce uvedl, že příčinou silného zastoupení žehlicích prken společnosti Since Hardware na trhu Unie byl směnný kurz EUR/USD, a nikoli dumpingové praktiky. Pokud by to však byla pravda, byly by všechny dovozy fakturované v USD zvýhodněny v rámci hospodářské soutěže se zbožím fakturovaným v eurech. Namísto toho, jak je uvedeno v 67. a 68. bodě odůvodnění, dovoz od ostatních čínských a ukrajinských výrobců prodávajících též v USD mezi rokem 2006 a obdobím šetření, tj. v období, kdy docházelo k častým změnám ve směnných kursech EUR/USD, stále klesal, na rozdíl od značného nárůstu dovozu od společnosti Since Hardware během téhož období. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(78)

Jeden dovozce uvedl, že příčinou silného zastoupení žehlicích prken společnosti Since Hardware na trhu Unie byl směnný kurz EUR/USD, a nikoli dumpingové praktiky. Pokud by to však byla pravda, byly by všechny dovozy fakturované v USD zvýhodněny v rámci hospodářské soutěže se zbožím fakturovaným v eurech. Namísto toho, jak je uvedeno v 67. a 68. bodě odůvodnění, dovoz od ostatních čínských a ukrajinských výrobců prodávajících též v USD mezi rokem 2006 a obdobím šetření, tj. v období, kdy docházelo k častým změnám ve směnných kursech EUR/USD, stále klesal, na rozdíl od značného nárůstu dovozu od společnosti Since Hardware během téhož období. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (79) | Žádné další připomínky nebyly obdrženy. Proto byl učiněn závěr, že zjevně neexistuje žádný faktor, který by mohl odstranit příčinnou vazbu mezi dumpingovým dovozem od společnosti Since Hardware a jejím podílem na výše zjištěné újmě. |
| --- | --- |

(79)

Žádné další připomínky nebyly obdrženy. Proto byl učiněn závěr, že zjevně neexistuje žádný faktor, který by mohl odstranit příčinnou vazbu mezi dumpingovým dovozem od společnosti Since Hardware a jejím podílem na výše zjištěné újmě.

F.   ZÁJEM UNIE

| (80) | Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, v šetření spolupracovalo jedno obchodní sdružení. Kromě toho byli vyzváni také spolupracující výrobci v Unii a dovozci, aby předložili připomínky ohledně toho, zda by podle jejich názoru uložení případného antidumpingového cla společnosti Since Hardware změnilo závěr týkající se zájmu Unie uvedený v 51. až 62. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007. |
| --- | --- |

(80)

Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, v šetření spolupracovalo jedno obchodní sdružení. Kromě toho byli vyzváni také spolupracující výrobci v Unii a dovozci, aby předložili připomínky ohledně toho, zda by podle jejich názoru uložení případného antidumpingového cla společnosti Since Hardware změnilo závěr týkající se zájmu Unie uvedený v 51. až 62. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007.

| (81) | Podle výrobců v Unii by uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware nezměnilo závěry ohledně zájmu Unie, jak je stanoven nařízením ES) č. 452/2007. |
| --- | --- |

(81)

Podle výrobců v Unii by uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware nezměnilo závěry ohledně zájmu Unie, jak je stanoven nařízením ES) č. 452/2007.

| (82) | Spolupracující obchodní sdružení uvedlo, že uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware by obvykle mělo negativní dopad na ziskovost dotčených dovozců a maloobchodníků nebo distributorů. Podle daného obchodního sdružení však jeho členové, včetně velkých obchodních domů, také potvrdili, že u výrobku, jehož se šetření týká, nemá zvýšení ceny například v důsledku antidumpingových opatření přílišný dopad na vnímání zákazníků. Nebyl tedy předložen žádný konkrétní důkaz, který by změnil závěry týkající se zájmu Unie, jak byl stanoven dvěma výše uvedenými nařízeními. |
| --- | --- |

(82)

Spolupracující obchodní sdružení uvedlo, že uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware by obvykle mělo negativní dopad na ziskovost dotčených dovozců a maloobchodníků nebo distributorů. Podle daného obchodního sdružení však jeho členové, včetně velkých obchodních domů, také potvrdili, že u výrobku, jehož se šetření týká, nemá zvýšení ceny například v důsledku antidumpingových opatření přílišný dopad na vnímání zákazníků. Nebyl tedy předložen žádný konkrétní důkaz, který by změnil závěry týkající se zájmu Unie, jak byl stanoven dvěma výše uvedenými nařízeními.

| (83) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit závěr, že uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware by nemělo podstatný dopad na závěry týkající se zájmu Unie uvedené v 51. až 62. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007. Nebyly předloženy žádné důvody, proč by se analýza neměla obdobně vztahovat na uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware. |
| --- | --- |

(83)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit závěr, že uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware by nemělo podstatný dopad na závěry týkající se zájmu Unie uvedené v 51. až 62. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007. Nebyly předloženy žádné důvody, proč by se analýza neměla obdobně vztahovat na uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware.

G.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN PO POSKYTNUTÍ ZJIŠTĚNÍ

| (84) | Po poskytnutí konečných zjištění byla obdržena písemná a ústní vyjádření od výrobního odvětví Unie a společnosti Since Hardware. Výrobní odvětví Unie s poskytnutými zjištěními souhlasí. Připomínky společnosti Since Hardware byly prostudovány, avšak žádná z nich nezměnila výše uvedené závěry. Hlavní argumenty společnosti Since Hardware byly tyto: |
| --- | --- |

(84)

Po poskytnutí konečných zjištění byla obdržena písemná a ústní vyjádření od výrobního odvětví Unie a společnosti Since Hardware. Výrobní odvětví Unie s poskytnutými zjištěními souhlasí. Připomínky společnosti Since Hardware byly prostudovány, avšak žádná z nich nezměnila výše uvedené závěry. Hlavní argumenty společnosti Since Hardware byly tyto:

| (85) | Společnost Since Hardware znovu zopakovala svá dřívější tvrzení o údajné nezákonnosti zahájení původního šetření proti jedné společnosti a o údajně nesprávných zjištěních ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Tato tvrzení byla popsána a vyvrácena v 6. až 10. a 36. až 44. bodě odůvodnění. Pokud jde o řadu podrobných bodů, které společnost Since Hardware k první záležitosti přednesla (řada z nich byla předložena během ústního slyšení), lze poznamenat toto: |
| --- | --- |

(85)

Společnost Since Hardware znovu zopakovala svá dřívější tvrzení o údajné nezákonnosti zahájení původního šetření proti jedné společnosti a o údajně nesprávných zjištěních ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Tato tvrzení byla popsána a vyvrácena v 6. až 10. a 36. až 44. bodě odůvodnění. Pokud jde o řadu podrobných bodů, které společnost Since Hardware k první záležitosti přednesla (řada z nich byla předložena během ústního slyšení), lze poznamenat toto:

| (86) | i) | Společnost Since Hardware tvrdí, že poslední věta čl. 9 odst. 3 základního nařízení není ustanovením, které by provádělo jakékoli ustanovení Antidumpingové dohody WTO, a jako taková nemůže být ovlivněna žádnými zjištěními panelu WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 3 však orgány nezavazují k použití přezkumu, chtějí-li prošetřit tvrzení o dumpingu proti společnostem, u nichž byl během původního šetření zjištěn pouze nepatrný nebo žádný dumping. Pouze se zde uvádí, že tyto společnosti se „mohou“ znovu stát předmětem šetření v rámci pozdějšího přezkumu podle článku 11 základního nařízení. Po přijetí uvedeného ustanovení odvolací orgán WTO ve své zprávě stanovil, že takový postup by byl v rozporu s Antidumpingovou dohodou WTO. Z toho důvodu existuje pro orgány možnost a je jejich povinností (13) využít flexibility, kterou význam slova „mohou“ poskytuje, a k prošetření těchto tvrzení nevyužít přezkum. Stejný závěr byl učiněn alespoň při jednom dřívějším šetření (14). |
| --- | --- | --- |

(86)

i)

Společnost Since Hardware tvrdí, že poslední věta čl. 9 odst. 3 základního nařízení není ustanovením, které by provádělo jakékoli ustanovení Antidumpingové dohody WTO, a jako taková nemůže být ovlivněna žádnými zjištěními panelu WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 3 však orgány nezavazují k použití přezkumu, chtějí-li prošetřit tvrzení o dumpingu proti společnostem, u nichž byl během původního šetření zjištěn pouze nepatrný nebo žádný dumping. Pouze se zde uvádí, že tyto společnosti se „mohou“ znovu stát předmětem šetření v rámci pozdějšího přezkumu podle článku 11 základního nařízení. Po přijetí uvedeného ustanovení odvolací orgán WTO ve své zprávě stanovil, že takový postup by byl v rozporu s Antidumpingovou dohodou WTO. Z toho důvodu existuje pro orgány možnost a je jejich povinností (13) využít flexibility, kterou význam slova „mohou“ poskytuje, a k prošetření těchto tvrzení nevyužít přezkum. Stejný závěr byl učiněn alespoň při jednom dřívějším šetření (14).

| (87) | ii) | Společnost Since Hardware zopakovala, že podle jejího názoru by podle základního nařízení nebylo možné provést původní šetření proti jedné společnosti. Kromě toho, co již k tomuto bylo řečeno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, lze poznamenat následující: Je pravda, že řada ustanovení, jichž se Since Harward dovolává, je formulována způsobem, který vychází z normální situace, tedy že původní šetření bylo zahájeno proti celé zemi. Společnost Since Hardware však nebyla schopna poukázat na jediné ustanovení, které za specifických okolností tohoto případu zakazuje provést původní šetření pouze proti jedné společnosti. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii)

Společnost Since Hardware zopakovala, že podle jejího názoru by podle základního nařízení nebylo možné provést původní šetření proti jedné společnosti. Kromě toho, co již k tomuto bylo řečeno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, lze poznamenat následující: Je pravda, že řada ustanovení, jichž se Since Harward dovolává, je formulována způsobem, který vychází z normální situace, tedy že původní šetření bylo zahájeno proti celé zemi. Společnost Since Hardware však nebyla schopna poukázat na jediné ustanovení, které za specifických okolností tohoto případu zakazuje provést původní šetření pouze proti jedné společnosti.

| (88) | iii) | Společnost Since Hardware tvrdí, že nařízení (ES) č. 1515/2001 umožňuje uvést do souladu s rozhodnutími WTO v rámci řešení sporů pouze stávající antidumpingová opatření, a nic jiného. To, zaprvé znamená, že společnost Since Hardware nemá námitky vůči článku 1 nařízení (ES) č. 1515/2001, který ji formálně vylučuje z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 452/2007 způsobem, z něhož jasně vyplývá, že na základě uvedeného nařízení se na její dovoz nebude vztahovat clo. Pokud jde o tvrzení společnosti Since Hardware, že nařízení (ES) č. 1515/2001 neumožňuje uvést do souladu nic jiného, lze nicméně namítnout, toto nařízení rovněž vychází ze základního nařízení. Konkrétně vychází z výše uvedené skutečnosti, že nic v uvedeném nařízení za specifických okolností tohoto případu nezakazuje provést původní šetření pouze proti jedné společnosti. V souladu s návrhem společnosti Since Hardware byly v poskytnutých zjištěních odstraněny určité formulace, které mohly být v tomto ohledu zavádějící. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii)

Společnost Since Hardware tvrdí, že nařízení (ES) č. 1515/2001 umožňuje uvést do souladu s rozhodnutími WTO v rámci řešení sporů pouze stávající antidumpingová opatření, a nic jiného. To, zaprvé znamená, že společnost Since Hardware nemá námitky vůči článku 1 nařízení (ES) č. 1515/2001, který ji formálně vylučuje z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 452/2007 způsobem, z něhož jasně vyplývá, že na základě uvedeného nařízení se na její dovoz nebude vztahovat clo. Pokud jde o tvrzení společnosti Since Hardware, že nařízení (ES) č. 1515/2001 neumožňuje uvést do souladu nic jiného, lze nicméně namítnout, toto nařízení rovněž vychází ze základního nařízení. Konkrétně vychází z výše uvedené skutečnosti, že nic v uvedeném nařízení za specifických okolností tohoto případu nezakazuje provést původní šetření pouze proti jedné společnosti. V souladu s návrhem společnosti Since Hardware byly v poskytnutých zjištěních odstraněny určité formulace, které mohly být v tomto ohledu zavádějící.

| (89) | iv) | Společnost Since Hardware tvrdí, že je předmětem diskriminace, jelikož podle jejího názoru jsou zjištění ve zprávě odvolacího orgánu WTO rovněž použitelná na společnosti, pro něž bylo při přezkumném šetření stanoveno clo v nulové výši. Nejdůležitějším argumentem zde však je, že zpráva odvolacího orgánu WTO se na tuto situaci zkrátka nevztahuje. Tyto společnosti jsou tedy v jiné situaci. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv)

Společnost Since Hardware tvrdí, že je předmětem diskriminace, jelikož podle jejího názoru jsou zjištění ve zprávě odvolacího orgánu WTO rovněž použitelná na společnosti, pro něž bylo při přezkumném šetření stanoveno clo v nulové výši. Nejdůležitějším argumentem zde však je, že zpráva odvolacího orgánu WTO se na tuto situaci zkrátka nevztahuje. Tyto společnosti jsou tedy v jiné situaci.

| (90) | v) | Společnost Since Hardware tvrdí, že Komise fakticky prováděla přezkum jejího nulového cla. Toto nelze přijmout. Zaprvé, v rozporu s tvrzením společnosti Since Hardware se výše provedená analýza újmy neomezuje na potvrzení, že při prvním šetření byla zjištěna újma. Naopak zaměřuje se na skutečné škodlivé účinky chování této společnosti pro výrobní odvětví Unie po uvedeném šetření s ohledem na skutečnost, že v tomto případě není možné provést standardní analýzu újmy. Zadruhé, skutečnost, že clo pozbude platnosti dříve než po pěti letech, což je jinak běžné, neznamená, že šetření je ve skutečnosti přezkum. Platnost cla kratší než pět let byla z různých důvodů přijata v rámci řady šetření. V tomto případě se orgány domnívají, že zatímco na jedné straně by společnost Since Hardware neměla mít prospěch z toho, že přistoupila k dumpingu až po prvním šetření, neměla by na straně druhé být vystavena neoprávněným negativním účinkům. Například, nebude-li pro nařízení Rady (ES) č. 452/2007 požádáno o přezkum před pozbytím platnosti, bylo by diskriminací, aby společnosti Since Hardware bylo uloženo clo i po pozbytí platnosti uvedeného nařízení. |
| --- | --- | --- |

(90)

v)

Společnost Since Hardware tvrdí, že Komise fakticky prováděla přezkum jejího nulového cla. Toto nelze přijmout. Zaprvé, v rozporu s tvrzením společnosti Since Hardware se výše provedená analýza újmy neomezuje na potvrzení, že při prvním šetření byla zjištěna újma. Naopak zaměřuje se na skutečné škodlivé účinky chování této společnosti pro výrobní odvětví Unie po uvedeném šetření s ohledem na skutečnost, že v tomto případě není možné provést standardní analýzu újmy. Zadruhé, skutečnost, že clo pozbude platnosti dříve než po pěti letech, což je jinak běžné, neznamená, že šetření je ve skutečnosti přezkum. Platnost cla kratší než pět let byla z různých důvodů přijata v rámci řady šetření. V tomto případě se orgány domnívají, že zatímco na jedné straně by společnost Since Hardware neměla mít prospěch z toho, že přistoupila k dumpingu až po prvním šetření, neměla by na straně druhé být vystavena neoprávněným negativním účinkům. Například, nebude-li pro nařízení Rady (ES) č. 452/2007 požádáno o přezkum před pozbytím platnosti, bylo by diskriminací, aby společnosti Since Hardware bylo uloženo clo i po pozbytí platnosti uvedeného nařízení.

| (91) | vi) | Společnost Since Hardware argumentuje, že její práva byla porušena zvolením původního šetření, protože pokud by byla předmětem přezkumu, použil by se čl. 11 odst. 9 základního nařízení (tedy povinnost při přezkumu postupovat stejným způsobem jako při původním šetření). Společnost Since Hardware nicméně nepoukázala na jediný aspekt, že by orgány při tomto šetření postupovaly jiným způsobem než při prvním šetření. Zadruhé, i kdyby společnost Since Hardware mohla poukázat na postup jiným způsobem, vyplývalo by to ze skutečnosti, že zpráva odvolacího orgánu WTO vede k závěru, že je povinností orgánů neprošetřovat tvrzení proti společnosti Since Hardware prostřednictvím přezkumu. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi)

Společnost Since Hardware argumentuje, že její práva byla porušena zvolením původního šetření, protože pokud by byla předmětem přezkumu, použil by se čl. 11 odst. 9 základního nařízení (tedy povinnost při přezkumu postupovat stejným způsobem jako při původním šetření). Společnost Since Hardware nicméně nepoukázala na jediný aspekt, že by orgány při tomto šetření postupovaly jiným způsobem než při prvním šetření. Zadruhé, i kdyby společnost Since Hardware mohla poukázat na postup jiným způsobem, vyplývalo by to ze skutečnosti, že zpráva odvolacího orgánu WTO vede k závěru, že je povinností orgánů neprošetřovat tvrzení proti společnosti Since Hardware prostřednictvím přezkumu.

| (92) | vii) | Na závěr společnost Since Hardware uvedla, že orgány měly tvrzení proti ní prošetřit prostřednictvím přezkumu; pokud by jí poté bylo uloženo clo, ČLR by jej úspěšně zpochybnila při řešení sporů ve WTO, a orgány jej měly zrušit, avšak nikoli se zpětnou platností. Bylo by však zcela jasně nevhodné vědomě porušovat pravidla WTO, když (jako v tomto případě) lze nalézt způsob prošetření případu, který je v souladu se základním nařízením vyloženém s ohledem na pravidla WTO. Navíc, aniž je dotčena platnost výše uvedených tvrzení, je zřejmé, že takovýto postup by mohl vést k žalobám na orgány o náhradu škody od dotčených společností. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii)

Na závěr společnost Since Hardware uvedla, že orgány měly tvrzení proti ní prošetřit prostřednictvím přezkumu; pokud by jí poté bylo uloženo clo, ČLR by jej úspěšně zpochybnila při řešení sporů ve WTO, a orgány jej měly zrušit, avšak nikoli se zpětnou platností. Bylo by však zcela jasně nevhodné vědomě porušovat pravidla WTO, když (jako v tomto případě) lze nalézt způsob prošetření případu, který je v souladu se základním nařízením vyloženém s ohledem na pravidla WTO. Navíc, aniž je dotčena platnost výše uvedených tvrzení, je zřejmé, že takovýto postup by mohl vést k žalobám na orgány o náhradu škody od dotčených společností.

| (93) | Pokud jde o zjištění v oblasti zacházení jako v tržním hospodářství, společnost Since Hardware tvrdí, že povinnost dokázat, že splňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, zejména pokud jde zásahy státu do cen jejích hlavních surovin, pro ni představovala nadměrnou zátěž. Zacházení jako v tržním hospodářství však představuje výjimku z obecného pravidla a jakákoli odchylka či výjimka z něj musí být udělena za striktního dodržení kritérií. Zacházení jako v tržním hospodářství může být uděleno pouze, pokud u daného vyvážejícího výrobce převažují podmínky tržního hospodářství. Jak již bylo uvedeno ve 40. bodě odůvodnění výše, leží důkazní břemeno na vyvážejícím výrobci, který chce získat status tržního hospodářství. Tvrzení musí obsahovat dostatečné důkazy. Komise nemá povinnost prokázat, že vyvážející výrobce nesplňuje kritéria pro udělení zacházení jako v tržím hospodářství. Musí pouze posoudit, zda důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem jsou dostatečné a prokazují, že tato kritéria jsou splněna. Jelikož Komise zjistila řadu prvků svědčících o zásadních zásazích státu, pokud jde o náklady na hlavní vstupy, je tudíž na dané společnosti, aby prokázala, že tyto zásahy státu neexistují a/nebo že nemají vliv na rozhodnutí společnosti (kritérium 1 v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení). Jak je uvedeno ve 34. a 43. bodě odůvodnění výše, společnost Since Hardware však v každém případě neprokázala, že splňuje druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení týkající se účetnictví, o němž prohlásila, že pro ni představovalo nadměrnou důkazní zátěž. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o zjištění v oblasti zacházení jako v tržním hospodářství, společnost Since Hardware tvrdí, že povinnost dokázat, že splňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, zejména pokud jde zásahy státu do cen jejích hlavních surovin, pro ni představovala nadměrnou zátěž. Zacházení jako v tržním hospodářství však představuje výjimku z obecného pravidla a jakákoli odchylka či výjimka z něj musí být udělena za striktního dodržení kritérií. Zacházení jako v tržním hospodářství může být uděleno pouze, pokud u daného vyvážejícího výrobce převažují podmínky tržního hospodářství. Jak již bylo uvedeno ve 40. bodě odůvodnění výše, leží důkazní břemeno na vyvážejícím výrobci, který chce získat status tržního hospodářství. Tvrzení musí obsahovat dostatečné důkazy. Komise nemá povinnost prokázat, že vyvážející výrobce nesplňuje kritéria pro udělení zacházení jako v tržím hospodářství. Musí pouze posoudit, zda důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem jsou dostatečné a prokazují, že tato kritéria jsou splněna. Jelikož Komise zjistila řadu prvků svědčících o zásadních zásazích státu, pokud jde o náklady na hlavní vstupy, je tudíž na dané společnosti, aby prokázala, že tyto zásahy státu neexistují a/nebo že nemají vliv na rozhodnutí společnosti (kritérium 1 v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení). Jak je uvedeno ve 34. a 43. bodě odůvodnění výše, společnost Since Hardware však v každém případě neprokázala, že splňuje druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení týkající se účetnictví, o němž prohlásila, že pro ni představovalo nadměrnou důkazní zátěž.

| (94) | Kromě výše uvedeného předložila společnost Since Hardware ve svých připomínkách k poskytnutým konečným zjištěním dvě nová tvrzení. Společnost zaprvé prohlásila, že běžná hodnota měla být upravena v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, protože suroviny (výrobky z oceli) mají v ČLR nižší cenu než na trhu srovnatelné země. Toto tvrzení nelze přijmout. Připomíná se, že společnosti Since Hardware bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto. V důsledku toho se běžná hodnota stanoví podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Z toho nutně vyplývá, že ceny a náklady v ČLR jsou pro stanovení běžné hodnoty považovány za nespolehlivé a nelze je použít pro její určení nebo úpravu. Dále se poznamenává, že úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, kterou požaduje společnost Since Hardware, nelze učinit, pokud se neprokáže, že zákazníci by na domácím trhu, v tomto případě na trhu srovnatelné země, za obdobný výrobek platili trvale různé ceny z důvodu rozdílných cen surovin. Společnost Since Hardware žádný takový rozdíl v cenách neprokázala. |
| --- | --- |

(94)

Kromě výše uvedeného předložila společnost Since Hardware ve svých připomínkách k poskytnutým konečným zjištěním dvě nová tvrzení. Společnost zaprvé prohlásila, že běžná hodnota měla být upravena v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, protože suroviny (výrobky z oceli) mají v ČLR nižší cenu než na trhu srovnatelné země. Toto tvrzení nelze přijmout. Připomíná se, že společnosti Since Hardware bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto. V důsledku toho se běžná hodnota stanoví podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Z toho nutně vyplývá, že ceny a náklady v ČLR jsou pro stanovení běžné hodnoty považovány za nespolehlivé a nelze je použít pro její určení nebo úpravu. Dále se poznamenává, že úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, kterou požaduje společnost Since Hardware, nelze učinit, pokud se neprokáže, že zákazníci by na domácím trhu, v tomto případě na trhu srovnatelné země, za obdobný výrobek platili trvale různé ceny z důvodu rozdílných cen surovin. Společnost Since Hardware žádný takový rozdíl v cenách neprokázala.

| (95) | Zadruhé, společnost Since Hardware prohlásila, že Komise ve stávajícím šetření neprovedla dostatečně podrobnou analýzu újmy. Rovněž prohlásila, že Komise měla v souladu čl. 3 odst. 3 základního nařízení prošetřit všechny ukazatele újmy. Je však třeba poznamenat, že Komise zjistila (viz zejména část D), že dumpingový dovoz společnosti Since Hardware se během posuzovaného období výrazně zvýšil, zatímco její prodejní ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Toto zjištění se zakládá na objektivním posouzení skutečných důkazů. Splňuje tak kritéria článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(95)

Zadruhé, společnost Since Hardware prohlásila, že Komise ve stávajícím šetření neprovedla dostatečně podrobnou analýzu újmy. Rovněž prohlásila, že Komise měla v souladu čl. 3 odst. 3 základního nařízení prošetřit všechny ukazatele újmy. Je však třeba poznamenat, že Komise zjistila (viz zejména část D), že dumpingový dovoz společnosti Since Hardware se během posuzovaného období výrazně zvýšil, zatímco její prodejní ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Toto zjištění se zakládá na objektivním posouzení skutečných důkazů. Splňuje tak kritéria článku 3 základního nařízení.

| (96) | Je pravda, že nebyly posouzeny všechny činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Je však třeba připomenout, že v situaci, kdy v případě společnosti Since Hardware ještě nebyl zjištěn dumping, konkrétně během prvního šetření, již bylo díky posouzení těchto činitelů zjištěno, že dumpingový dovoz z ČLR způsobuje újmu. Opětovné posouzení těchto činitelů by bylo zbytečné, jelikož i za předpokladu, že všechny tyto činitele by nyní byly kladné, bylo by to (alespoň zčásti) proto, že výrobní odvětví Unie je nyní chráněno proti veškerému (15) dumpingovému vývozu z ČLR a Ukrajiny (kromě vývozu společnosti Since Hardware). Navíc nebyl zjištěn žádný činitel, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem společnosti Since Hardware a jeho negativním účinkem na výrobní odvětví Unie. Na závěr lze konstatovat, že neuložit opatření společnosti Since Hardware by představovalo diskriminaci vůči vyvážejícím výrobcům, na něž se vztahují opatření uložená po prvním původním šetření. |
| --- | --- |

(96)

Je pravda, že nebyly posouzeny všechny činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Je však třeba připomenout, že v situaci, kdy v případě společnosti Since Hardware ještě nebyl zjištěn dumping, konkrétně během prvního šetření, již bylo díky posouzení těchto činitelů zjištěno, že dumpingový dovoz z ČLR způsobuje újmu. Opětovné posouzení těchto činitelů by bylo zbytečné, jelikož i za předpokladu, že všechny tyto činitele by nyní byly kladné, bylo by to (alespoň zčásti) proto, že výrobní odvětví Unie je nyní chráněno proti veškerému (15) dumpingovému vývozu z ČLR a Ukrajiny (kromě vývozu společnosti Since Hardware). Navíc nebyl zjištěn žádný činitel, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem společnosti Since Hardware a jeho negativním účinkem na výrobní odvětví Unie. Na závěr lze konstatovat, že neuložit opatření společnosti Since Hardware by představovalo diskriminaci vůči vyvážejícím výrobcům, na něž se vztahují opatření uložená po prvním původním šetření.

H.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (97) | S ohledem na výše uvedené závěry týkající se dumpingu, z toho vyplývající podíl na újmě, příčinné souvislosti a zájem Unie by na dovoz dotčeného výrobku z ČLR vyráběného společností Since Hardware měla být uložena konečná opatření. |
| --- | --- |

(97)

S ohledem na výše uvedené závěry týkající se dumpingu, z toho vyplývající podíl na újmě, příčinné souvislosti a zájem Unie by na dovoz dotčeného výrobku z ČLR vyráběného společností Since Hardware měla být uložena konečná opatření.

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (98) | Úroveň konečných antidumpingových opatření by měla být dostačující pro odstranění újmy, kterou dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Jak bylo uvedeno v 75. bodě odůvodnění), ceny výrobního odvětví Unie byly v období šetření celkově ztrátové. Proto by nebylo vhodné stanovit clo pouze na rozpětí cenového podbízení. |
| --- | --- |

(98)

Úroveň konečných antidumpingových opatření by měla být dostačující pro odstranění újmy, kterou dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Jak bylo uvedeno v 75. bodě odůvodnění), ceny výrobního odvětví Unie byly v období šetření celkově ztrátové. Proto by nebylo vhodné stanovit clo pouze na rozpětí cenového podbízení.

| (99) | Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků poškozujícího dumpingu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 7 % obratu. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007, v průběhu období prvního šetření bylo prokázáno, že toto byla výše zisku, které by mohlo být přiměřeně dosaženo při neexistenci poškozujícího dumpingu. Na tomto základě byla vypočítána cena pro obdobný výrobek nepoškozující výrobní odvětví Unie. Pro tento účel byly shromážděny informace od výrobního odvětví Unie pro výpočet váženého průměru rozpětí jeho skutečného zisku/ztráty během období současného šetření. Cena nezpůsobující poškození byla získána odečtením takto vypočítaného rozpětí skutečného zisku/ztráty výrobního odvětví Unie od jeho prodejních cen a přičtením výše uvedeného cílového ziskového rozpětí ve výši 7 %. |
| --- | --- |

(99)

Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků poškozujícího dumpingu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 7 % obratu. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 452/2007, v průběhu období prvního šetření bylo prokázáno, že toto byla výše zisku, které by mohlo být přiměřeně dosaženo při neexistenci poškozujícího dumpingu. Na tomto základě byla vypočítána cena pro obdobný výrobek nepoškozující výrobní odvětví Unie. Pro tento účel byly shromážděny informace od výrobního odvětví Unie pro výpočet váženého průměru rozpětí jeho skutečného zisku/ztráty během období současného šetření. Cena nezpůsobující poškození byla získána odečtením takto vypočítaného rozpětí skutečného zisku/ztráty výrobního odvětví Unie od jeho prodejních cen a přičtením výše uvedeného cílového ziskového rozpětí ve výši 7 %.

| (100) | Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou nepoškozující cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na jejím trhu. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento průměrné dovozní CIF hodnoty. Tímto způsobem byla stanovena úroveň odstranění újmy ve výši 35,8 %, což bylo pod dumpingovým rozpětím zjištěným u společnosti Since Hardware. |
| --- | --- |

(100)

Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou nepoškozující cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na jejím trhu. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento průměrné dovozní CIF hodnoty. Tímto způsobem byla stanovena úroveň odstranění újmy ve výši 35,8 %, což bylo pod dumpingovým rozpětím zjištěným u společnosti Since Hardware.

2.   Vyloučení společnosti Since Hardware z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením (ES) č. 452/2007

| (101) | V rámci přezkumu podle nařízení (ES) č. 1515/2001 a s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO přijatou orgánem WTO pro řešení sporů, a zejména na odstavce 305 a 306 této zprávy je společnost Since Hardware vyloučena prováděcím nařízením (EU) č. 1241/2010 z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením Rady (ES) č. 452/2007. |
| --- | --- |

(101)

V rámci přezkumu podle nařízení (ES) č. 1515/2001 a s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO přijatou orgánem WTO pro řešení sporů, a zejména na odstavce 305 a 306 této zprávy je společnost Since Hardware vyloučena prováděcím nařízením (EU) č. 1241/2010 z konečného antidumpingového opatření uloženého nařízením Rady (ES) č. 452/2007.

| (102) | Společnosti Since Hardware tak lze uložit nové opatření. |
| --- | --- |

(102)

Společnosti Since Hardware tak lze uložit nové opatření.

3.   Forma a úroveň opatření

| (103) | Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se má za to, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného společností Since Hardware mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni odstraňující újmu. |
| --- | --- |

(103)

Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se má za to, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného společností Since Hardware mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni odstraňující újmu.

| (104) | Na základě výše uvedených skutečností je sazba konečného cla pro tento dovoz stanovena na 35,8 %. |
| --- | --- |

(104)

Na základě výše uvedených skutečností je sazba konečného cla pro tento dovoz stanovena na 35,8 %.

| (105) | Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí antidumpingová opatření běžně po dobu pěti let, pokud se nevyskytnou konkrétní důvody nebo okolnosti, které si vyžádají kratší období. V současném případě se považuje za vhodné omezit trvání daného opatření do vypršení platnosti antidumpingových opatření platných pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z ČLR, která byla uložena nařízením (ES) č. 452/2007. To zároveň umožní zvážit případné žádosti o přezkum před pozbytím platnosti opatření platných pro veškerý dovoz pocházející mimo jiné z ČLR. Dotčené hospodářské subjekty, zejména společnost Since Hardware a/nebo výrobní odvětví Unie, mohou před 27. dubnem 2012 samozřejmě požádat o jiné přezkumy, zejména prozatímní přezkum tohoto nařízení, pokud budou splněny všechny s tím související požadavky. |
| --- | --- |

(105)

Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí antidumpingová opatření běžně po dobu pěti let, pokud se nevyskytnou konkrétní důvody nebo okolnosti, které si vyžádají kratší období. V současném případě se považuje za vhodné omezit trvání daného opatření do vypršení platnosti antidumpingových opatření platných pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z ČLR, která byla uložena nařízením (ES) č. 452/2007. To zároveň umožní zvážit případné žádosti o přezkum před pozbytím platnosti opatření platných pro veškerý dovoz pocházející mimo jiné z ČLR. Dotčené hospodářské subjekty, zejména společnost Since Hardware a/nebo výrobní odvětví Unie, mohou před 27. dubnem 2012 samozřejmě požádat o jiné přezkumy, zejména prozatímní přezkum tohoto nařízení, pokud budou splněny všechny s tím související požadavky.

| (106) | S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (16) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Ve vhodných případech pak bude toto nařízení příslušným způsobem pozměněno, |
| --- | --- |

(106)

S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (16) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Ve vhodných případech pak bude toto nařízení příslušným způsobem pozměněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných společností Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).

Článek 2

1.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenou společností stanovena takto:

| Výrobce | Celní sazba | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Výrobce

Celní sazba

Doplňkový kód Taric

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

2.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. S výjimkou přezkumu podle článku 11 nařízení (ES) č. 1225/2009 zůstává toto nařízení v platnosti do 27. dubna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. C 237, 2.10.2009, s. 5.

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.

5

(6)  Odstavec 216-218.

6

(7)  Odstavec 305.

7

(8)  Viz strana 8 tohoto Úøedního věstníku.

8

(9)  Například „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry — Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective“, Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz ze THINK!DESK China Research & Consulting ze dne 25. února 2009; studie zpracovaná Obchodní komorou EU v Číně, v níž se Roland Berger zaměřil na nadměrné kapacity, které jsou mimo jiné výsledkem zásahu státu, listopad 2009 (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry“, Wiley Rein LLP, červenec 2007, „China Government Subsidies Survey“, Anne Stevenson- Yang, únor 2007, „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007“, Usha C.V. Haley, „China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal“, jejímž autorem je organizace the Specialty Steel Industry of North America, „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry“, Wiley Rein & Fielding LLP, červenec 2006.

9

(10)  Zdroj: Steel Business Briefing.

10

(11)  Ačkoliv je spolu s ostatními zjištěními týkajícími se posuzovaného období toto zjištění pro stanovení újmy již dostačující, je třeba poznamenat, že je újma potvrzena skutečností, že při srovnání s prvním obdobím šetření se objem dovozu žehlicích prken vyráběných společností Since Hardware, který byl významný již v průběhu výše zmíněného období šetření, v průběhu období současného šetření přibližně zdvojnásobil.

11

(12)  Ačkoliv je spolu s ostatními zjištěními týkajícími se posuzovaného období toto zjištění pro stanovení újmy již dostačující, je třeba poznamenat, že újma je potvrzena skutečností, že při srovnání s obdobím prvního šetření vzrostl do období současného šetření tržní podíl společnosti Since Hardware o 89 %.

12

(13)  S ohledem na povinnost vykládat právní předpisy Unie co nejvíce v souladu s mezinárodními závazky Unie.

13

(14)  Svařované trubky pocházející mimo jiné z Turecka, v případě společnosti Noksel, Úř. věst. L 343, 19.12.2008, 143. bod odůvodnění.

14

(15)  Je třeba uznat, že během určitého období z důvodu zrušení nařízení (ES) č. 452/2007, pokud jde o společnost Foshan Shunde, Soudním dvorem Evropské unie se na uvedenou společnost vztahovalo fakticky nulové clo. To však nepředstavuje žádný významný rozdíl, zejména proto, že se k tomu došlo až po několika letech po vstupu uvedeného nařízení v platnost.

15

(16)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

16

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1244/2010

ze dne 9. prosince 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení (ES) č. 987/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004

(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 ze dne 16. září 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (2), a zejména na článek 92 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dva členské státy nebo jejich příslušné orgány požádaly o změny příloh VIII a IX nařízení (ES) č. 883/2004. |
| --- | --- |

(1)

Dva členské státy nebo jejich příslušné orgány požádaly o změny příloh VIII a IX nařízení (ES) č. 883/2004.

| (2) | Některé členské státy nebo jejich příslušné orgány požádaly o změny příloh 1 a 2 nařízení (ES) č. 987/2009. |
| --- | --- |

(2)

Některé členské státy nebo jejich příslušné orgány požádaly o změny příloh 1 a 2 nařízení (ES) č. 987/2009.

| (3) | Aby se zohlednil nedávný vývoj vnitrostátních právních předpisů a zajistila transparentnost a právní jistota zúčastněných stran, je třeba přílohy VIII a IX nařízení (ES) č. 883/2004 a přílohy 1 a 2 nařízení (ES) č. 987/2009 změnit. |
| --- | --- |

(3)

Aby se zohlednil nedávný vývoj vnitrostátních právních předpisů a zajistila transparentnost a právní jistota zúčastněných stran, je třeba přílohy VIII a IX nařízení (ES) č. 883/2004 a přílohy 1 a 2 nařízení (ES) č. 987/2009 změnit.

| (4) | Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení se změnami souhlasila. |
| --- | --- |

(4)

Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení se změnami souhlasila.

| (5) | Nařízení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 883/2004 se mění takto:

| 1. | Příloha VIII se mění takto:






  a) | V části 1 se oddíl „PORTUGALSKO“ nahrazuje tímto:
  „PORTUGALSKO
  Všechny žádosti o invalidní, starobní a pozůstalostní důchody, s výjimkou případů, kdy celková doba pojištění získaná podle právních předpisů více než jednoho členského státu činí nejméně 21 kalendářních let, ale doba vnitrostátního pojištění činí nejvýše 20 let a výpočet se provádí podle článků 32 a 33 vyhlášky č. 187/2007 ze dne 10. května 2007.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Příloha VIII se mění takto:

a)

V části 1 se oddíl „PORTUGALSKO“ nahrazuje tímto:

„PORTUGALSKO

Všechny žádosti o invalidní, starobní a pozůstalostní důchody, s výjimkou případů, kdy celková doba pojištění získaná podle právních předpisů více než jednoho členského státu činí nejméně 21 kalendářních let, ale doba vnitrostátního pojištění činí nejvýše 20 let a výpočet se provádí podle článků 32 a 33 vyhlášky č. 187/2007 ze dne 10. května 2007.“

| b) | V části 2 se za oddíl „POLSKO“ vkládá nový oddíl, který zní:
  „PORTUGALSKO
  Doplňkové důchody přiznané podle vyhlášky č. 26/2008 ze dne 22. února 2008 (veřejný kapitalizační systém).“ |
| --- | --- |

b)

V části 2 se za oddíl „POLSKO“ vkládá nový oddíl, který zní:

„PORTUGALSKO

Doplňkové důchody přiznané podle vyhlášky č. 26/2008 ze dne 22. února 2008 (veřejný kapitalizační systém).“

| 2. | V příloze IX části I se oddíl „NIZOZEMSKO“ mění takto:






  a) | Slova „Zákon ze dne 18. února 1966 o invalidním pojištění pro zaměstnance ve znění pozdějších předpisů (WAO)“ se nahrazují slovy „Zákon o pojištění pro případ pracovní neschopnosti ze dne 18. února 1966 ve znění pozdějších předpisů (WAO)“; |
| --- | --- | --- |

2.

V příloze IX části I se oddíl „NIZOZEMSKO“ mění takto:

a)

Slova „Zákon ze dne 18. února 1966 o invalidním pojištění pro zaměstnance ve znění pozdějších předpisů (WAO)“ se nahrazují slovy „Zákon o pojištění pro případ pracovní neschopnosti ze dne 18. února 1966 ve znění pozdějších předpisů (WAO)“;

| b) | Slova „Zákon ze dne 24. dubna 1997 o invalidním pojištění pro osoby samostatně výdělečně činné ve znění pozdějších předpisů (WAZ)“ se nahrazují slovy „Zákon o pojištění osob samostatně výdělečně činných pro případ pracovní neschopnosti ze dne 24. dubna 1997 ve znění pozdějších předpisů (WAZ)“; |
| --- | --- |

b)

Slova „Zákon ze dne 24. dubna 1997 o invalidním pojištění pro osoby samostatně výdělečně činné ve znění pozdějších předpisů (WAZ)“ se nahrazují slovy „Zákon o pojištění osob samostatně výdělečně činných pro případ pracovní neschopnosti ze dne 24. dubna 1997 ve znění pozdějších předpisů (WAZ)“;

| c) | Slova „Zákon ze dne 21. prosince 1995 o obecném pojištění pozůstalých (ANW)“ se nahrazují slovy „Zákon o obecném pojištění pozůstalých ze dne 21. prosince 1995 (ANW)“; |
| --- | --- |

c)

Slova „Zákon ze dne 21. prosince 1995 o obecném pojištění pozůstalých (ANW)“ se nahrazují slovy „Zákon o obecném pojištění pozůstalých ze dne 21. prosince 1995 (ANW)“;

| d) | Slova „Zákon ze dne 10. listopadu 2005 o práci a mzdě podle pracovní schopnosti (WIA)“ se nahrazují slovy „Zákon o práci a příjmu podle pracovní schopnosti ze dne 10. listopadu 2005 (WIA)“. |
| --- | --- |

d)

Slova „Zákon ze dne 10. listopadu 2005 o práci a mzdě podle pracovní schopnosti (WIA)“ se nahrazují slovy „Zákon o práci a příjmu podle pracovní schopnosti ze dne 10. listopadu 2005 (WIA)“.

Článek 2

Nařízení (ES) č. 987/2009 se mění takto:

| 1. | Příloha 1 se mění takto:






  a) | Písmeno a) v oddílu „BELGIE – NIZOZEMSKO“ se zrušuje. |
| --- | --- | --- |

1.

Příloha 1 se mění takto:

a)

Písmeno a) v oddílu „BELGIE – NIZOZEMSKO“ se zrušuje.

| b) | Oddíl „NĚMECKO – NIZOZEMSKO“ se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Oddíl „NĚMECKO – NIZOZEMSKO“ se zrušuje.

| c) | Oddíl „NIZOZEMSKO – PORTUGALSKO“ se zrušuje. |
| --- | --- |

c)

Oddíl „NIZOZEMSKO – PORTUGALSKO“ se zrušuje.

| d) | Oddíl „DÁNSKO – LUCEMBURSKO“ se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

Oddíl „DÁNSKO – LUCEMBURSKO“ se zrušuje.

| 2. | V příloze 2 se v nadpisu slova „podle článků 31 a 41“ nahrazují slovy „podle čl. 32 odst. 2 a čl. 41 odst. 1“. |
| --- | --- |

2.

V příloze 2 se v nadpisu slova „podle článků 31 a 41“ nahrazují slovy „podle čl. 32 odst. 2 a čl. 41 odst. 1“.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. prosince 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

2

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1245/2010

ze dne 21. prosince 2010,

kterým se pro rok 2011 otevírají celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a článek 148 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je třeba otevřít celní kvóty Unie pro skopové a kozí maso pro rok 2011. Cla a množství by měla být stanovena v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami platnými pro rok 2011. |
| --- | --- |

(1)

Je třeba otevřít celní kvóty Unie pro skopové a kozí maso pro rok 2011. Cla a množství by měla být stanovena v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami platnými pro rok 2011.

| (2) | Nařízení Rady (ES) č. 312/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se pro Společenství provádějí ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (2), stanovilo doplňkovou dvoustrannou celní kvótu ve výši 2 000 tun s 10 % ročním nárůstem původního množství, která se otevírá od 1. února 2003 pro kód výrobku 0204. Ke kvótě GATT/WTO pro Chile se proto připočte dalších 200 tun, a obě kvóty je třeba v roce 2011 i nadále spravovat stejným způsobem. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Rady (ES) č. 312/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se pro Společenství provádějí ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (2), stanovilo doplňkovou dvoustrannou celní kvótu ve výši 2 000 tun s 10 % ročním nárůstem původního množství, která se otevírá od 1. února 2003 pro kód výrobku 0204. Ke kvótě GATT/WTO pro Chile se proto připočte dalších 200 tun, a obě kvóty je třeba v roce 2011 i nadále spravovat stejným způsobem.

| (3) | Některé kvóty jsou stanoveny pro období od 1. července daného roku do 30. června následujícího roku. Protože dovozy by podle tohoto nařízení měly být spravovány na základě kalendářního roku, jsou odpovídající množství, jež mají být stanovena pro kalendářní rok 2011 s ohledem na dané kvóty, stanovena jako součet polovičního množství pro období od 1. července 2010 do 30. června 2011 a polovičního množství pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012. |
| --- | --- |

(3)

Některé kvóty jsou stanoveny pro období od 1. července daného roku do 30. června následujícího roku. Protože dovozy by podle tohoto nařízení měly být spravovány na základě kalendářního roku, jsou odpovídající množství, jež mají být stanovena pro kalendářní rok 2011 s ohledem na dané kvóty, stanovena jako součet polovičního množství pro období od 1. července 2010 do 30. června 2011 a polovičního množství pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012.

| (4) | Aby bylo zajištěno řádné fungování celních kvót Unie, je třeba stanovit hmotnostní ekvivalent jatečně upraveného těla. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo zajištěno řádné fungování celních kvót Unie, je třeba stanovit hmotnostní ekvivalent jatečně upraveného těla.

| (5) | Kvóty produktů ze skopového a kozího masa by měly být odchylně od nařízení Komise (ES) č. 1439/95 ze dne 26. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3013/89, pokud jde o dovoz a vývoz produktů v odvětví skopového a kozího masa (3), spravovány ve shodě s čl. 144 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007. To by se mělo provést v souladu s články 308a, 308b a čl. 308c odst. 1 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4). |
| --- | --- |

(5)

Kvóty produktů ze skopového a kozího masa by měly být odchylně od nařízení Komise (ES) č. 1439/95 ze dne 26. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3013/89, pokud jde o dovoz a vývoz produktů v odvětví skopového a kozího masa (3), spravovány ve shodě s čl. 144 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007. To by se mělo provést v souladu s články 308a, 308b a čl. 308c odst. 1 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4).

| (6) | Celní kvóty podle tohoto nařízení je třeba považovat zpočátku za nekritické ve smyslu článku 308c nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud se spravují podle systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. Dále je třeba oprávnit celní orgány, aby netrvaly na složení jistoty pro zboží původně dovážené v rámci uvedených kvót v souladu s čl. 308c odst. 1 a čl. 248 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2454/93. Vzhledem ke zvláštnostem přechodu z jednoho systému správy na jiný by se neměl použít čl. 308c odst. 2 a 3 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Celní kvóty podle tohoto nařízení je třeba považovat zpočátku za nekritické ve smyslu článku 308c nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud se spravují podle systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. Dále je třeba oprávnit celní orgány, aby netrvaly na složení jistoty pro zboží původně dovážené v rámci uvedených kvót v souladu s čl. 308c odst. 1 a čl. 248 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2454/93. Vzhledem ke zvláštnostem přechodu z jednoho systému správy na jiný by se neměl použít čl. 308c odst. 2 a 3 uvedeného nařízení.

| (7) | Je třeba specifikovat, jaké doklady osvědčující původ produktů musí hospodářské subjekty předložit, aby mohly využívat celní kvóty systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba specifikovat, jaké doklady osvědčující původ produktů musí hospodářské subjekty předložit, aby mohly využívat celní kvóty systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“.

| (8) | Při dovozu produktů ze skopového masa je pro celní orgány obtížné stanovit, zda pocházejí z tuzemských ovcí nebo jiných ovcí, pro které platí jiné celní sazby. Proto je vhodné stanovit, že důkaz původu musí v tomto smyslu obsahovat náležité objasnění. |
| --- | --- |

(8)

Při dovozu produktů ze skopového masa je pro celní orgány obtížné stanovit, zda pocházejí z tuzemských ovcí nebo jiných ovcí, pro které platí jiné celní sazby. Proto je vhodné stanovit, že důkaz původu musí v tomto smyslu obsahovat náležité objasnění.

| (9) | Nařízení Komise (EU) č. 1234/2009 ze dne 15. prosince 2009, kterým se pro rok 2010 otevírají celní kvóty Společenství pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (5), přestane na konci roku 2010 platit. Z tohoto důvodu by mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Komise (EU) č. 1234/2009 ze dne 15. prosince 2009, kterým se pro rok 2010 otevírají celní kvóty Společenství pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (5), přestane na konci roku 2010 platit. Z tohoto důvodu by mělo být zrušeno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Toto nařízení otevírá dovozní celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso pro období od 1. ledna do 31. prosince 2011.

Článek 2

Cla platná pro produkty v rámci kvót uvedených v článku 1, kódy KN, země původu, uvedené podle skupin, a pořadová čísla jsou stanoveny v příloze.

Článek 3

1.   Množství vyjádřená ekvivalentem hmotnosti jatečně upravených těl pro dovoz produktů v rámci kvót uvedených v článku 1 jsou stanovena v příloze.

2.   Za účelem výpočtu množství „ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených těl“ uvedeného v odstavci 1 se čistá hmotnost produktů ze skopového a kozího masa vynásobí těmito koeficienty:

| a) | u živých zvířat: 0,47; |
| --- | --- |

a)

u živých zvířat: 0,47;

| b) | u vykostěného masa jehňat a kůzlat: 1,67; |
| --- | --- |

b)

u vykostěného masa jehňat a kůzlat: 1,67;

| c) | u vykostěného skopového a kozího masa jiného než kůzlečího a jejich směsí: 1,81; |
| --- | --- |

c)

u vykostěného skopového a kozího masa jiného než kůzlečího a jejich směsí: 1,81;

| d) | u nevykostěných produktů: 1,00. |
| --- | --- |

d)

u nevykostěných produktů: 1,00.

„Kůzletem“ se rozumí koza do stáří jednoho roku.

Článek 4

Odchylně od hlavy II A a B nařízení (ES) č. 1439/95 se celní kvóty stanovené v příloze tohoto nařízení spravují podle systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ v souladu s články 308a, 308b a čl. 308c odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 od 1. ledna do 31. prosince 2011. Ustanovení čl. 308c odst. 2 a 3 uvedeného nařízení se nepoužijí. Nepožadují se žádné dovozní licence.

Článek 5

1.   Za účelem využívání celních kvót stanovených v příloze musí být celním orgánům Unie předložen platný doklad o původu vydaný příslušnými orgány dotyčné třetí země a celní prohlášení o propuštění do volného oběhu pro dotyčné zboží.

Původ produktů podléhajících jiným celním kvótám než těm, jež vyplývají z preferenčních celních dohod, se stanoví v souladu s platnými předpisy Unie.

2.   Důkazem původu uvedeným v odstavci 1 je:

| a) | v případě celní kvóty, která je součástí preferenční celní dohody, doklad o původu stanovený v uvedené dohodě; |
| --- | --- |

a)

v případě celní kvóty, která je součástí preferenční celní dohody, doklad o původu stanovený v uvedené dohodě;

| b) | v případě ostatních celních kvót doklad stanovený v souladu s článkem 47 nařízení (EHS) č. 2454/93 a kromě bodů uvedených ve zmíněném článku ještě tyto údaje:






  — | kód KN (přinejmenším čtyři první číslice), |
| --- | --- | --- |

b)

v případě ostatních celních kvót doklad stanovený v souladu s článkem 47 nařízení (EHS) č. 2454/93 a kromě bodů uvedených ve zmíněném článku ještě tyto údaje:

—

kód KN (přinejmenším čtyři první číslice),

| — | pořadové číslo nebo pořadová čísla dotyčné celní kvóty, |
| --- | --- |

—

pořadové číslo nebo pořadová čísla dotyčné celní kvóty,

| — | celková čistá hmotnost na kategorii koeficientu, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

—

celková čistá hmotnost na kategorii koeficientu, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení;

| c) | v případě země, jejíž kvóty spadají pod písmena a) a b) a jsou sloučeny, důkaz uvedený v písmenu a). |
| --- | --- |

c)

v případě země, jejíž kvóty spadají pod písmena a) a b) a jsou sloučeny, důkaz uvedený v písmenu a).

Pokud se důkaz původu uvedený v písmenu b) předkládá jako podklad k jedinému prohlášení o propuštění do volného oběhu, může obsahovat několik pořadových čísel. Ve všech ostatních případech může obsahovat pouze jedno pořadové číslo.

Článek 6

Nařízení (EU) č. 1234/2009 se zrušuje.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. prosince 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOŞ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 46, 20.2.2003, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 73.

5

---

PŘÍLOHA

SKOPOVÉ A KOZÍ MASO (v tunách (t) ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených těl) CELNÍ KVÓTY UNIE PRO ROK 2011

| Skupina zemí č. | Kódy KN | Valorické clo
  % | Specifické clo
  EUR/100 kg | Pořadové číslo v systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ | Původ | Roční objem v tunách ekvivalentu hmotnosti jatečně upraveného těla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živá zvířata
  (koeficient = 0,47) | Vykostěné jehněčí (1)

  (koeficient = 1,67) | Vykostěné skopové/ovčí maso (2)

  (koeficient = 1,81) | Nevykostěné maso a jatečně upravená těla
  (koeficient = 1,00) |
| 1 | 0204 | nula | nula | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Austrálie | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Nový Zéland | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norsko | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grónsko | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Faerské ostrovy | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Turecko | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Ostatní (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | nula | nula | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Island | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | nula | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Skupina zemí č.

Kódy KN

Valorické clo

%

Specifické clo

EUR/100 kg

Pořadové číslo v systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“

Původ

Roční objem v tunách ekvivalentu hmotnosti jatečně upraveného těla

Živá zvířata

(koeficient = 0,47)

Vykostěné jehněčí (1)

(koeficient = 1,67)

Vykostěné skopové/ovčí maso (2)

(koeficient = 1,81)

Nevykostěné maso a jatečně upravená těla

(koeficient = 1,00)

1

0204

nula

nula

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Austrálie

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Nový Zéland

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norsko

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grónsko

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Faerské ostrovy

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Turecko

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Ostatní (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

nula

nula

—

09.2119

09.2120

09.0790

Island

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

nula

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  a kůzlečí maso.

(2)  a kozí maso kromě kůzlečího masa.

(3)  „Ostatní“ se vztahuje na všechny původy, mimo země uvedené v této tabulce.

(4)  „Erga omnes“ se vztahuje na všechny původy, včetně zemí uvedených v této tabulce.

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1246/2010

ze dne 21. prosince 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. prosince 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/42

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1247/2010

ze dne 21. prosince 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1230/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 1230/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. prosince 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 22.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 22. prosince 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

SMĚRNICE

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/44

---

SMĚRNICE KOMISE 2010/92/EU

ze dne 21. prosince 2010,

kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky bromuconazolu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Uvedený seznam zahrnoval bromuconazol. Rozhodnutím Komise 2008/832/ES (4) bylo rozhodnuto o nezařazení bromuconazolu do přílohy I směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (2) a (ES) č. 1490/2002 (3) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Uvedený seznam zahrnoval bromuconazol. Rozhodnutím Komise 2008/832/ES (4) bylo rozhodnuto o nezařazení bromuconazolu do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

| (2) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (5). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 ze dne 17. ledna 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I (5).

| (3) | Žádost byla předložena Belgii, která byla nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenována členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/832/ES. Uvedená žádost je také v souladu s ostatními hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008. Belgie zhodnotila nové informace a údaje předložené žadatelem a připravila dodatečnou zprávu. Dne 8. října 2010 tuto zprávu postoupila Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(3)

Žádost byla předložena Belgii, která byla nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenována členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/832/ES. Uvedená žádost je také v souladu s ostatními hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008. Belgie zhodnotila nové informace a údaje předložené žadatelem a připravila dodatečnou zprávu. Dne 8. října 2010 tuto zprávu postoupila Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (4) | Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli a postoupil obdržené připomínky Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise úřad a členské státy dodatečnou zprávu přezkoumaly. Dne 29. července 2010 (6) úřad poté předložil svůj závěr ohledně bromuconazolu Komisi. Návrh hodnotící zprávy, dodatečná zpráva spolu se závěrem úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 23. listopadu 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání bromuconazolu. |
| --- | --- |

(4)

Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli a postoupil obdržené připomínky Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise úřad a členské státy dodatečnou zprávu přezkoumaly. Dne 29. července 2010 (6) úřad poté předložil svůj závěr ohledně bromuconazolu Komisi. Návrh hodnotící zprávy, dodatečná zpráva spolu se závěrem úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 23. listopadu 2010 v podobě zprávy Komise o přezkoumání bromuconazolu.

| (5) | Dodatečná zpráva vypracovaná členským státem zpravodajem a nový závěr úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Tyto obavy se týkaly zejména vysokého rizika pro vodní organismy a nedostatku informací potřebných k posouzení možné kontaminace povrchových a podzemních vod. |
| --- | --- |

(5)

Dodatečná zpráva vypracovaná členským státem zpravodajem a nový závěr úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Tyto obavy se týkaly zejména vysokého rizika pro vodní organismy a nedostatku informací potřebných k posouzení možné kontaminace povrchových a podzemních vod.

| (6) | Žadatel předložil nové informace, které umožnily posoudit možnou kontaminaci povrchových a podzemních vod. Z nyní dostupných informací vyplývá, že riziko kontaminace podzemních vod je nízké a riziko pro vodní organismy je přijatelné. |
| --- | --- |

(6)

Žadatel předložil nové informace, které umožnily posoudit možnou kontaminaci povrchových a podzemních vod. Z nyní dostupných informací vyplývá, že riziko kontaminace podzemních vod je nízké a riziko pro vodní organismy je přijatelné.

| (7) | Dodatečné údaje a informace poskytnuté žadatelem tedy umožňují vyloučit specifické obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nevyvstaly. |
| --- | --- |

(7)

Dodatečné údaje a informace poskytnuté žadatelem tedy umožňují vyloučit specifické obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nevyvstaly.

| (8) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující bromuconazol mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je proto vhodné zařadit látku bromuconazol do přílohy I, a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto účinnou látku udělována v souladu s ustanoveními uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(8)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující bromuconazol mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je proto vhodné zařadit látku bromuconazol do přílohy I, a zajistit tak, aby ve všech členských státech mohla být povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tuto účinnou látku udělována v souladu s ustanoveními uvedené směrnice.

| (9) | Aniž je dotčen tento závěr, je třeba získat potvrzující informace týkající se některých zvláštních aspektů. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Je tudíž vhodné požadovat, aby žadatel kromě informací o dlouhodobém riziku pro býložravé savce předložil další informace o reziduích derivátů metabolitů triazolu v základních plodinách, plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu. Za účelem dokonalejšího posouzení vlastností, které potenciálně narušují činnost žláz s vnitřní sekrecí, je vhodné požadovat, aby byl bromuconazol předmětem dalšího zkoušení, jakmile budou k dispozici pokyny OECD ke zkouškám ohledně narušení činnosti žláz s vnitřní sekrecí nebo případně uznané zkušební pokyny Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Aniž je dotčen tento závěr, je třeba získat potvrzující informace týkající se některých zvláštních aspektů. Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může zařazení látky do přílohy I podléhat určitým podmínkám. Je tudíž vhodné požadovat, aby žadatel kromě informací o dlouhodobém riziku pro býložravé savce předložil další informace o reziduích derivátů metabolitů triazolu v základních plodinách, plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu. Za účelem dokonalejšího posouzení vlastností, které potenciálně narušují činnost žláz s vnitřní sekrecí, je vhodné požadovat, aby byl bromuconazol předmětem dalšího zkoušení, jakmile budou k dispozici pokyny OECD ke zkouškám ohledně narušení činnosti žláz s vnitřní sekrecí nebo případně uznané zkušební pokyny Společenství.

| (10) | Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

Směrnice 91/414/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 91/414/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. června 2011. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dne 1. února 2011.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 21. prosince 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  Úř. věst. L 295, 4.11.2008, s. 53.

4

(5)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84 ss.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. K dispozici na internetové stránce: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole

---

PŘÍLOHA

V příloze I směrnice 91/414/EHS se na konec tabulky doplňují nové údaje, které znějí:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Vstup v platnost | Konec platnosti zařazení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „323 | Bromuconazol
  č. CAS: 116255-48-2
  č. CIPAC: 680 | 1-[(2RS,4RS)-4-brom-2-(2,4-dichlorfenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol | ≥ 960 g/kg | 1. února 2011 | 31. ledna 2021 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v příloze VI musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání bromuconazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 23. listopadu 2010.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  — | bezpečnosti obsluhy, přičemž musí zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno případné užití odpovídajících osobních ochranných prostředků, |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Vstup v platnost

Konec platnosti zařazení

Zvláštní ustanovení

„323

Bromuconazol

č. CAS: 116255-48-2

č. CIPAC: 680

1-[(2RS,4RS)-4-brom-2-(2,4-dichlorfenyl)tetrahydrofurfuryl]-1H-1,2,4-triazol

≥ 960 g/kg

1. února 2011

31. ledna 2021

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v příloze VI musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání bromuconazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 23. listopadu 2010.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

—

bezpečnosti obsluhy, přičemž musí zajistit, aby v podmínkách použití bylo předepsáno případné užití odpovídajících osobních ochranných prostředků,

| — | ochraně vodních organismů. Podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika, například odpovídající nárazníkové zóny. |
| --- | --- |

—

ochraně vodních organismů. Podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika, například odpovídající nárazníkové zóny.

Dotčené členské státy zajistí, aby žadatel předložil Komisi:

| — | další informace o reziduích derivátů metabolitů triazolu v základních plodinách, plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu, |
| --- | --- |

—

další informace o reziduích derivátů metabolitů triazolu v základních plodinách, plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu,

| — | informace o dlouhodobém riziku pro býložravé savce. |
| --- | --- |

—

informace o dlouhodobém riziku pro býložravé savce.

Zajistí, aby žadatel, na jehož žádost byl bromuconazol zařazen do této přílohy, předložil tyto potvrzující informace Komisi nejpozději do 31. ledna 2013.

Dotčené členské státy zajistí, aby žadatel předložil Komisi další informace o vlastnostech bromuconazolu, které potenciálně narušují činnost žláz s vnitřní sekrecí, do dvou let po přijetí pokynů OECD ke zkouškám ohledně narušení činnosti žláz s vnitřní sekrecí nebo případně po přijetí uznaných zkušebních pokynů Společenství.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/47

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. prosince 2010,

kterým se mění její jednací řád

(2010/795/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na čl. 2 odst. 2 přílohy III jednacího řádu Rady (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 3 odst. 3 čtvrtého pododstavce protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvám, se až do 31. října 2014 při přijímání aktu Rady kvalifikovanou většinou na žádost kteréhokoli člena Rady ověří, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie vypočteného podle údajů o počtu obyvatel uvedených v článku 1 přílohy III jednacího Rady (dále jen „jednací řád“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 3 odst. 3 čtvrtého pododstavce protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvám, se až do 31. října 2014 při přijímání aktu Rady kvalifikovanou většinou na žádost kteréhokoli člena Rady ověří, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie vypočteného podle údajů o počtu obyvatel uvedených v článku 1 přílohy III jednacího Rady (dále jen „jednací řád“).

| (2) | Podle čl. 2 odst. 2 přílohy III jednacího řádu upraví Rada s účinkem od 1. ledna každého roku údaje uvedené v článku 1 uvedené přílohy na základě údajů, které má Statistický úřad Evropské unie k dispozici k 30. září předchozího roku. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 2 odst. 2 přílohy III jednacího řádu upraví Rada s účinkem od 1. ledna každého roku údaje uvedené v článku 1 uvedené přílohy na základě údajů, které má Statistický úřad Evropské unie k dispozici k 30. září předchozího roku.

| (3) | Jednací řád by proto měl být odpovídajícím způsobem upraven pro rok 2011, |
| --- | --- |

(3)

Jednací řád by proto měl být odpovídajícím způsobem upraven pro rok 2011,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 1 přílohy III jednacího řádu se nahrazuje tímto:

„Článek 1

K provedení čl. 16 odst. 5 Smlouvy o EU a čl. 3 odst. 3 a 4 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních je celkový počet obyvatel každého členského státu na dobu od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 tento:

| Členský stát | Počet obyvatel
  (v tisících) |
| --- | --- |
| Německo | 81 802,3 |
| Francie | 64 714,1 |
| Spojené království | 62 008,0 |
| Itálie | 60 340,3 |
| Španělsko | 45 989,0 |
| Polsko | 38 167,3 |
| Rumunsko | 21 462,2 |
| Nizozemsko | 16 575,0 |
| Řecko | 11 305,1 |
| Belgie | 10 827,0 |
| Portugalsko | 10 637,7 |
| Česká republika | 10 506,8 |
| Maďarsko | 10 014,3 |
| Švédsko | 9 340,7 |
| Rakousko | 8 375,3 |
| Bulharsko | 7 563,7 |
| Dánsko | 5 534,7 |
| Slovensko | 5 424,9 |
| Finsko | 5 351,4 |
| Irsko | 4 467,9 |
| Litva | 3 329,0 |
| Lotyšsko | 2 248,4 |
| Slovinsko | 2 047,0 |
| Estonsko | 1 340,1 |
| Kypr | 803,1 |
| Lucembursko | 502,1 |
| Malta | 413,0 |
| Celkem | 501 090,4 |
| práh (62 %) | 310 676,1“ |

Členský stát

Počet obyvatel

(v tisících)

Německo

81 802,3

Francie

64 714,1

Spojené království

62 008,0

Itálie

60 340,3

Španělsko

45 989,0

Polsko

38 167,3

Rumunsko

21 462,2

Nizozemsko

16 575,0

Řecko

11 305,1

Belgie

10 827,0

Portugalsko

10 637,7

Česká republika

10 506,8

Maďarsko

10 014,3

Švédsko

9 340,7

Rakousko

8 375,3

Bulharsko

7 563,7

Dánsko

5 534,7

Slovensko

5 424,9

Finsko

5 351,4

Irsko

4 467,9

Litva

3 329,0

Lotyšsko

2 248,4

Slovinsko

2 047,0

Estonsko

1 340,1

Kypr

803,1

Lucembursko

502,1

Malta

413,0

Celkem

501 090,4

práh (62 %)

310 676,1“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2011.

V Bruselu dne 14. prosince 2010.

Za Radu

předseda

S. VANACKERE

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/49

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU EUPOL COPPS/1/2010

ze dne 21. prosince 2010

o prodloužení mandátu vedoucího policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS)

(2010/796/SZBP)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/784/SZBP ze dne 17 prosince 2010 o policejní misi Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 1 rozhodnutí 2010/784/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání vhodných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení mise EUPOL COPPS, a zejména k přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 1 rozhodnutí 2010/784/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn v souladu s článkem 38 Smlouvy k přijímání vhodných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení mise EUPOL COPPS, a zejména k přijetí rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla prodloužení mandátu pana Henrika MALMQUISTA jako vedoucího mise EUPOL COPPS, |
| --- | --- |

(2)

Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla prodloužení mandátu pana Henrika MALMQUISTA jako vedoucího mise EUPOL COPPS,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát pana Henrika MALMQUISTA jako vedoucího policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) se prodlužuje na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se do dne 31. prosince 2011.

V Bruselu dne 21. prosince 2010.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 335, 18.12.2010, s. 60.

1

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/50

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VETERINÁRNÍHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O OBCHODU SE ZEMĚDĚLSKÝMI PRODUKTY č. 1/2010

ze dne 1. prosince 2010

o změně dodatků 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody

(2010/797/EU)

SMÍŠENÝ VETERINÁRNÍ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (dále jen „dohoda o zemědělství“), a zejména na čl. 19 odst. 3 přílohy 11 uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o zemědělství vstoupila v platnost dne 1. června 2002. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o zemědělství vstoupila v platnost dne 1. června 2002.

| (2) | Podle čl. 19 odst. 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se zřizuje smíšený veterinární výbor, který je pověřen zabývat se všemi záležitostmi souvisejícími s uvedenou přílohou a jejím prováděním a který je zodpovědný za úkoly v ní stanovené. Podle čl. 19 odst. 3 této přílohy může smíšený veterinární výbor rozhodnout o změně jejích dodatků, zejména s cílem upravit je a aktualizovat. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 19 odst. 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se zřizuje smíšený veterinární výbor, který je pověřen zabývat se všemi záležitostmi souvisejícími s uvedenou přílohou a jejím prováděním a který je zodpovědný za úkoly v ní stanovené. Podle čl. 19 odst. 3 této přílohy může smíšený veterinární výbor rozhodnout o změně jejích dodatků, zejména s cílem upravit je a aktualizovat.

| (3) | Dodatky přílohy 11 dohody o zemědělství byly poprvé změněny rozhodnutím smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 2/2003 ze dne 25. listopadu 2003 o změně dodatků 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 11 přílohy 11 dohody (1). |
| --- | --- |

(3)

Dodatky přílohy 11 dohody o zemědělství byly poprvé změněny rozhodnutím smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 2/2003 ze dne 25. listopadu 2003 o změně dodatků 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 11 přílohy 11 dohody (1).

| (4) | Dodatky přílohy 11 dohody o zemědělství byly naposledy změněny rozhodnutím smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2008 ze dne 23. prosince 2008 o změně dodatků 2, 3, 4, 5, 6 a 10 přílohy 11 dohody (2). |
| --- | --- |

(4)

Dodatky přílohy 11 dohody o zemědělství byly naposledy změněny rozhodnutím smíšeného veterinárního výboru zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty č. 1/2008 ze dne 23. prosince 2008 o změně dodatků 2, 3, 4, 5, 6 a 10 přílohy 11 dohody (2).

| (5) | Švýcarská konfederace požádala o prodloužení dříve udělené odchylky v případě vyšetření na přítomnost trichinel v jatečně upravených tělech a mase domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat v zařízeních pro porážku zvířat s nízkou kapacitou. Vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 9 písm. a) nařízení švýcarského Spolkového ministerstva vnitra o potravinách živočišného původu (RS 817.022.108) nelze se zmíněnými jatečně upravenými těly a masem domácích prasat, masnými polotovary, masnými výrobky a zpracovanými masnými výrobky z těchto prasat obchodovat s členskými státy Evropské unie, lze této žádosti vyhovět. Dotyčná odchylka by tedy měla být použitelná do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(5)

Švýcarská konfederace požádala o prodloužení dříve udělené odchylky v případě vyšetření na přítomnost trichinel v jatečně upravených tělech a mase domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat v zařízeních pro porážku zvířat s nízkou kapacitou. Vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 9 písm. a) nařízení švýcarského Spolkového ministerstva vnitra o potravinách živočišného původu (RS 817.022.108) nelze se zmíněnými jatečně upravenými těly a masem domácích prasat, masnými polotovary, masnými výrobky a zpracovanými masnými výrobky z těchto prasat obchodovat s členskými státy Evropské unie, lze této žádosti vyhovět. Dotyčná odchylka by tedy měla být použitelná do 31. prosince 2014.

| (6) | Od poslední změny dodatků přílohy 11 dohody o zemědělství došlo ke změnám právních předpisů zmiňovaných v dodatcích 1, 2, 5, 6 a 10 přílohy 11 uvedené dohody. Je třeba aktualizovat kontaktní místa stanovená v dodatku 11 přílohy 11 dohody o zemědělství. |
| --- | --- |

(6)

Od poslední změny dodatků přílohy 11 dohody o zemědělství došlo ke změnám právních předpisů zmiňovaných v dodatcích 1, 2, 5, 6 a 10 přílohy 11 uvedené dohody. Je třeba aktualizovat kontaktní místa stanovená v dodatku 11 přílohy 11 dohody o zemědělství.

| (7) | Je proto třeba odpovídajícím způsobem upravit dodatky 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody o zemědělství, |
| --- | --- |

(7)

Je proto třeba odpovídajícím způsobem upravit dodatky 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody o zemědělství,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dodatky 1, 2, 5, 6, 10 a 11 přílohy 11 dohody o zemědělství se mění v souladu s přílohami I až VI tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je sepsáno ve dvou vyhotoveních a podepsáno spolupředsedy nebo jinými osobami zmocněnými jednat jménem stran.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem jeho podpisu oběma stranami.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Podepsáno v Bernu dne 1. prosince 2010.

Za Švýcarskou konfederaci

vedoucí delegace

Hans WYSS

Podepsáno v Bruselu dne 1. prosince 2010.

Za Evropskou unii

vedoucí delegace

Paul VAN GELDORP

---

(1)  Úř. věst. L 23, 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 89.

2

---

PŘÍLOHA I

| 1. | V dodatku 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola V „Influenza ptáků“ nahrazuje tímto:
  „V.   Influenza ptáků

  A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (1)







  Evropská unie | Švýcarsko |
| --- | --- | --- |
| Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16). | 1. | Zákon o epizootických nákazách (LFE) ze dne 1. července 1966 (RS 916.40), zejména články 1, 1a a 9a (opatření proti vysoce přenosným epizootickým nákazám, cíle tlumení) a 57 (technická prováděcí pravidla, mezinárodní spolupráce) uvedeného zákona. |

1.

V dodatku 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola V „Influenza ptáků“ nahrazuje tímto:

„V.   Influenza ptáků

A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (1)

Evropská unie

Švýcarsko

Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16).

1.

Zákon o epizootických nákazách (LFE) ze dne 1. července 1966 (RS 916.40), zejména články 1, 1a a 9a (opatření proti vysoce přenosným epizootickým nákazám, cíle tlumení) a 57 (technická prováděcí pravidla, mezinárodní spolupráce) uvedeného zákona.

| 2. | Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 2 (vysoce přenosné epizootické nákazy), 49 (zacházení s mikroorganismy patogenními pro zvířata), 73 a 74 (očista a dezinfekce), 77 až 98 (všeobecná ustanovení o vysoce přenosných epizootických nákazách) a 122 až 125 (zvláštní opatření pro influenzu ptáků) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

2.

Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 2 (vysoce přenosné epizootické nákazy), 49 (zacházení s mikroorganismy patogenními pro zvířata), 73 a 74 (očista a dezinfekce), 77 až 98 (všeobecná ustanovení o vysoce přenosných epizootických nákazách) a 122 až 125 (zvláštní opatření pro influenzu ptáků) uvedeného nařízení.

| 3. | Nařízení o organizaci Spolkového ministerstva hospodářství (Org DFE) ze dne 14. června 1999 (RS 172 216.1) a zejména článek 8 (referenční laboratoř) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

3.

Nařízení o organizaci Spolkového ministerstva hospodářství (Org DFE) ze dne 14. června 1999 (RS 172 216.1) a zejména článek 8 (referenční laboratoř) uvedeného nařízení.

B.   ZVLÁŠTNÍ PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA

| 1. | Referenční laboratoří Evropské unie pro influenzu ptáků je Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Spojené království. Švýcarsko nese náklady na činnost laboratoře plynoucí z tohoto pověření, které mu lze připsat. Funkce a úkoly laboratoře jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VII směrnice 2005/94/ES. |
| --- | --- |

1.

Referenční laboratoří Evropské unie pro influenzu ptáků je Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Spojené království. Švýcarsko nese náklady na činnost laboratoře plynoucí z tohoto pověření, které mu lze připsat. Funkce a úkoly laboratoře jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VII směrnice 2005/94/ES.

| 2. | Podle článku 97 nařízení o epizootických nákazách má Švýcarsko nouzový plán, který je zveřejněn na internetových stránkách Spolkového veterinárního úřadu (Office Vétérinaire Fédéral). |
| --- | --- |

2.

Podle článku 97 nařízení o epizootických nákazách má Švýcarsko nouzový plán, který je zveřejněn na internetových stránkách Spolkového veterinárního úřadu (Office Vétérinaire Fédéral).

| 3. | Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 60 směrnice 2005/94/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách. |
| --- | --- |

3.

Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 60 směrnice 2005/94/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách.

| 2. | V dodatku 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola VII „Nákazy ryb a měkkýšů“ nahrazuje tímto:
  „VII.   Nákazy ryb a měkkýšů

  A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (2)







  Evropská unie | Švýcarsko |
| --- | --- | --- |
| Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Zákon o epizootických nákazách (LFE) ze dne 1. července 1966 (RS 916.40), zejména články 1, 1a a 10 (opatření proti epizootickým nákazám, cíle tlumení) a 57 (technická prováděcí pravidla, mezinárodní spolupráce) uvedeného zákona. |

2.

V dodatku 1 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola VII „Nákazy ryb a měkkýšů“ nahrazuje tímto:

„VII.   Nákazy ryb a měkkýšů

A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (2)

Evropská unie

Švýcarsko

Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Zákon o epizootických nákazách (LFE) ze dne 1. července 1966 (RS 916.40), zejména články 1, 1a a 10 (opatření proti epizootickým nákazám, cíle tlumení) a 57 (technická prováděcí pravidla, mezinárodní spolupráce) uvedeného zákona.

| 2. | Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 3 a 4 (příslušné epizootické nákazy), 18a (evidence chovných jednotek s rybami), 61 (povinnosti nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz) a 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

2.

Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 3 a 4 (příslušné epizootické nákazy), 18a (evidence chovných jednotek s rybami), 61 (povinnosti nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz) a 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) uvedeného nařízení.

B.   ZVLÁŠTNÍ PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA

| 1. | Ve Švýcarsku se v současnosti neprovozuje chov jedlých ústřic. Při výskytu bonamiózy nebo marteiliózy přijme Spolkový veterinární úřad (Office Vétérinaire Fédéral) na základě článku 57 zákona o epizootických nákazách nezbytná nouzová opatření v souladu s pravidly Evropské unie. |
| --- | --- |

1.

Ve Švýcarsku se v současnosti neprovozuje chov jedlých ústřic. Při výskytu bonamiózy nebo marteiliózy přijme Spolkový veterinární úřad (Office Vétérinaire Fédéral) na základě článku 57 zákona o epizootických nákazách nezbytná nouzová opatření v souladu s pravidly Evropské unie.

| 2. | Za účelem tlumení nákaz ryb a měkkýšů uplatňuje Švýcarsko nařízení o epizootických nákazách, zejména články 61 (povinnosti držitelů a nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz), 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) a 291 (dozor nad epizootickými nákazami) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

2.

Za účelem tlumení nákaz ryb a měkkýšů uplatňuje Švýcarsko nařízení o epizootických nákazách, zejména články 61 (povinnosti držitelů a nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz), 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) a 291 (dozor nad epizootickými nákazami) uvedeného nařízení.

| 3. | Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy korýšů je Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Spojené království. Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy ryb je National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Dánsko. Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy měkkýšů je Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Francie. Švýcarsko nese náklady na činnost laboratoří plynoucí z těchto pověření, které mu lze připsat. Funkce a úkoly těchto laboratoří jsou stanoveny v části I přílohy VI směrnice 2006/88/ES. |
| --- | --- |

3.

Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy korýšů je Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Spojené království. Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy ryb je National Veterinary Institute, Technical University of Denmark, Hangøvej 2, 8200 Århus, Dánsko. Referenční laboratoří Evropské unie pro nákazy měkkýšů je Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Francie. Švýcarsko nese náklady na činnost laboratoří plynoucí z těchto pověření, které mu lze připsat. Funkce a úkoly těchto laboratoří jsou stanoveny v části I přílohy VI směrnice 2006/88/ES.

| 4. | Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 58 směrnice 2006/88/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách. |
| --- | --- |

4.

Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 58 směrnice 2006/88/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách.

---

(1)  Není-li uvedeno jinak, považují se veškeré odkazy na některý z předpisů za odkaz na tento předpis ve znění ke dni 1. září 2009.“

(2)  Není-li uvedeno jinak, považují se veškeré odkazy na některý z předpisů za odkaz na tento předpis ve znění ke dni 1. září 2009.“

---

PŘÍLOHA II

| 1. | V dodatku 2 kapitole „I. Skot a prasata“ části „B. Zvláštní prováděcí pravidla“ odstavci 7 přílohy 11 dohody o zemědělství se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | období izolace se ukončí, pokud po odstranění infikovaných zvířat vykáží dvě sérologická vyšetření u všech plemenných zvířat a u reprezentativního množství zvířat určených pro výkrm provedená v odstupu nejméně 21 dnů negativní výsledky.
  Na základě uznání statusu Švýcarska platí obdobně rozhodnutí 2008/185/ES (Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 19), naposledy pozměněné rozhodnutím 2009/248/ES (Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 22).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V dodatku 2 kapitole „I. Skot a prasata“ části „B. Zvláštní prováděcí pravidla“ odstavci 7 přílohy 11 dohody o zemědělství se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

období izolace se ukončí, pokud po odstranění infikovaných zvířat vykáží dvě sérologická vyšetření u všech plemenných zvířat a u reprezentativního množství zvířat určených pro výkrm provedená v odstupu nejméně 21 dnů negativní výsledky.

Na základě uznání statusu Švýcarska platí obdobně rozhodnutí 2008/185/ES (Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 19), naposledy pozměněné rozhodnutím 2009/248/ES (Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 22).“

| 2. | V dodatku 2 kapitole „I. Skot a prasata“ části „B. Zvláštní prováděcí pravidla“ přílohy 11 dohody o zemědělství se odstavec 11 se nahrazuje tímto:






  „11. | Skot a prasata, s nimiž se obchoduje mezi členskými státy Evropské unie a Švýcarskem, musí být doprovázeny veterinárními osvědčeními podle vzorů v příloze F směrnice 64/432/EHS. Přitom se použijí tyto úpravy:






  — | u vzoru 1 v části C se osvědčení upravuje takto:






  — | v bodě 4, který se týká dodatečných záruk, se odrážky doplňují takto:






  „— | choroba: infekční bovinní rinotracheitida, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V dodatku 2 kapitole „I. Skot a prasata“ části „B. Zvláštní prováděcí pravidla“ přílohy 11 dohody o zemědělství se odstavec 11 se nahrazuje tímto:

„11.

Skot a prasata, s nimiž se obchoduje mezi členskými státy Evropské unie a Švýcarskem, musí být doprovázeny veterinárními osvědčeními podle vzorů v příloze F směrnice 64/432/EHS. Přitom se použijí tyto úpravy:

—

u vzoru 1 v části C se osvědčení upravuje takto:

—

v bodě 4, který se týká dodatečných záruk, se odrážky doplňují takto:

„—

choroba: infekční bovinní rinotracheitida,

| — | v souladu s rozhodnutím Komise 2004/558/ES, které platí obdobně;“; |
| --- | --- |

—

v souladu s rozhodnutím Komise 2004/558/ES, které platí obdobně;“;

| — | u vzoru 2 v části C se osvědčení upravuje takto:






  — | v bodě 4, který se týká dodatečných záruk, se odrážky doplňují takto:






  „— | choroba: Aujeszkyho choroba, |
| --- | --- | --- | --- |

—

u vzoru 2 v části C se osvědčení upravuje takto:

—

v bodě 4, který se týká dodatečných záruk, se odrážky doplňují takto:

„—

choroba: Aujeszkyho choroba,

| — | v souladu s rozhodnutím Komise 2008/185/ES, které platí obdobně;“ “. |
| --- | --- |

—

v souladu s rozhodnutím Komise 2008/185/ES, které platí obdobně;“ “.

| 3. | V dodatku 2 kapitole „IV. Drůbež a násadová vejce“ části B „Zvláštní prováděcí pravidla“ přílohy 11 dohody o zemědělství se odstavec 4 nahrazuje tímto:






  „4. | Pro zásilky násadových vajec do Evropské unie se švýcarské orgány zavazují dodržovat pravidla označování podle nařízení Komise (ES) č. 617/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro násadová vejce a kuřata chovné drůbeže (Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 5).“ |
| --- | --- | --- |

3.

V dodatku 2 kapitole „IV. Drůbež a násadová vejce“ části B „Zvláštní prováděcí pravidla“ přílohy 11 dohody o zemědělství se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.

Pro zásilky násadových vajec do Evropské unie se švýcarské orgány zavazují dodržovat pravidla označování podle nařízení Komise (ES) č. 617/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro násadová vejce a kuřata chovné drůbeže (Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 5).“

| 4. | V dodatku 2 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola „V. Živočichové pocházející z akvakultury a produkty akvakultury“ nahrazuje tímto:
  „V.   Živočichové pocházející z akvakultury a produkty akvakultury

  A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (1)







  Evropská unie | Švýcarsko |
| --- | --- | --- |
| Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14). | 1. | Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916401), zejména články 3 a 4 (příslušné epizootické nákazy), 18a (evidence chovných jednotek s rybami), 61 (povinnosti nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz) a 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) uvedeného nařízení. |

4.

V dodatku 2 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola „V. Živočichové pocházející z akvakultury a produkty akvakultury“ nahrazuje tímto:

„V.   Živočichové pocházející z akvakultury a produkty akvakultury

A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (1)

Evropská unie

Švýcarsko

Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14).

1.

Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916401), zejména články 3 a 4 (příslušné epizootické nákazy), 18a (evidence chovných jednotek s rybami), 61 (povinnosti nájemců rybolovných práv a orgánů rybářského dozoru), 62 až 76 (všeobecná opatření pro tlumení epizootických nákaz) a 275 až 290 (zvláštní opatření pro nákazy ryb, diagnostická laboratoř) uvedeného nařízení.

| 2. | Nařízení o dovozu, tranzitu a vývozu zvířat a živočišných produktů (OITE) ze dne 18. dubna 2007 (RS 916 443.10). |
| --- | --- |

2.

Nařízení o dovozu, tranzitu a vývozu zvířat a živočišných produktů (OITE) ze dne 18. dubna 2007 (RS 916 443.10).

| 3. | Nařízení o dovozu a tranzitu zvířat ze třetích zemí leteckou cestou (OITA) ze dne 18. dubna 2007 (RS 916 443.12). |
| --- | --- |

3.

Nařízení o dovozu a tranzitu zvířat ze třetích zemí leteckou cestou (OITA) ze dne 18. dubna 2007 (RS 916 443.12).

B.   ZVLÁŠTNÍ PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA

| 1. | Pro účely této přílohy se Švýcarsko považuje za zemi úředně prostou nakažlivé chudokrevnosti lososů a nákaz Marteilia refringens a Bonamia ostreae. |
| --- | --- |

1.

Pro účely této přílohy se Švýcarsko považuje za zemi úředně prostou nakažlivé chudokrevnosti lososů a nákaz Marteilia refringens a Bonamia ostreae.

| 2. | Smíšený veterinární výbor rozhoduje o případném použití článků 29, 40, 41, 43, 44 a 50 směrnice 2006/88/ES. |
| --- | --- |

2.

Smíšený veterinární výbor rozhoduje o případném použití článků 29, 40, 41, 43, 44 a 50 směrnice 2006/88/ES.

| 3. | Veterinární předpisy pro uvádění na trh okrasných živočichů pocházejících z akvakultury, živočichů pocházejících z akvakultury určených pro účely chovu, včetně živočichů určených pro sádkovací oblasti, rybářské oblasti vysazování a slovu, otevřená zařízení sloužící k okrasným účelům a pro účely doplnění stavů a živočichů pocházejících z akvakultury a živočišných produktů určených k lidské spotřebě, jsou stanoveny v článcích 4 až 9 nařízení Komise (ES) č. 1251/2008 ze dne 12. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Rady 2006/88/ES, pokud jde o podmínky a požadavky na osvědčení pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh a pro jejich dovoz do Společenství, a kterým se stanoví seznam druhů přenašečů (Úř. věst. L 337, 16.12.2008, s. 41). |
| --- | --- |

3.

Veterinární předpisy pro uvádění na trh okrasných živočichů pocházejících z akvakultury, živočichů pocházejících z akvakultury určených pro účely chovu, včetně živočichů určených pro sádkovací oblasti, rybářské oblasti vysazování a slovu, otevřená zařízení sloužící k okrasným účelům a pro účely doplnění stavů a živočichů pocházejících z akvakultury a živočišných produktů určených k lidské spotřebě, jsou stanoveny v článcích 4 až 9 nařízení Komise (ES) č. 1251/2008 ze dne 12. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Rady 2006/88/ES, pokud jde o podmínky a požadavky na osvědčení pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh a pro jejich dovoz do Společenství, a kterým se stanoví seznam druhů přenašečů (Úř. věst. L 337, 16.12.2008, s. 41).

| 4. | Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 58 směrnice 2006/88/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách. |
| --- | --- |

4.

Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 58 směrnice 2006/88/ES a článku 57 zákona o epizootických nákazách.

---

(1)  Není-li uvedeno jinak, považují se veškeré odkazy na některý z předpisů za odkaz na tento předpis ve znění ke dni 1. září 2009.“

---

PŘÍLOHA III

V dodatku 5 kapitole V přílohy 11 dohody o zemědělství se část A „Identifikace zvířat“ nahrazuje tímto:

„A.   Identifikace zvířat

A.   PRÁVNÍ PŘEDPISY (1)

| Evropská unie | Švýcarsko |
| --- | --- |
| 1. | Směrnice Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (Úř. věst. L 213, 8.8.2008, s. 31). |

Evropská unie

Švýcarsko

1.

Směrnice Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (Úř. věst. L 213, 8.8.2008, s. 31).

| 2. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1).

| 1. | Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 7 až 20 (evidování a identifikace) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

1.

Nařízení o epizootických nákazách (OFE) ze dne 27. června 1995 (RS 916 401), zejména články 7 až 20 (evidování a identifikace) uvedeného nařízení.

| 2. | Nařízení o databázi obchodu se zvířaty ze dne 23. listopadu 2005 (RS 916 404). |
| --- | --- |

2.

Nařízení o databázi obchodu se zvířaty ze dne 23. listopadu 2005 (RS 916 404).

B.   ZVLÁŠTNÍ PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA

| a) | Smíšený veterinární výbor je odpovědný za použití čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/71/ES. |
| --- | --- |

a)

Smíšený veterinární výbor je odpovědný za použití čl. 4 odst. 2 směrnice 2008/71/ES.

| b) | Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 22 nařízení (ES) č. 1760/2000, článku 57 zákona o epizootických nákazách a článku 1 nařízení o koordinaci kontrol v zemědělských podnicích (OCI) ze dne 14. listopadu 2007 (RS 910.15). |
| --- | --- |

b)

Za provádění kontrol na místě je odpovědný smíšený veterinární výbor, zejména na základě článku 22 nařízení (ES) č. 1760/2000, článku 57 zákona o epizootických nákazách a článku 1 nařízení o koordinaci kontrol v zemědělských podnicích (OCI) ze dne 14. listopadu 2007 (RS 910.15).

---

(1)  Není-li uvedeno jinak, považují se veškeré odkazy na některý z předpisů za odkaz na tento předpis ve znění ke dni 1. září 2009.“

1

---

PŘÍLOHA IV

| 1. | V dodatku 6 kapitole I části „Zvláštní podmínky“ přílohy 11 dohody o zemědělství se bod 6 nahrazuje tímto:






  „6) | Příslušné švýcarské orgány mohou použít odchylku v případě vyšetření na přítomnost trichinel v jatečně upravených tělech a mase domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat v zařízeních pro porážku zvířat s nízkou kapacitou.
  Toto ustanovení se použije do dne 31. prosince 2014.
  Podle čl. 8 odst. 3 nařízení Spolkového ministerstva hospodářství (DFE) ze dne 23. listopadu 2005 o hygieně při porážce zvířat (OHyAb, RS 817 190.1) a čl. 9 odst. 8 nařízení Spolkového ministerstva vnitra (DFI) ze dne 23. listopadu 2005 o potravinách živočišného původu (RS 817 022 108) jsou tato jatečně upravená těla a maso domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat, masné polotovary, masné výrobky a zpracované masné výrobky z těchto prasat označeny zvláštním razítkem potvrzujícím zdravotní nezávadnost v souladu se vzorem uvedeným v příloze 9 posledním pododstavci nařízení DFE ze dne 23. listopadu 2005 o hygieně při porážce zvířat (OHyAb; RS 817 190.1). Tyto produkty nemohou být předmětem obchodu s členskými státy Evropské unie v souladu s článkem 9a nařízení DFI ze dne 23. listopadu 2005 o potravinách živočišného původu (RS 817 022 108).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V dodatku 6 kapitole I části „Zvláštní podmínky“ přílohy 11 dohody o zemědělství se bod 6 nahrazuje tímto:

„6)

Příslušné švýcarské orgány mohou použít odchylku v případě vyšetření na přítomnost trichinel v jatečně upravených tělech a mase domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat v zařízeních pro porážku zvířat s nízkou kapacitou.

Toto ustanovení se použije do dne 31. prosince 2014.

Podle čl. 8 odst. 3 nařízení Spolkového ministerstva hospodářství (DFE) ze dne 23. listopadu 2005 o hygieně při porážce zvířat (OHyAb, RS 817 190.1) a čl. 9 odst. 8 nařízení Spolkového ministerstva vnitra (DFI) ze dne 23. listopadu 2005 o potravinách živočišného původu (RS 817 022 108) jsou tato jatečně upravená těla a maso domácích prasat na výkrm a jatečných domácích prasat, masné polotovary, masné výrobky a zpracované masné výrobky z těchto prasat označeny zvláštním razítkem potvrzujícím zdravotní nezávadnost v souladu se vzorem uvedeným v příloze 9 posledním pododstavci nařízení DFE ze dne 23. listopadu 2005 o hygieně při porážce zvířat (OHyAb; RS 817 190.1). Tyto produkty nemohou být předmětem obchodu s členskými státy Evropské unie v souladu s článkem 9a nařízení DFI ze dne 23. listopadu 2005 o potravinách živočišného původu (RS 817 022 108).“

| 2. | V dodatku 6 kapitole I části „Zvláštní podmínky“ přílohy 11 dohody o zemědělství se bod 11 nahrazuje tímto:






  „11) | 1. | Nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V dodatku 6 kapitole I části „Zvláštní podmínky“ přílohy 11 dohody o zemědělství se bod 11 nahrazuje tímto:

„11)

1.

Nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1).

| 2. | Směrnice Komise 95/45/ES ze dne 26. července 1995, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravinách (Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Směrnice Komise 95/45/ES ze dne 26. července 1995, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu týkající se barviv pro použití v potravinách (Úř. věst. L 226, 22.9.1995, s. 1).

| 3. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví postup Společenství pro látky určené k aromatizaci používané nebo určené k použití v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 299, 23.11.1996, s. 1). |
| --- | --- |

3.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví postup Společenství pro látky určené k aromatizaci používané nebo určené k použití v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 299, 23.11.1996, s. 1).

| 4. | Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

4.

Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3).

| 5. | Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

5.

Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10).

| 6. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 16). |
| --- | --- |

6.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 16).

| 7. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 24). |
| --- | --- |

7.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 24).

| 8. | Rozhodnutí Komise 1999/217/ES ze dne 23. února 1999, kterým se přijímá seznam látek určených k aromatizaci používaných v potravinách nebo na jejich povrchu, vypracovaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 (Úř. věst. L 84, 27.3.1999, s. 1). |
| --- | --- |

8.

Rozhodnutí Komise 1999/217/ES ze dne 23. února 1999, kterým se přijímá seznam látek určených k aromatizaci používaných v potravinách nebo na jejich povrchu, vypracovaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 (Úř. věst. L 84, 27.3.1999, s. 1).

| 9. | Rozhodnutí Komise 2002/840/ES ze dne 23. října 2002, kterým se přijímá seznam ozařoven schválených pro ozařování potravin ve třetích zemích (Úř. věst. L 287, 25.10.2002, s. 40). |
| --- | --- |

9.

Rozhodnutí Komise 2002/840/ES ze dne 23. října 2002, kterým se přijímá seznam ozařoven schválených pro ozařování potravin ve třetích zemích (Úř. věst. L 287, 25.10.2002, s. 40).

| 10. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2065/2003 ze dne 10. listopadu 2003 o kouřových aromatických přípravcích používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 309, 26.11.2003, s. 1). |
| --- | --- |

10.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2065/2003 ze dne 10. listopadu 2003 o kouřových aromatických přípravcích používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu (Úř. věst. L 309, 26.11.2003, s. 1).

| 11. | Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5). |
| --- | --- |

11.

Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

| 12. | Nařízení Komise (ES) č. 884/2007 ze dne 26. července 2007 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje používání barviva E 128 červeň 2G jako potravinového barviva (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 8). |
| --- | --- |

12.

Nařízení Komise (ES) č. 884/2007 ze dne 26. července 2007 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje používání barviva E 128 červeň 2G jako potravinového barviva (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 8).

| 13. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech a o změně směrnice Rady 83/417/EHS, nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, směrnice 2000/13/ES, směrnice Rady 2001/112/ES a nařízení (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7). |
| --- | --- |

13.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech a o změně směrnice Rady 83/417/EHS, nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, směrnice 2000/13/ES, směrnice Rady 2001/112/ES a nařízení (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7).

| 14. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

14.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 15. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1601/91, nařízení (ES) č. 2232/96 a (ES) č. 110/2008 a směrnice 2000/13/ES (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34). |
| --- | --- |

15.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1601/91, nařízení (ES) č. 2232/96 a (ES) č. 110/2008 a směrnice 2000/13/ES (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34).

| 16. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/32/ES ze dne 23. dubna 2009 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných při výrobě potravin a složek potravin (Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 3). |
| --- | --- |

16.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/32/ES ze dne 23. dubna 2009 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných při výrobě potravin a složek potravin (Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 3).

| 17. | Směrnice Komise 2008/60/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách (Úř. věst. L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- |

17.

Směrnice Komise 2008/60/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách (Úř. věst. L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 18. | Směrnice Komise 2008/84/ES ze dne 27. srpna 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 253, 20.9.2008, s. 1). |
| --- | --- |

18.

Směrnice Komise 2008/84/ES ze dne 27. srpna 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 253, 20.9.2008, s. 1).

| 19. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).“ |
| --- | --- |

19.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).“

---

PŘÍLOHA V

V dodatku 10 přílohy 11 dohody o zemědělství se kapitola V mění takto:

| 1) | Body 3, 6, 7, 8, 9 a 14 v části 1.A se zrušují. |
| --- | --- |

1)

Body 3, 6, 7, 8, 9 a 14 v části 1.A se zrušují.

| 2) | V části 1.A se doplňují nové body, které znějí:






  „31. | Směrnice Komise 2008/60/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách (Úř. věst. L 158, 18.6.2008, s. 17). |
| --- | --- | --- |

2)

V části 1.A se doplňují nové body, které znějí:

„31.

Směrnice Komise 2008/60/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu náhradních sladidel pro použití v potravinách (Úř. věst. L 158, 18.6.2008, s. 17).

| 32. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16). |
| --- | --- |

32.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

| 33. | Směrnice Komise 2008/84/ES ze dne 27. srpna 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 253, 20.9.2008, s. 1).“ |
| --- | --- |

33.

Směrnice Komise 2008/84/ES ze dne 27. srpna 2008, kterou se stanoví specifická kritéria pro čistotu potravinářských přídatných látek jiných než barviva a náhradní sladidla (Úř. věst. L 253, 20.9.2008, s. 1).“

---

PŘÍLOHA VI

V příloze 11 dohody o zemědělství se dodatek 11 nahrazuje tímto:

„Dodatek 11

Kontaktní místa

| 1. | Pro Evropskou unii:





  Ředitel |
| --- | --- |
| Zdraví a dobré životní podmínky zvířat |
| Generální ředitelství pro zdraví a spotřebitele |
| Evropská komise, 1049 Brusel, Belgie |

1.

Ředitel

Zdraví a dobré životní podmínky zvířat

Generální ředitelství pro zdraví a spotřebitele

Evropská komise, 1049 Brusel, Belgie

| 2. | Pro Švýcarsko:





  Ředitel |
| --- | --- |
| Spolkový veterinární úřad |
| 3003 Bern, Švýcarsko |

2.

Ředitel

Spolkový veterinární úřad

3003 Bern, Švýcarsko

Jiné důležité kontakty:

| Vedoucí útvaru |
| --- |
| Spolkový úřad veřejného zdraví |
| Oddělení pro bezpečnost potravin |
| 3003 Bern, Švýcarsko“. |

Vedoucí útvaru

Spolkový úřad veřejného zdraví

Oddělení pro bezpečnost potravin

3003 Bern, Švýcarsko“.

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 22.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 338/60

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 291/10/KOL

ze dne 7. července 2010

o uznání schválených oblastí v Norsku, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na článek 109 a protokol 1 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. d) a protokol 1 této dohody,

s ohledem na akt uvedený v bodě 4.1.5a kapitoly I přílohy I Dohody o EHP, směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (1), pozměněný protokolem č. 1 k Dohodě o EHP, a zejména na článek 53 tohoto aktu,

vzhledem k těmto důvodům:

Ve svém rozhodnutí č. 225/04/KOL ze dne 9. září 2004 uznal kontrolní úřad ESVO celé pobřeží Norska za schválenou oblast, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens.

Norsko informovalo kontrolní úřad ESVO e-mailem ze dne 3. června 2009, že u divokých ústřic v kraji Aust-Agder na jihu Norska byla zjištěna infekce Bonamia ostreae a že v okolí postižené lokality bylo zřízeno ochranné pásmo a pásmo dozoru.

Dopisem ze dne 23. dubna 2010 (věc č. 554681) Norsko kontrolnímu úřadu ESVO potvrdilo, že není možné vyloučit přítomnost Bonamia ostreae u divokých ústřic v kraji Aust-Agder na jihu Norska, a proto že žádný nezvratný důkaz nemůže odůvodnit zrušení ochranného pásma a pásma dozoru kolem příslušné oblasti.

V čl. 53 odst. 3 směrnice 2006/88/ES se stanoví, že pokud epizootologické šetření potvrdí vysokou pravděpodobnost výskytu infekce, status členského státu, oblasti nebo jednotky prostých nákazy se odvolá postupem, podle kterého byl status vyhlášen. Na základě výsledků epidemiologického vyšetření provedeného Norskem a závěrů rozhovorů mezi norským Národním veterinárním ústavem a referenční laboratoří Společenství se kontrolní úřad ESVO domnívá, že jsou splněny podmínky pro odebrání statusu oblasti prosté nákazy v postižené oblasti kraje Aust-Agder na jihu Norska.

Z tohoto důvodu by rozhodnutí č. 225/04/KOL mělo být zrušeno.

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Veterinárního výboru ESVO, který je Kontrolnímu úřadu ESVO nápomocen,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Schválené oblasti Norska, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens, jsou uvedeny v příloze.

Článek 2

Rozhodnutí č. 225/04/KOL se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 7. července 2010.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Norsku.

Článek 5

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 7. července 2010.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen sboru

---

(1)  Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14 a dodatek EHP č. 32, 17.6.2010, s. 1. Tato směrnice dosud nebyla zveřejněna v norštině.

1

---

PŘÍLOHA

| 1) | Celé pobřeží Norska je schválenou oblastí, pokud jde o Marteilia refringens. |
| --- | --- |

1)

Celé pobřeží Norska je schválenou oblastí, pokud jde o Marteilia refringens.

| 2) | Celé pobřeží Norska je schválenou oblastí, pokud jde o Bonamia ostreae, s výjimkou:






  — | kraje Aust-Agder na jihu Norska. |
| --- | --- | --- |

2)

Celé pobřeží Norska je schválenou oblastí, pokud jde o Bonamia ostreae, s výjimkou:

—

kraje Aust-Agder na jihu Norska.

---