# Euroopa Liidu L 84/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.084.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide30. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.084.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide30. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 66 – Ühtsed sätted suurte reisijateveo sõidukite tüübikinnituse kohta seoses nende sõidukite pealisehitise tugevusega | 1 |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 75 – Ühtsed sätted mootorrataste ja mopeedide õhkrehvide tunnustamise kohta | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 66 – Ühtsed sätted suurte reisijateveo sõidukite tüübikinnituse kohta seoses nende sõidukite pealisehitise tugevusega

1

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 75 – Ühtsed sätted mootorrataste ja mopeedide õhkrehvide tunnustamise kohta

46

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 30.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel omavad õiguslikku toimet ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstid. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 66 – Ühtsed sätted suurte reisijateveo sõidukite tüübikinnituse kohta seoses nende sõidukite pealisehitise tugevusega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatused – jõustumiskuupäev: 19. august 2010

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted ja määratlused |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldised spetsifikatsioonid ja nõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

7.

| 8. | Karistused nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõplik lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa. | Teatis seoses sõidukitüübi pealisehitise tugevusele kehtestatud nõuetega kooskõlas eeskirjaga nr 66 |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Sõiduki raskuskeskme kindlaks määramine |
| --- | --- |

3. lisa.

| 4. lisa. | Pealisehitise konstruktsiooni kirjeldust käsitlevad seisukohad |
| --- | --- |

4. lisa.

| 5. lisa. | Ümberminekukatse kui tüübikinnituse põhimeetod |
| --- | --- |

5. lisa.

| 6. lisa. | Keresektsioone rakendav ümberminekukatse kui võrdväärne tüübikinnitusmeetod |
| --- | --- |

6. lisa.

| 7. lisa. | Keresektsioonide kvaasistaatiline koormuskatse kui võrdväärne tüübikinnitusmeetod |
| --- | --- |

7. lisa.

| Liide. | Sõiduki raskuskeskme püstsuunalise liikumise kindlaks määramine ümbermineku käigus |
| --- | --- |

Liide.

| 8. lisa. | Komponentide katsetamisel põhinevad kvaasistaatilised arvutused kui võrdväärne tüübikinnitusmeetod |
| --- | --- |

8. lisa.

| Liide. | Plastsete liigendite karakteristikud |
| --- | --- |

Liide.

| 9. lisa. | Komplektse sõiduki ümberminekukatse arvutisimulatsioon kui võrdväärne tüübikinnitusmeetod |
| --- | --- |

9. lisa.

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1. | Käesolev eeskiri käsitleb ühekorruselisi liigendamata või liigendatud M2- või M3-kategooria sõidukeid, II, III või B-klassi sõidukeid, mis on ette nähtud enam kui 16 reisija jaoks (1). |
| --- | --- |

1.1.

Käesolev eeskiri käsitleb ühekorruselisi liigendamata või liigendatud M2- või M3-kategooria sõidukeid, II, III või B-klassi sõidukeid, mis on ette nähtud enam kui 16 reisija jaoks (1).

| 1.2. | Tootja taotluse korral võib seda eeskirja rakendada ka muude M2- või M3-kategooria sõidukite korral, mida punktis 1.1 ei käsitleta. |
| --- | --- |

1.2.

Tootja taotluse korral võib seda eeskirja rakendada ka muude M2- või M3-kategooria sõidukite korral, mida punktis 1.1 ei käsitleta.

2.   MÕISTED JA MÄÄRATLUSED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgnevaid mõisteid ja määratlusi:

| 2.1. | Mõõtühikud
  Kasutatakse järgmisi mõõtühikuid:
  mõõtmed ja lineaarsed vahemaad: meetrid (m) või millimeetrid (mm)
  mass või koormus: kilogrammid (kg)
  jõud (ja kaal): njuutonid (N)
  moment: njuutonmeetrid (Nm)
  energia: džaulid (J)
  gravitatsioonikonstant: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1.

Mõõtühikud

Kasutatakse järgmisi mõõtühikuid:

mõõtmed ja lineaarsed vahemaad: meetrid (m) või millimeetrid (mm)

mass või koormus: kilogrammid (kg)

jõud (ja kaal): njuutonid (N)

moment: njuutonmeetrid (Nm)

energia: džaulid (J)

gravitatsioonikonstant: 9,81 (m/s2)

| 2.2. | „sõiduk” – buss või reisibuss, mis on mõeldud ja kohandatud reisijate veoks. Sõiduk on sõidukitüübi üksikesindaja; |
| --- | --- |

2.2.

„sõiduk” – buss või reisibuss, mis on mõeldud ja kohandatud reisijate veoks. Sõiduk on sõidukitüübi üksikesindaja;

| 2.3. | „sõidukitüüp” – niisuguste sõidukite kategooria, mida toodetakse sama konstruktsioonilis-tehnilise spetsifikatsiooni, põhimõõtmete ja konstruktsioonilise lahenduse alusel. Sõidukitüübi määratleb sõiduki tootja; |
| --- | --- |

2.3.

„sõidukitüüp” – niisuguste sõidukite kategooria, mida toodetakse sama konstruktsioonilis-tehnilise spetsifikatsiooni, põhimõõtmete ja konstruktsioonilise lahenduse alusel. Sõidukitüübi määratleb sõiduki tootja;

| 2.4. | „sõidukirühm” – niisugused tulevikus kavandatavad ja praegu olemasolevad sõidukitüübid, mille puhul rakendatakse vastavalt käesolevale eeskirjale halvima juhtumi kinnitamismenetlust; |
| --- | --- |

2.4.

„sõidukirühm” – niisugused tulevikus kavandatavad ja praegu olemasolevad sõidukitüübid, mille puhul rakendatakse vastavalt käesolevale eeskirjale halvima juhtumi kinnitamismenetlust;

| 2.5. | „kahekorruseline sõiduk” – sõiduk, milles reisijate kohad on paigutatud kahele vähemalt osaliselt üksteise kohal paiknevale tasandile ja milles ülemisel tasandil ei ole reisijatele ette nähtud seisukohti. |
| --- | --- |

2.5.

„kahekorruseline sõiduk” – sõiduk, milles reisijate kohad on paigutatud kahele vähemalt osaliselt üksteise kohal paiknevale tasandile ja milles ülemisel tasandil ei ole reisijatele ette nähtud seisukohti.

| 2.6. | „halvim juhtum” – selline sõidukitüüp sõidukitüüpide rühmas, mille korral võib kõige vähem eeldada, et see vastab käesoleva eeskirja nõuetele pealisehitise tugevuse osas. Halvima juhtumi määratlemiseks kasutatakse kolme näitajat: konstruktsioonitugevust, etalonenergiat ja jääkruumi; |
| --- | --- |

2.6.

„halvim juhtum” – selline sõidukitüüp sõidukitüüpide rühmas, mille korral võib kõige vähem eeldada, et see vastab käesoleva eeskirja nõuetele pealisehitise tugevuse osas. Halvima juhtumi määratlemiseks kasutatakse kolme näitajat: konstruktsioonitugevust, etalonenergiat ja jääkruumi;

| 2.7. | „sõiduki tüübikinnitus” – kogu ametlik menetlus, mille käigus sõidukitüüpi kontrollitakse ja katsetatakse, et tõendada selle vastavust kõigile käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

2.7.

„sõiduki tüübikinnitus” – kogu ametlik menetlus, mille käigus sõidukitüüpi kontrollitakse ja katsetatakse, et tõendada selle vastavust kõigile käesolevas eeskirjas sätestatud nõuetele;

| 2.8. | „tüübikinnituse laiendamine” – ametlik menetlus, mille käigus modifitseeritud sõidukitüüp kinnitatakse varasema kinnitatud sõidukitüübi põhjal nende konstruktsiooni, potentsiaalse energia ning jääkruumi kriteeriumidest lähtuva võrdlemise teel; |
| --- | --- |

2.8.

„tüübikinnituse laiendamine” – ametlik menetlus, mille käigus modifitseeritud sõidukitüüp kinnitatakse varasema kinnitatud sõidukitüübi põhjal nende konstruktsiooni, potentsiaalse energia ning jääkruumi kriteeriumidest lähtuva võrdlemise teel;

| 2.9. | „liigendsõiduk” – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast sektsioonist, mis on üksteisega kokku liigendatud, kusjuures iga sektsiooni reisijate salongid on omavahel ühendatud nii, et reisijad saavad nende vahel vabalt liikuda; jäigad sektsioonid on püsivalt kokku ühendatud nii, et neid saab üksteisest lahutada vaid tavaliselt ainult töökojas kasutatavate vahenditega tehtavate toimingutega; |
| --- | --- |

2.9.

„liigendsõiduk” – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast sektsioonist, mis on üksteisega kokku liigendatud, kusjuures iga sektsiooni reisijate salongid on omavahel ühendatud nii, et reisijad saavad nende vahel vabalt liikuda; jäigad sektsioonid on püsivalt kokku ühendatud nii, et neid saab üksteisest lahutada vaid tavaliselt ainult töökojas kasutatavate vahenditega tehtavate toimingutega;

| 2.10. | „reisijate salong” – reisijatele kasutamiseks mõeldud ruum, välja arvatud võimalike püsipaigaldiste (näiteks baarikapp, kööginurk, WC) poolt hõivatud ruum; |
| --- | --- |

2.10.

„reisijate salong” – reisijatele kasutamiseks mõeldud ruum, välja arvatud võimalike püsipaigaldiste (näiteks baarikapp, kööginurk, WC) poolt hõivatud ruum;

| 2.11. | „juhiruum” – ainult juhile kasutamiseks mõeldud ruum, kus asuvad juhiiste, rooliratas, juhtseadised, näidikud ning muu sõiduki juhtimiseks vajalik varustus; |
| --- | --- |

2.11.

„juhiruum” – ainult juhile kasutamiseks mõeldud ruum, kus asuvad juhiiste, rooliratas, juhtseadised, näidikud ning muu sõiduki juhtimiseks vajalik varustus;

| 2.12. | „sõitja turvavarustus” – mis tahes seadis, mis hoiab reisijat, juhti või personali liiget sõiduki ümbermineku korral istme peal kinni; |
| --- | --- |

2.12.

„sõitja turvavarustus” – mis tahes seadis, mis hoiab reisijat, juhti või personali liiget sõiduki ümbermineku korral istme peal kinni;

| 2.13. | „vertikaalne pikisuunaline kesktasapind” (VLCP) – vertikaalne tasapind, mis läbib esitelje rööpme ja tagatelje rööpme keskpunkte; |
| --- | --- |

2.13.

„vertikaalne pikisuunaline kesktasapind” (VLCP) – vertikaalne tasapind, mis läbib esitelje rööpme ja tagatelje rööpme keskpunkte;

| 2.14. | „jääkruum” – ruum, mis peab reisijate-, personali- ja juhiruumi(de)s säilima reisijatele, juhile ning personalile paremate ellujäämisvõimaluste tagamiseks liiklusõnnetuse korral, millega kaasneb sõiduki ümberminek; |
| --- | --- |

2.14.

„jääkruum” – ruum, mis peab reisijate-, personali- ja juhiruumi(de)s säilima reisijatele, juhile ning personalile paremate ellujäämisvõimaluste tagamiseks liiklusõnnetuse korral, millega kaasneb sõiduki ümberminek;

| 2.15. | „tühimass” (Mk) – sõidukorras, reisijateta ja koormata sõiduki mass, millele on lisatud juhi mass 75 kg, tootja poolt osutatud kütusepaagi mahu 90 %-lisele täitetasemele vastav kütuse mass ning jahutusvedeliku, määrdeainete, tööriistade ja varuratta (vajaduse korral) massid; |
| --- | --- |

2.15.

„tühimass” (Mk) – sõidukorras, reisijateta ja koormata sõiduki mass, millele on lisatud juhi mass 75 kg, tootja poolt osutatud kütusepaagi mahu 90 %-lisele täitetasemele vastav kütuse mass ning jahutusvedeliku, määrdeainete, tööriistade ja varuratta (vajaduse korral) massid;

| 2.16. | „sõitjate täismass” (Mm) – kõigi sõitja turvavarustusega varustatud istmetel istuvate reisijate ja personali kogumass; |
| --- | --- |

2.16.

„sõitjate täismass” (Mm) – kõigi sõitja turvavarustusega varustatud istmetel istuvate reisijate ja personali kogumass;

| 2.17. | „sõiduki tegelik täismass” (Mt) – sõiduki tühimass (Mk), millele on lisatud sõitjate täismassi (Mm) see osa (k = 0,5), mida peetakse sõidukiga lahutamatult seotuks; |
| --- | --- |

2.17.

„sõiduki tegelik täismass” (Mt) – sõiduki tühimass (Mk), millele on lisatud sõitjate täismassi (Mm) see osa (k = 0,5), mida peetakse sõidukiga lahutamatult seotuks;

| 2.18. | „üksiku sõitja mass” (Mmi) – üksiku sõitja mass. Selle massi väärtuseks on 68 kg; |
| --- | --- |

2.18.

„üksiku sõitja mass” (Mmi) – üksiku sõitja mass. Selle massi väärtuseks on 68 kg;

| 2.19. | „etalonenergia” (ER) – kinnitatava sõidukitüübi potentsiaalne energia, mis on määratud ümberminekuprotsessi ebastabiilses lähteasendis kraavi horisontaalse alumise tasapinna suhtes; |
| --- | --- |

2.19.

„etalonenergia” (ER) – kinnitatava sõidukitüübi potentsiaalne energia, mis on määratud ümberminekuprotsessi ebastabiilses lähteasendis kraavi horisontaalse alumise tasapinna suhtes;

| 2.20. | „komplektse sõiduki ümberminekukatse” – komplektse, täismõõdus pealisehitisega sõidukiga tehtav katse nõutava tugevuse tõendamiseks; |
| --- | --- |

2.20.

„komplektse sõiduki ümberminekukatse” – komplektse, täismõõdus pealisehitisega sõidukiga tehtav katse nõutava tugevuse tõendamiseks;

| 2.21. | „kallutusstend” – tehniline seade, mis kujutab endast kallutusplatvormi, kraavi ja betoonpinna kooslust, mida kasutatakse komplektse sõiduki või keresektsioonide ümberminekukatsete läbiviimiseks; |
| --- | --- |

2.21.

„kallutusstend” – tehniline seade, mis kujutab endast kallutusplatvormi, kraavi ja betoonpinna kooslust, mida kasutatakse komplektse sõiduki või keresektsioonide ümberminekukatsete läbiviimiseks;

| 2.22. | „kallutusplatvorm” – jäik tasapind, mida saab pöörata horisontaaltelje ümber komplektse sõiduki või keresektsiooni kallutamiseks; |
| --- | --- |

2.22.

„kallutusplatvorm” – jäik tasapind, mida saab pöörata horisontaaltelje ümber komplektse sõiduki või keresektsiooni kallutamiseks;

| 2.23. | „kere” – töökorras sõiduki komplektne konstruktsioon, sealhulgas kõik konstruktsioonielemendid, mis moodustavad reisijate salongi, juhiruumi, pagasiruumi ning kohad mehhaaniliste üksuste ja komponentide jaoks; |
| --- | --- |

2.23.

„kere” – töökorras sõiduki komplektne konstruktsioon, sealhulgas kõik konstruktsioonielemendid, mis moodustavad reisijate salongi, juhiruumi, pagasiruumi ning kohad mehhaaniliste üksuste ja komponentide jaoks;

| 2.24. | „pealisehitis” – kere tootja poolt määratletud kandvad komponendid, mille alla kuuluvad need ühtsed osad ja elemendid, mis aitavad tõhustada kere tugevust ning energianeelamisvõimet ja säilitavad jääkruumi ümberminekukatse korral; |
| --- | --- |

2.24.

„pealisehitis” – kere tootja poolt määratletud kandvad komponendid, mille alla kuuluvad need ühtsed osad ja elemendid, mis aitavad tõhustada kere tugevust ning energianeelamisvõimet ja säilitavad jääkruumi ümberminekukatse korral;

| 2.25. | „kerelahter” – pealisehitise konstruktsiooniline sektsioon, mis moodustab suletud silmuse kahe tasapinna vahele, mis on perpendikulaarsed sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes. Kerelahter koosneb ühest aknapostist (või uksepostist) sõiduki mõlemal küljel, külgseina elementidest, katusekonstruktsiooni ühest sektsioonist ning põranda- ja aluspõrandakonstruktsiooni ühest sektsioonist; |
| --- | --- |

2.25.

„kerelahter” – pealisehitise konstruktsiooniline sektsioon, mis moodustab suletud silmuse kahe tasapinna vahele, mis on perpendikulaarsed sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes. Kerelahter koosneb ühest aknapostist (või uksepostist) sõiduki mõlemal küljel, külgseina elementidest, katusekonstruktsiooni ühest sektsioonist ning põranda- ja aluspõrandakonstruktsiooni ühest sektsioonist;

| 2.26. | „keresektsioon” – konstruktsiooni üksus, mis esindab tüübikinnituskatsete läbiviimisel pealisehitise üht osa. Keresektsioon koosneb vähemalt kahest kerelahtrist, mida ühendavad esindavad ühenduselemendid (külje-, katuse- ja aluspõrandakonstruktsioonid); |
| --- | --- |

2.26.

„keresektsioon” – konstruktsiooni üksus, mis esindab tüübikinnituskatsete läbiviimisel pealisehitise üht osa. Keresektsioon koosneb vähemalt kahest kerelahtrist, mida ühendavad esindavad ühenduselemendid (külje-, katuse- ja aluspõrandakonstruktsioonid);

| 2.27. | „originaal-keresektsioon” – keresektsioon, mis koosneb kahest või enamast kerelahtrist, mille vorm ja paigutus on täpselt samad kui tegelikus sõidukis. Kõik ühenduselemendid kerelahtrite vahel on samuti paigutatud täpselt nagu tegelikus sõidukis; |
| --- | --- |

2.27.

„originaal-keresektsioon” – keresektsioon, mis koosneb kahest või enamast kerelahtrist, mille vorm ja paigutus on täpselt samad kui tegelikus sõidukis. Kõik ühenduselemendid kerelahtrite vahel on samuti paigutatud täpselt nagu tegelikus sõidukis;

| 2.28. | „tehislik keresektsioon” – keresektsioon, mis koosneb kahest või enamast kerelahtrist, mille paigutus ei ole sama ja mis ei paikne üksteisest sama kaugel kui tegelikus sõidukis. Ühenduselemendid nende kerelahtrite vahel ei pruugi olla identsed tegeliku kerekonstruktsiooniga, kuid peavad olema konstruktsiooniliselt võrdväärsed; |
| --- | --- |

2.28.

„tehislik keresektsioon” – keresektsioon, mis koosneb kahest või enamast kerelahtrist, mille paigutus ei ole sama ja mis ei paikne üksteisest sama kaugel kui tegelikus sõidukis. Ühenduselemendid nende kerelahtrite vahel ei pruugi olla identsed tegeliku kerekonstruktsiooniga, kuid peavad olema konstruktsiooniliselt võrdväärsed;

| 2.29. | „jäik osa” – konstruktsiooniosa või -element, mis ümberminekukatse käigus oluliselt ei deformeeru ega neela energiat; |
| --- | --- |

2.29.

„jäik osa” – konstruktsiooniosa või -element, mis ümberminekukatse käigus oluliselt ei deformeeru ega neela energiat;

| 2.30. | „plastne tsoon” (PZ) – pealisehitise eriline, geomeetriliselt piiratud osa, milles dünaamiliste löögijõudude tulemusena:






  — | kontsentreeruvad ulatuslikud plastsed deformatsioonid; |
| --- | --- | --- |

2.30.

„plastne tsoon” (PZ) – pealisehitise eriline, geomeetriliselt piiratud osa, milles dünaamiliste löögijõudude tulemusena:

—

kontsentreeruvad ulatuslikud plastsed deformatsioonid;

| — | leiab aset originaalkuju oluline moondumine (ristlõikes, pikkuses vms. geomeetrilises aspektis); |
| --- | --- |

—

leiab aset originaalkuju oluline moondumine (ristlõikes, pikkuses vms. geomeetrilises aspektis);

| — | leiab lokaalse nõtkumise tulemusena aset stabiilsuse kadu; |
| --- | --- |

—

leiab lokaalse nõtkumise tulemusena aset stabiilsuse kadu;

| — | leiab deformeerumise tulemusena aset kineetilise energia neeldumine; |
| --- | --- |

—

leiab deformeerumise tulemusena aset kineetilise energia neeldumine;

| 2.31. | „plastne liigend” (PH) – lihtne plastne tsoon, mis on kujundatud vardataolise elemendina (üksik toru, aknapost jne); |
| --- | --- |

2.31.

„plastne liigend” (PH) – lihtne plastne tsoon, mis on kujundatud vardataolise elemendina (üksik toru, aknapost jne);

| 2.32. | „kaldrööbas” – kere pikisuunaline konstruktsiooniline osa külgakende kohal, sh kaarjas üleminek katusekonstruktsioonidele. Ümberminekukatses on kaldrööbas (kahekorruselise bussi korral ülemise korruse kaldrööbas) esimeseks maapinnaga kokkupõrkavaks osaks; |
| --- | --- |

2.32.

„kaldrööbas” – kere pikisuunaline konstruktsiooniline osa külgakende kohal, sh kaarjas üleminek katusekonstruktsioonidele. Ümberminekukatses on kaldrööbas (kahekorruselise bussi korral ülemise korruse kaldrööbas) esimeseks maapinnaga kokkupõrkavaks osaks;

| 2.33. | „vöörööbas” – kere pikisuunaline konstruktsiooniline osa külgakende all. Ümberminekukatses võib vöörööbas (kahekorruselise bussi korral ülemise korruse vöörööbas) olla teiseks pinnaks, mis sõiduki algse ristlõikelise deformeerumise järel maapinnaga kokkupuutesse satub. |
| --- | --- |

2.33.

„vöörööbas” – kere pikisuunaline konstruktsiooniline osa külgakende all. Ümberminekukatses võib vöörööbas (kahekorruselise bussi korral ülemise korruse vöörööbas) olla teiseks pinnaks, mis sõiduki algse ristlõikelise deformeerumise järel maapinnaga kokkupuutesse satub.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnitustaotluse seoses selle pealisehitise tugevusega peab vastavale tüübikinnitusasutusele esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnitustaotluse seoses selle pealisehitise tugevusega peab vastavale tüübikinnitusasutusele esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusega peavad olema kaasas kolm eksemplari igast allpool nimetatud dokumendist ning järgnevad üksikasjad:






  3.2.1. | sõidukitüübi või sõidukitüüpide rühma peamised identifitseerimisandmed ja -parameetrid;






  3.2.1.1. | sõidukitüübi, selle kere ja siselahenduse üldised skeemjoonised koos põhimõõtmetega. Sõitja turvavarustusega varustatud istmed peavad olema selgelt tähistatud ja nende paiknemine sõidukis peab olema täpselt mõõdus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusega peavad olema kaasas kolm eksemplari igast allpool nimetatud dokumendist ning järgnevad üksikasjad:

3.2.1.

sõidukitüübi või sõidukitüüpide rühma peamised identifitseerimisandmed ja -parameetrid;

3.2.1.1.

sõidukitüübi, selle kere ja siselahenduse üldised skeemjoonised koos põhimõõtmetega. Sõitja turvavarustusega varustatud istmed peavad olema selgelt tähistatud ja nende paiknemine sõidukis peab olema täpselt mõõdus;

| 3.2.1.2. | sõiduki tühimass ja selle korral kehtivad teljekoormused; |
| --- | --- |

3.2.1.2.

sõiduki tühimass ja selle korral kehtivad teljekoormused;

| 3.2.1.3. | sõiduki raskuskeskme täpne asukoht tühimassi korral, koos mõõtmisaruandega. Raskuskeskme asukoha kindlaks määramiseks tuleb kasutada 3. lisas kirjeldatud mõõte- ja arvutusmeetodeid; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

sõiduki raskuskeskme täpne asukoht tühimassi korral, koos mõõtmisaruandega. Raskuskeskme asukoha kindlaks määramiseks tuleb kasutada 3. lisas kirjeldatud mõõte- ja arvutusmeetodeid;

| 3.2.1.4. | sõiduki tegelik täismass ja selle korral kehtivad teljekoormused; |
| --- | --- |

3.2.1.4.

sõiduki tegelik täismass ja selle korral kehtivad teljekoormused;

| 3.2.1.5. | raskuskeskme täpne asukoht sõiduki tegeliku täismassi korral, koos mõõtearuandega. Raskuskeskme asukoha kindlaks määramiseks tuleb kasutada 3. lisas kirjeldatud mõõte- ja arvutusmeetodeid; |
| --- | --- |

3.2.1.5.

raskuskeskme täpne asukoht sõiduki tegeliku täismassi korral, koos mõõtearuandega. Raskuskeskme asukoha kindlaks määramiseks tuleb kasutada 3. lisas kirjeldatud mõõte- ja arvutusmeetodeid;

| 3.2.2. | kõik andmed ja teave, mis on vajalikud halvima juhtumi kriteeriumi hindamiseks sõidukitüüpide rühmas:






  3.2.2.1. | etalonenergia (ER), mis kujutab endast sõiduki massi (M), gravitatsioonikonstandi (g) ja sõiduki raskuskeskme kõrguse (h1) korrutist sõiduki ebastabiilses tasakaaluasendis ümberminekukatse alguses (vt joonis 3):

  kus:







  M | = | Mk, sõidukitüübi tühimass juhul, kui puudub sõitja turvavarustus, või
  Mt, sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud, ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k Mm, kus k = 0,5 ja Mm on turvavarustusega sõitjate kogumass (vt punkti 2.16) |
| h0 | = | sõiduki raskuskeskme kõrgus (meetrites) valitud massiväärtuse (M) korral |
| t | = | sõiduki raskuskeskme perpendikulaarne kaugus (meetrites) pikisuunalisest vertikaalsest kesktasapinnast |
| B | = | perpendikulaarne vahemaa (meetrites) sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinna ja pöörlemistelje vahel ümberminekukatse korral |
| g | = | gravitatsioonikonstant |
| h1 | = | sõiduki raskuskeskme kõrgus (meetrites) sõiduki ebastabiilse lähteasendi korral kraavi horisontaalse alumise tasapinna suhtes; |

3.2.2.

kõik andmed ja teave, mis on vajalikud halvima juhtumi kriteeriumi hindamiseks sõidukitüüpide rühmas:

3.2.2.1.

etalonenergia (ER), mis kujutab endast sõiduki massi (M), gravitatsioonikonstandi (g) ja sõiduki raskuskeskme kõrguse (h1) korrutist sõiduki ebastabiilses tasakaaluasendis ümberminekukatse alguses (vt joonis 3):

kus:

M

=

Mk, sõidukitüübi tühimass juhul, kui puudub sõitja turvavarustus, või

Mt, sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud, ja

Mt

=

Mk + k Mm, kus k = 0,5 ja Mm on turvavarustusega sõitjate kogumass (vt punkti 2.16)

h0

=

sõiduki raskuskeskme kõrgus (meetrites) valitud massiväärtuse (M) korral

t

=

sõiduki raskuskeskme perpendikulaarne kaugus (meetrites) pikisuunalisest vertikaalsest kesktasapinnast

B

=

perpendikulaarne vahemaa (meetrites) sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinna ja pöörlemistelje vahel ümberminekukatse korral

g

=

gravitatsioonikonstant

h1

=

sõiduki raskuskeskme kõrgus (meetrites) sõiduki ebastabiilse lähteasendi korral kraavi horisontaalse alumise tasapinna suhtes;

| 3.2.2.2. | sõidukitüübi või sõidukitüüpide rühma pealisehitiste joonised ja üksikasjalik kirjeldus vastavalt 4. lisale; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

sõidukitüübi või sõidukitüüpide rühma pealisehitiste joonised ja üksikasjalik kirjeldus vastavalt 4. lisale;

| 3.2.2.3. | iga kinnitamiseks esitatud sõidukitüübi jääkruumi üksikasjalikud joonised vastavalt punktile 5.2; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

iga kinnitamiseks esitatud sõidukitüübi jääkruumi üksikasjalikud joonised vastavalt punktile 5.2;

| 3.2.3. | muu üksikasjalik dokumentatsioon, parameetrid ja andmed, vastavalt tootja poolt valitud tüübikinnituse katsemeetodile, nagu seda on kirjeldatud 5., 6., 7., 8. ja 9. lisas; |
| --- | --- |

3.2.3.

muu üksikasjalik dokumentatsioon, parameetrid ja andmed, vastavalt tootja poolt valitud tüübikinnituse katsemeetodile, nagu seda on kirjeldatud 5., 6., 7., 8. ja 9. lisas;

| 3.2.4. | liigendatud sõidukite korral tuleb kogu ülaltoodud teave esitada sõidukitüübi iga sektsiooni kohta eraldi, välja arvatud punktis 3.2.1.1 osutatud teave, mida nõutakse komplektse sõiduki puhul. |
| --- | --- |

3.2.4.

liigendatud sõidukite korral tuleb kogu ülaltoodud teave esitada sõidukitüübi iga sektsiooni kohta eraldi, välja arvatud punktis 3.2.1.1 osutatud teave, mida nõutakse komplektse sõiduki puhul.

| 3.3. | Tehnilise teenistuse taotluse korral tuleb esitada komplektne sõiduk (või üks sõiduk iga sõidukitüübi kohta, kui tüübikinnitust taotletakse sõidukitüüpide rühmale) selle tühimassi, teljekoormuste, raskuskeskme asukoha ja kogu muude pealisehituse tugevuse seisukohast tähtsust omavate andmete ning teabe kontrollimiseks. |
| --- | --- |

3.3.

Tehnilise teenistuse taotluse korral tuleb esitada komplektne sõiduk (või üks sõiduk iga sõidukitüübi kohta, kui tüübikinnitust taotletakse sõidukitüüpide rühmale) selle tühimassi, teljekoormuste, raskuskeskme asukoha ja kogu muude pealisehituse tugevuse seisukohast tähtsust omavate andmete ning teabe kontrollimiseks.

| 3.4. | Vastavalt tootja poolt valitud tüübikinnituse katsemeetodile tuleb tehnilisele teenistusele vastava taotluse esitamise korral üle anda kohased teimikud. Nende teimikute vorm ja arv lepitakse kokku tehnilise teenistusega. Varem katsetatud teimikute kohta tuleb esitada katsearuanded. |
| --- | --- |

3.4.

Vastavalt tootja poolt valitud tüübikinnituse katsemeetodile tuleb tehnilisele teenistusele vastava taotluse esitamise korral üle anda kohased teimikud. Nende teimikute vorm ja arv lepitakse kokku tehnilise teenistusega. Varem katsetatud teimikute kohta tuleb esitada katsearuanded.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp või sõidukitüüpide rühm vastab allpool punktis 5. esitatud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp või sõidukitüüpide rühm vastab allpool punktis 5. esitatud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 02, osutades 02-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Kokkuleppe osapooled ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit muule sõidukitüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 02, osutades 02-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Kokkuleppe osapooled ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit muule sõidukitüübile.

| 4.3. | Teade sõidukile tüübikinnituse andmise, kinnitamisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele leppeosalistele teatise vormi (vt 1. lisa) ja taotleja poolt kinnitamiseks esitatud jooniste ning skeemide vahendusel, tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokkulepitud vormingus. Paberdokumendid peavad olema kokkuvolditavad A4 formaadi (210 mm × 297 mm) suuruseks. |
| --- | --- |

4.3.

Teade sõidukile tüübikinnituse andmise, kinnitamisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele leppeosalistele teatise vormi (vt 1. lisa) ja taotleja poolt kinnitamiseks esitatud jooniste ning skeemide vahendusel, tootja ja tehnilise teenistuse vahel kokkulepitud vormingus. Paberdokumendid peavad olema kokkuvolditavad A4 formaadi (210 mm × 297 mm) suuruseks.

| 4.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnitusvormis osutatud hästi juurdepääsetavas kohas selgesti nähtav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:






  4.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnitusvormis osutatud hästi juurdepääsetavas kohas selgesti nähtav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

4.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2);

| 4.4.2. | punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal – käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal – käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 4.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumiskindel. |
| --- | --- |

4.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumiskindel.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja poolt paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja poolt paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal.

| 4.7. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi näide. |
| --- | --- |

4.7.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi näide.

5.   ÜLDISED SPETSIFIKATSIOONID JA NÕUDED

5.1.   Nõuded

Sõiduki pealisehitis peab olema piisavalt tugev tagamaks, et jääkruum ei saaks komplektse sõiduki ümberminekukatse käigus ja pärast seda kahjustada. See tähendab:

| 5.1.1. | sõiduki ükski osa, mis katse alguses asub väljaspool jääkruumi (nt postid, turvarõngad, pagasiriiulid), ei tohi katse käigus jääkruumi tungida. Ükskõik millised konstruktsiooniosad, mis algusest peale jääkruumis asuvad (nt püstkäsitoed, vaheseinad, kööginurgad, WCd), tuleb jääkruumi tungimise hindamisel jätta kõrvale; |
| --- | --- |

5.1.1.

sõiduki ükski osa, mis katse alguses asub väljaspool jääkruumi (nt postid, turvarõngad, pagasiriiulid), ei tohi katse käigus jääkruumi tungida. Ükskõik millised konstruktsiooniosad, mis algusest peale jääkruumis asuvad (nt püstkäsitoed, vaheseinad, kööginurgad, WCd), tuleb jääkruumi tungimise hindamisel jätta kõrvale;

| 5.1.2. | jääkruumi ükski osa ei tohi ulatuda deformeerunud konstruktsiooni kontuurist väljapoole. Deformeerunud konstruktsiooni kontuur määratletakse järk-järgult, iga külgneva aknaposti ja/või ukseposti vahel. Kahe deformeerunud posti vaheline kontuur on teoreetiline pind, mida piiravad sirgjooned, mis ühendavad nende postide sisemisi kontuuripunkte, mis paiknesid enne ümberminekukatset samal kõrgusel põrandapinna kohal (vt joonis 1). |
| --- | --- |

5.1.2.

jääkruumi ükski osa ei tohi ulatuda deformeerunud konstruktsiooni kontuurist väljapoole. Deformeerunud konstruktsiooni kontuur määratletakse järk-järgult, iga külgneva aknaposti ja/või ukseposti vahel. Kahe deformeerunud posti vaheline kontuur on teoreetiline pind, mida piiravad sirgjooned, mis ühendavad nende postide sisemisi kontuuripunkte, mis paiknesid enne ümberminekukatset samal kõrgusel põrandapinna kohal (vt joonis 1).

Joonis 1

Deformeerunud konstruktsiooni kontuuri spetsifikatsioon

Image

5.2.   Jääkruum

Sõiduki jääkruumi ulatuse kindlaks määramiseks luuakse sõidukis vertikaalne põigitine tasapind, millel on joonistel 2(a) ja 2(c) kirjeldatud välispiirid, ning seda tasapinda liigutatakse kogu sõiduki pikkuse ulatuses (vt joonis 2 (b) järgmisel viisil:

| 5.2.1. | punkt SR asub iga välimise edasi- või tagasisuunas paigutatud istme seljatoel (või istme eeldatavale asendile vastavas kohas), 500 mm kõrgusel istmealusest põrandast ja 150 mm kaugusel külgseina sisepinnast. Rattakoopaid ja põrandakõrguse muid variatsioone ei võeta arvesse. Samu mõõtmeid tuleb kasutada ka sissepoole suunatud istmete korral nende kesktasapindade suhtes; |
| --- | --- |

5.2.1.

punkt SR asub iga välimise edasi- või tagasisuunas paigutatud istme seljatoel (või istme eeldatavale asendile vastavas kohas), 500 mm kõrgusel istmealusest põrandast ja 150 mm kaugusel külgseina sisepinnast. Rattakoopaid ja põrandakõrguse muid variatsioone ei võeta arvesse. Samu mõõtmeid tuleb kasutada ka sissepoole suunatud istmete korral nende kesktasapindade suhtes;

| 5.2.2. | kui sõiduki kaks külge pole põrandalahenduse suhtes sümmeetrilised ja SR-punktide kõrgus on seetõttu erinev, tuleb astet jääkruumi kahe põrandajoone vahel käsitleda sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinnana (vt joonis 2(c)); |
| --- | --- |

5.2.2.

kui sõiduki kaks külge pole põrandalahenduse suhtes sümmeetrilised ja SR-punktide kõrgus on seetõttu erinev, tuleb astet jääkruumi kahe põrandajoone vahel käsitleda sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinnana (vt joonis 2(c));

| 5.2.3. | jääkruumi tagumiseks piiriks on vertikaalne tasapind 200 mm kõige tagumise välimise istme SR-punktist tagapool või sõiduki tagaseina sisekülg, juhul kui see on alla 200 mm kõnealusest SR-punktist tagapool.
  Jääkruumi eesmiseks piiriks on vertikaalne tasapind 600 mm sõiduki eespoolsesse lõppasendisse reguleeritud kõige eesmise istme (reisija, personali või juhi) SR-punktist eespool.
  Kui kõige tagumine ja kõige eesmine iste sõiduki kahel küljel ei paikne samal põiksuunalisel tasapinnal, on jääkruumi pikkus külgedel erinev; |
| --- | --- |

5.2.3.

jääkruumi tagumiseks piiriks on vertikaalne tasapind 200 mm kõige tagumise välimise istme SR-punktist tagapool või sõiduki tagaseina sisekülg, juhul kui see on alla 200 mm kõnealusest SR-punktist tagapool.

Jääkruumi eesmiseks piiriks on vertikaalne tasapind 600 mm sõiduki eespoolsesse lõppasendisse reguleeritud kõige eesmise istme (reisija, personali või juhi) SR-punktist eespool.

Kui kõige tagumine ja kõige eesmine iste sõiduki kahel küljel ei paikne samal põiksuunalisel tasapinnal, on jääkruumi pikkus külgedel erinev;

| 5.2.4. | jääkruum paikneb katkematult reisijate-, personali- ja juhiruumi(de) jääkruumi tagumise ning eesmise piirtasapinna vahel ja see määratakse kindlaks eespool nimetatud püstsuunalise põigitise tasapinna liigutamisega sõiduki pikkuse ulatuses mööda sirgjooni läbi SR-punktide sõiduki mõlemal küljel. Kõige tagumise istme SR-punkti taga ja kõige eesmise istme SR-punkti ees on sirgjooned horisontaalsed; |
| --- | --- |

5.2.4.

jääkruum paikneb katkematult reisijate-, personali- ja juhiruumi(de) jääkruumi tagumise ning eesmise piirtasapinna vahel ja see määratakse kindlaks eespool nimetatud püstsuunalise põigitise tasapinna liigutamisega sõiduki pikkuse ulatuses mööda sirgjooni läbi SR-punktide sõiduki mõlemal küljel. Kõige tagumise istme SR-punkti taga ja kõige eesmise istme SR-punkti ees on sirgjooned horisontaalsed;

| 5.2.5. | tootja võib halvima juhtumi simuleerimiseks sõidukitüüpide rühmas määrata jääkruumi, mis on konkreetse istmelahenduse korral nõutavast suurem, jätmaks varu kujunduslahenduste väljatöötamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

5.2.5.

tootja võib halvima juhtumi simuleerimiseks sõidukitüüpide rühmas määrata jääkruumi, mis on konkreetse istmelahenduse korral nõutavast suurem, jätmaks varu kujunduslahenduste väljatöötamiseks tulevikus.

Joonis 2

Jääkruumi spetsifikatsioon

a) ja c)   külgsuunalised lahendused

Image

b)   pikisuunaline lahendus

Image

5.3.   Spetsifikatsioon: komplektse sõiduki ümberminekukatse kui tüübikinnituse põhimeetod

Ümberminekukatse on külgsuunalise kallutamise katse (vt joonis 3), mis seisneb järgmises:

| 5.3.1. | blokeeritud vedrustusega komplektne sõiduk seisab kallutusplatvormil, seda kallutatakse aeglaselt ebastabiilsesse tasakaaluasendisse. Kui sõidukitüüp ei ole varustatud sõitja turvavarustusega, katsetatakse seda tühimassi juures. Kui sõidukitüüp on varustatud sõitja turvavarustusega, katsetatakse seda sõiduki tegeliku täismassi juures; |
| --- | --- |

5.3.1.

blokeeritud vedrustusega komplektne sõiduk seisab kallutusplatvormil, seda kallutatakse aeglaselt ebastabiilsesse tasakaaluasendisse. Kui sõidukitüüp ei ole varustatud sõitja turvavarustusega, katsetatakse seda tühimassi juures. Kui sõidukitüüp on varustatud sõitja turvavarustusega, katsetatakse seda sõiduki tegeliku täismassi juures;

| 5.3.2. | ümberminekukatse algab sõiduki ebastabiilse asendi juures, nurkkiirus on null ja pöörlemistelg kulgeb läbi ratta ja maapinna puutepunktide. Sellel hetkel on sõidukile iseloomulik etalonenergia ER (vt punkt 3.2.2.1 ning joonis 3); |
| --- | --- |

5.3.2.

ümberminekukatse algab sõiduki ebastabiilse asendi juures, nurkkiirus on null ja pöörlemistelg kulgeb läbi ratta ja maapinna puutepunktide. Sellel hetkel on sõidukile iseloomulik etalonenergia ER (vt punkt 3.2.2.1 ning joonis 3);

| 5.3.3. | sõiduk läheb ümber ja kukub kraavi, millel on horisontaalne, kuiv ja sile betoonpõhi ning mille nimisügavuseks on 800 mm; |
| --- | --- |

5.3.3.

sõiduk läheb ümber ja kukub kraavi, millel on horisontaalne, kuiv ja sile betoonpõhi ning mille nimisügavuseks on 800 mm;

| 5.3.4. | komplektse sõiduki ümberminekukatse kui põhilise tüübikinnituskatse üksikasjalik tehniline spetsifikatsioon on esitatud 5. lisas. |
| --- | --- |

5.3.4.

komplektse sõiduki ümberminekukatse kui põhilise tüübikinnituskatse üksikasjalik tehniline spetsifikatsioon on esitatud 5. lisas.

Joonis 3

Komplektse sõiduki ümberminekukatse spetsifikatsioon, kujutatud on raskuskeskme kulgemisteed lähteasendist (ebastabiilsest tasakaaluasendist) alates

Image

5.4.   Võrdväärsete tüübikinnituskatsete spetsifikatsioonid

Komplektse sõiduki ümberminekukatse asemel võib tootja omal äranägemisel valida ühe järgmistest võrdväärsetest tüübikinnituse katsemeetoditest:

| 5.4.1. | komplektse sõiduki suhtes esindavate keresektsioonide ümberminekukatse, vastavalt spetsifikatsioonidele 6. lisas; |
| --- | --- |

5.4.1.

komplektse sõiduki suhtes esindavate keresektsioonide ümberminekukatse, vastavalt spetsifikatsioonidele 6. lisas;

| 5.4.2. | keresektsioonide kvaasistaatilised koormuskatsed vastavalt spetsifikatsioonidele 7. lisas; |
| --- | --- |

5.4.2.

keresektsioonide kvaasistaatilised koormuskatsed vastavalt spetsifikatsioonidele 7. lisas;

| 5.4.3. | komponendikatsete tulemustel põhinevad kvaasistaatilised arvutused vastavalt spetsifikatsioonidele 8. lisas; |
| --- | --- |

5.4.3.

komponendikatsete tulemustel põhinevad kvaasistaatilised arvutused vastavalt spetsifikatsioonidele 8. lisas;

| 5.4.4. | komplektse sõiduki ümberminekukatse arvutisimulatsioon dünaamiliste arvutuste kaudu, vastavalt spetsifikatsioonidele 9. lisas; |
| --- | --- |

5.4.4.

komplektse sõiduki ümberminekukatse arvutisimulatsioon dünaamiliste arvutuste kaudu, vastavalt spetsifikatsioonidele 9. lisas;

| 5.4.5. | põhimõtteliselt tuleb võrdväärset tüübikinnituse katsemeetodit rakendada nii, et see oleks esindav 5. lisas määratletud põhilise ümberminekukatse suhtes. Kui tootja poolt valitud võrdväärne tüübikinnituse katsemeetod ei võimalda sõiduki mõne eriomaduse või -konstruktsiooni arvessevõtmist (nt katusele paigaldatud õhukonditsioneer, vöörööpa kõrgusemuudatused, katusekõrguse muudatused), võib tehniline teenistus nõuda 5. lisas määratletud ümberminekukatse läbiviimist komplektse sõidukiga. |
| --- | --- |

5.4.5.

põhimõtteliselt tuleb võrdväärset tüübikinnituse katsemeetodit rakendada nii, et see oleks esindav 5. lisas määratletud põhilise ümberminekukatse suhtes. Kui tootja poolt valitud võrdväärne tüübikinnituse katsemeetod ei võimalda sõiduki mõne eriomaduse või -konstruktsiooni arvessevõtmist (nt katusele paigaldatud õhukonditsioneer, vöörööpa kõrgusemuudatused, katusekõrguse muudatused), võib tehniline teenistus nõuda 5. lisas määratletud ümberminekukatse läbiviimist komplektse sõidukiga.

5.5.   Liigendsõidukite katsetamine

Liigendsõiduki korral peab sõiduki iga liigendamata sektsioon vastama punktis 5.1 esitatud üldnõuetele. Liigendsõiduki iga liigendamata sektsiooni võib katsetada eraldi või koos, nagu kirjeldatud 5. lisa punktis 2.3 või 3. lisa punktis 2.6.7.

5.6.   Ümberminekukatse suund

Ümberminekukatse viiakse läbi sõiduki sellel küljel, mis on jääkruumi seisukohast ohtlikum. Otsuse võtab vastu tehniline teenistus tootja ettepaneku põhjal, pöörates tähelepanu vähemalt järgmisele:

| 5.6.1. | raskuskeskme külgsuunaline ekstsentrilisus ja selle mõju etalonenergiale sõiduki ebastabiilse lähteasendi korral (vt punkt 3.2.2.1); |
| --- | --- |

5.6.1.

raskuskeskme külgsuunaline ekstsentrilisus ja selle mõju etalonenergiale sõiduki ebastabiilse lähteasendi korral (vt punkt 3.2.2.1);

| 5.6.2. | jääkruumi asümmeetria (vt punkt 5.2.2); |
| --- | --- |

5.6.2.

jääkruumi asümmeetria (vt punkt 5.2.2);

| 5.6.3. | sõiduki kahe külje erinevad, asümmeetrilised konstruktsioonilised omadused ja vaheseinte või sisebokside (nt garderoob, WC, kööginurk) poolt pakutav tugi. Ümberminekukatse suunaks valitakse külg, mille tugi on väiksem. |
| --- | --- |

5.6.3.

sõiduki kahe külje erinevad, asümmeetrilised konstruktsioonilised omadused ja vaheseinte või sisebokside (nt garderoob, WC, kööginurk) poolt pakutav tugi. Ümberminekukatse suunaks valitakse külg, mille tugi on väiksem.

6.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 6.1. | Igast kinnitatud sõidukitüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see ametiasutus:






  6.1.1. | nõustuda, et tehtud muudatustega ei kaasne märgatavat mõju ning et muudetud sõidukitüüp vastab jätkuvalt käesoleva eeskirja nõuetele ja kujutab endast koos kinnitatud sõidukitüübiga sõidukirühma osa või |
| --- | --- | --- |

6.1.

Igast kinnitatud sõidukitüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Seejärel võib see ametiasutus:

6.1.1.

nõustuda, et tehtud muudatustega ei kaasne märgatavat mõju ning et muudetud sõidukitüüp vastab jätkuvalt käesoleva eeskirja nõuetele ja kujutab endast koos kinnitatud sõidukitüübiga sõidukirühma osa või

| 6.1.2. | nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt katsete protokolli, tõendamaks et uus sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele ja kujutab endast koos kinnitatud sõidukitüübiga sõiduki tüüpkonna osa; või |
| --- | --- |

6.1.2.

nõuda katsetuste eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt katsete protokolli, tõendamaks et uus sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele ja kujutab endast koos kinnitatud sõidukitüübiga sõiduki tüüpkonna osa; või

| 6.1.3. | keelduda tüübikinnituse laiendamisest ja nõuda uue tüübikinnitusmenetluse läbiviimist. |
| --- | --- |

6.1.3.

keelduda tüübikinnituse laiendamisest ja nõuda uue tüübikinnitusmenetluse läbiviimist.

| 6.2. | Tüübikinnitusasutuse ja tehnilise teenistuse otsused peavad põhinema halvima juhtumi kolmikkriteeriumil:






  6.2.1. | konstruktsiooni kriteerium tähendab seda, kas pealisehitist on muudetud või mitte (vt 4. lisa). Kui muudatusi ei ole või kui uus pealisehitis on tugevam, on see positiivne; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Tüübikinnitusasutuse ja tehnilise teenistuse otsused peavad põhinema halvima juhtumi kolmikkriteeriumil:

6.2.1.

konstruktsiooni kriteerium tähendab seda, kas pealisehitist on muudetud või mitte (vt 4. lisa). Kui muudatusi ei ole või kui uus pealisehitis on tugevam, on see positiivne;

| 6.2.2. | energiakriteerium tähendab seda, kas etalonenergiat on muudetud või mitte. Kui uuel sõidukitüübil on kinnitatud sõidukitüübiga võrdne või sellest väiksem etalonenergia, on see positiivne; |
| --- | --- |

6.2.2.

energiakriteerium tähendab seda, kas etalonenergiat on muudetud või mitte. Kui uuel sõidukitüübil on kinnitatud sõidukitüübiga võrdne või sellest väiksem etalonenergia, on see positiivne;

| 6.2.3. | jääkruumi kriteerium põhineb jääkruumi välispiiridel. Kui uue sõidukitüübi jääkruum mahub tervenisti kinnitatud sõidukitüübi jääkruumi piiridesse, on see positiivne. |
| --- | --- |

6.2.3.

jääkruumi kriteerium põhineb jääkruumi välispiiridel. Kui uue sõidukitüübi jääkruum mahub tervenisti kinnitatud sõidukitüübi jääkruumi piiridesse, on see positiivne.

| 6.3. | Kui kõigi kolme punktis 6.2 kirjeldatud kriteeriumi muudatused on positiivsed, võetakse tüübikinnituse laiendus vastu edasise uurimiseta.
  Kui kõik kolm vastust on negatiivsed, tuleb läbi viia uus tüübikinnitusmenetlus.
  Kui osa vastustest on positiivsed ja osa negatiivsed, on tarvis täiendavat uurimist (nt katsed, arvutused, struktuurianalüüs). Nõutavad uurimistoimingud määrab kindlaks tootjaga koostööd tegev tehniline teenistus. |
| --- | --- |

6.3.

Kui kõigi kolme punktis 6.2 kirjeldatud kriteeriumi muudatused on positiivsed, võetakse tüübikinnituse laiendus vastu edasise uurimiseta.

Kui kõik kolm vastust on negatiivsed, tuleb läbi viia uus tüübikinnitusmenetlus.

Kui osa vastustest on positiivsed ja osa negatiivsed, on tarvis täiendavat uurimist (nt katsed, arvutused, struktuurianalüüs). Nõutavad uurimistoimingud määrab kindlaks tootjaga koostööd tegev tehniline teenistus.

| 6.4. | Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest (märkides soovitavad muudatused) tuleb käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe pooltele teada anda punktis 4.3 kindlaks määratud korras. |
| --- | --- |

6.4.

Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest (märkides soovitavad muudatused) tuleb käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe pooltele teada anda punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

| 6.5. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale laiendusega seoses väljastatud teatisele seerianumbri. |
| --- | --- |

6.5.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale laiendusega seoses väljastatud teatisele seerianumbri.

7.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

| 7.1. | Toodangu vastavust kinnitava menetluse läbiviimisel järgitakse kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud korda. |
| --- | --- |

7.1.

Toodangu vastavust kinnitava menetluse läbiviimisel järgitakse kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud korda.

| 7.2. | Iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema toodetud nii, et ta vastaks tüübikinnitusele ja eespool punktis 5 esitatud nõuetele. Kontrollitakse vaid neid elemente, mis tootja on nimetanud pealisehitise osaks. |
| --- | --- |

7.2.

Iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema toodetud nii, et ta vastaks tüübikinnitusele ja eespool punktis 5 esitatud nõuetele. Kontrollitakse vaid neid elemente, mis tootja on nimetanud pealisehitise osaks.

| 7.3. | Tüübikinnitusasutused teevad kontrollkäike üldiselt kord kahe aasta jooksul. Kui mõne niisuguse külastuse käigus avastatakse mittevastavusi, võib tüübikinnitusasutus kontrollkäikude sagedust suurendada, et taastada tootmise vastavus nõuetele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnitusasutused teevad kontrollkäike üldiselt kord kahe aasta jooksul. Kui mõne niisuguse külastuse käigus avastatakse mittevastavusi, võib tüübikinnitusasutus kontrollkäikude sagedust suurendada, et taastada tootmise vastavus nõuetele nii kiiresti kui võimalik.

8.   KARISTUSED NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 8.1. | Kui punktis 7 kehtestatud nõudeid ei järgita, võidakse sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitus tühistada. |
| --- | --- |

8.1.

Kui punktis 7 kehtestatud nõudeid ei järgita, võidakse sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnitus tühistada.

| 8.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav leppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi, kasutades selleks allkirja ja kuupäevaga varustatud tüübikinnitusvormi, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” (APPROVAL WITHDRAWN). |
| --- | --- |

8.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav leppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi, kasutades selleks allkirja ja kuupäevaga varustatud tüübikinnitusvormi, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” (APPROVAL WITHDRAWN).

9.   TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse andnud asutust. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi, kasutades selleks allkirja ja kuupäevaga varustatud tüübikinnitusvormi, mille lõppu on suurte tähtedega kirjutatud märge „TOOTMINE LÕPLIKULT LÕPETATUD” (PRODUCTION DISCONTINUED).

10.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 10.1. | 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda EMK tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi. |
| --- | --- |

10.1.

01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda EMK tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

| 10.2. | 60 kuud pärast nimetatud jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised uutele sõidukitüüpidele EMK tüübikinnituse käesolevas eeskirjas sätestatud kujul vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mis sisaldab 01-seeria muudatusi. |
| --- | --- |

10.2.

60 kuud pärast nimetatud jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised uutele sõidukitüüpidele EMK tüübikinnituse käesolevas eeskirjas sätestatud kujul vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

| 10.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda tüübikinnituste laiendamisest käesoleva eeskirja eelmiste muudatuste seeria alusel. |
| --- | --- |

10.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda tüübikinnituste laiendamisest käesoleva eeskirja eelmiste muudatuste seeria alusel.

| 10.4. | Eeskirja esialgse versiooni kohased EMK tüübikinnitused ja kõikide tüübikinnituste laiendused, mis anti enne 60 kuu möödumist muudatuste seeria jõustumiskuupäevast, säilitavad kehtivuse vastavalt punktile 10.6. Kui eeskirja eelmise versiooni – kuni 01-seeria muudatusteni – alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mis sisaldab 01-seeria muudatusi, peab tüübikinnituse andnud leppeosaline teavitama sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi. |
| --- | --- |

10.4.

Eeskirja esialgse versiooni kohased EMK tüübikinnitused ja kõikide tüübikinnituste laiendused, mis anti enne 60 kuu möödumist muudatuste seeria jõustumiskuupäevast, säilitavad kehtivuse vastavalt punktile 10.6. Kui eeskirja eelmise versiooni – kuni 01-seeria muudatusteni – alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mis sisaldab 01-seeria muudatusi, peab tüübikinnituse andnud leppeosaline teavitama sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid leppeosalisi.

| 10.5. | Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud kinnituse käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi. |
| --- | --- |

10.5.

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda riikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud kinnituse käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

| 10.6. | Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised võivad 144 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva 01-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

10.6.

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised võivad 144 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest (esmakordsest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva 01-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele.

| 10.7. | 02-seeria muudatuste jõustumise kuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 02-seeria muudatusi. |
| --- | --- |

10.7.

02-seeria muudatuste jõustumise kuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 02-seeria muudatusi.

| 10.8. | Kuni 48 kuud pärast 02-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud kinnituse käesoleva eeskirja eelmise versiooni alusel. |
| --- | --- |

10.8.

Kuni 48 kuud pärast 02-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud kinnituse käesoleva eeskirja eelmise versiooni alusel.

| 10.9. | Alates 9. novembrist 2017 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest, mis ei vasta käesoleva 02-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

10.9.

Alates 9. novembrist 2017 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised keelduda niisuguse sõiduki esmakordsest riiklikust registreerimisest, mis ei vasta käesoleva 02-seeria muudatusi sisaldava eeskirja nõuetele.

| 10.10. | Olenemata punktidest 10.8 ja 10.9 säilitavad käesoleva eeskirja eelmise versiooni – kuni 02-seeria muudatusteni – kohased tüübikinnitused kehtivuse ja käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised tunnustavad neid. |
| --- | --- |

10.10.

Olenemata punktidest 10.8 ja 10.9 säilitavad käesoleva eeskirja eelmise versiooni – kuni 02-seeria muudatusteni – kohased tüübikinnitused kehtivuse ja käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised tunnustavad neid.

| 10.11. | Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda tüübikinnituste laiendamisest käesoleva eeskirja eelmiste muudatuste seeria alusel. |
| --- | --- |

10.11.

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised ei saa keelduda tüübikinnituste laiendamisest käesoleva eeskirja eelmiste muudatuste seeria alusel.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSI ANDVATE AMETIASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad leppeosalised peavad edastama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusi andvate ametiasutuste nimed ja aadressid. Teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituse laiendamise, keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta tuleb saata vormikohased teated kõigile käesolevas leppes osalevatele haldusasutustele.

---

(1)  Vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisa määratlusele (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba), 56 – Montenegro ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

---

1. LISA

TEATIS

(maksimumformaat: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.4.)

Image

---

3. LISA

SÕIDUKI RASKUSKESKME KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Üldised põhimõtted

| 1.1. | Ümberminekukatse käigus neelduv etalon- ja koguenergia sõltub otseselt sõiduki raskuskeskme asukohast. Seetõttu peaks raskuskeskme kindlaksmääramine olema nii täpne kui praktikas võimalik. Mõõtmete, nurkade ja koormusväärtuste mõõtemeetodid ning mõõtetäpsus registreeritakse hindamise eesmärgil tehnilise teenistuse poolt. Mõõteseadiste täpsusele esitatakse järgmised nõuded:













  — | alla 2 000 mm mõõtmiste korral: |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ümberminekukatse käigus neelduv etalon- ja koguenergia sõltub otseselt sõiduki raskuskeskme asukohast. Seetõttu peaks raskuskeskme kindlaksmääramine olema nii täpne kui praktikas võimalik. Mõõtmete, nurkade ja koormusväärtuste mõõtemeetodid ning mõõtetäpsus registreeritakse hindamise eesmärgil tehnilise teenistuse poolt. Mõõteseadiste täpsusele esitatakse järgmised nõuded:

—

alla 2 000 mm mõõtmiste korral:

täpsus:

± 1 mm

| — | üle 2 000 mm mõõtmiste korral: |
| --- | --- |

—

üle 2 000 mm mõõtmiste korral:

täpsus:

± 0,05 %

| — | nurkade mõõtmisel: |
| --- | --- |

—

nurkade mõõtmisel:

täpsus:

± 1 %

| — | koormusväärtuste mõõtmisel: |
| --- | --- |

—

koormusväärtuste mõõtmisel:

täpsus:

± 0,2 %

Teljevahe(d) ja iga telje rataste tugipindade keskmete vahekaugus (iga telje rööbe) määratakse kindlaks tootja jooniste põhjal.

| 1.2. | Raskuskeskme kindlaksmääramise ja ümberminekukatse tegeliku läbiviimise ajal peab vedrustus olema blokeeritud. Vedrustus blokeeritakse tootja poolt määratletud normaalsesse tööasendisse. |
| --- | --- |

1.2.

Raskuskeskme kindlaksmääramise ja ümberminekukatse tegeliku läbiviimise ajal peab vedrustus olema blokeeritud. Vedrustus blokeeritakse tootja poolt määratletud normaalsesse tööasendisse.

| 1.3. | Raskuskeskme asukoht määratakse kolme parameetri abil:






  1.3.1. | pikisuunaline vahemaa (l1) esitelje keskjoonest; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Raskuskeskme asukoht määratakse kolme parameetri abil:

1.3.1.

pikisuunaline vahemaa (l1) esitelje keskjoonest;

| 1.3.2. | põiksuunaline vahemaa (t) sõiduki vertikaalsest pikisuunalisest kesktasapinnast; |
| --- | --- |

1.3.2.

põiksuunaline vahemaa (t) sõiduki vertikaalsest pikisuunalisest kesktasapinnast;

| 1.3.3. | püstsuunaline kõrgus (h0) tasase horisontaalse maapinna suhtes, kusjuures rehvid on sõiduki jaoks määratud tasemeni täis pumbatud. |
| --- | --- |

1.3.3.

püstsuunaline kõrgus (h0) tasase horisontaalse maapinna suhtes, kusjuures rehvid on sõiduki jaoks määratud tasemeni täis pumbatud.

| 1.4. | Siin kirjeldatakse l1, t, h0 leidmise meetodit koormusandurite abil. Tootja võib esitada tehnilisele teenistusele ettepanekuid alternatiivsete, nt tõsteseadmestikku ja/või kallutusplatvorme rakendavate meetodite suhtes; tehniline teenistus otsustab meetodi vastuvõetavuse üle selle täpsusastme põhjal. |
| --- | --- |

1.4.

Siin kirjeldatakse l1, t, h0 leidmise meetodit koormusandurite abil. Tootja võib esitada tehnilisele teenistusele ettepanekuid alternatiivsete, nt tõsteseadmestikku ja/või kallutusplatvorme rakendavate meetodite suhtes; tehniline teenistus otsustab meetodi vastuvõetavuse üle selle täpsusastme põhjal.

| 1.5. | Koormamata sõiduki raskuskeskme asukoht (tühimass Mk) määratakse kindlaks mõõtmiste teel. |
| --- | --- |

1.5.

Koormamata sõiduki raskuskeskme asukoht (tühimass Mk) määratakse kindlaks mõõtmiste teel.

| 1.6. | Täismassiga (Mt) sõiduki raskuskeskme asukohta saab kindlaks määrata:






  1.6.1. | sõiduki mõõtmise teel tegeliku täismassi tingimustes või |
| --- | --- | --- |

1.6.

Täismassiga (Mt) sõiduki raskuskeskme asukohta saab kindlaks määrata:

1.6.1.

sõiduki mõõtmise teel tegeliku täismassi tingimustes või

| 1.6.2. | tühimassi tingimustes mõõdetud raskuskeskme asukoha kasutamise ja sõitjate täismassi mõju arvessevõtmise teel; |
| --- | --- |

1.6.2.

tühimassi tingimustes mõõdetud raskuskeskme asukoha kasutamise ja sõitjate täismassi mõju arvessevõtmise teel;

| 1.6.3. | kahekorruselise sõiduki korral tuleb arvesse võtta reisijate massi nii alumise kui ka ülemise korruse istekohtadel. |
| --- | --- |

1.6.3.

kahekorruselise sõiduki korral tuleb arvesse võtta reisijate massi nii alumise kui ka ülemise korruse istekohtadel.

2.   Mõõtmised

| 2.1. | Sõiduki raskuskeskme asukoht määratakse kindlaks tühimassi tingimustes või sõiduki tegeliku täismassi tingimustes punktides 1.5 ja 1.6 kirjeldatud viisil. Raskuskeskme asukoha kindlaksmääramiseks sõiduki tegeliku täismassi tingimustes peab üksiku sõitja mass (korrutatuna konstandiga k = 0,5) olema paigutatud ja jäigalt kinnitatud 100 mm kõrgusele ning 100 mm ettepoole istme R-punktist (mis on määratletud eeskirja nr 21 5. lisas). |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduki raskuskeskme asukoht määratakse kindlaks tühimassi tingimustes või sõiduki tegeliku täismassi tingimustes punktides 1.5 ja 1.6 kirjeldatud viisil. Raskuskeskme asukoha kindlaksmääramiseks sõiduki tegeliku täismassi tingimustes peab üksiku sõitja mass (korrutatuna konstandiga k = 0,5) olema paigutatud ja jäigalt kinnitatud 100 mm kõrgusele ning 100 mm ettepoole istme R-punktist (mis on määratletud eeskirja nr 21 5. lisas).

| 2.2. | Raskuskeskme pikisuunalised (l1) ja põiksuunalised (t) koordinaadid määratakse kindlaks ühtlasel horisontaalpinnal (vt joonis A3.1), kus sõiduki iga ratas või rattapaar seisab eraldi koormusanduril. Iga roolitav ratas peab olema otsepööratud asendis. |
| --- | --- |

2.2.

Raskuskeskme pikisuunalised (l1) ja põiksuunalised (t) koordinaadid määratakse kindlaks ühtlasel horisontaalpinnal (vt joonis A3.1), kus sõiduki iga ratas või rattapaar seisab eraldi koormusanduril. Iga roolitav ratas peab olema otsepööratud asendis.

| 2.3. | Kõikide koormusandurite lugemid registreeritakse üheaegselt ja neid kasutatakse sõiduki täismassi ning raskuskeskme asukoha väljaarvutamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

Kõikide koormusandurite lugemid registreeritakse üheaegselt ja neid kasutatakse sõiduki täismassi ning raskuskeskme asukoha väljaarvutamiseks.

| 2.4. | Raskuskeskme pikisuunalise asukoha esirataste puutepunkti keskme suhtes (vt joonis A3.1) saab leida järgmise võrrandi abil:



  kus:







  P1 | = | esimese telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | esimese telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| P3 | = | teise telje vasakpoolse ratta (vasakpoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| P4 | = | teise telje parempoolse ratta (parempoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| P5 | = | kolmanda telje vasakpoolse ratta (vasakpoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| P6 | = | kolmanda telje parempoolse ratta (parempoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| Ptotal | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk tühimass või |
| | = | Mt sõiduki tegelik täismass, vastavalt olukorrale |

2.4.

Raskuskeskme pikisuunalise asukoha esirataste puutepunkti keskme suhtes (vt joonis A3.1) saab leida järgmise võrrandi abil:

Formula

kus:

P1

=

esimese telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

P2

=

esimese telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

P3

=

teise telje vasakpoolse ratta (vasakpoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

P4

=

teise telje parempoolse ratta (parempoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

P5

=

kolmanda telje vasakpoolse ratta (vasakpoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

P6

=

kolmanda telje parempoolse ratta (parempoolsete rataste) all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

Ptotal

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk tühimass või

=

Mt sõiduki tegelik täismass, vastavalt olukorrale

L1

=

vahemaa esimesel teljel oleva ratta keskmest teisel teljel oleva ratta keskmeni

L2

=

vahemaa esimesel teljel oleva ratta keskmest kolmandal teljel oleva ratta keskmeni (vajaduse korral).

Joonis A3.1

Raskuskeskme pikisuunaline asukoht

Image

| 2.5. | Sõiduki raskuskeskme põiksuunalist asukohta (t) selle pikisuunalise vertikaalse kesktasapinna (vt joonis A3.2) suhtes saab leida järgmise võrrandi abil:



  kus:







  T1 | = | vahemaa esimese telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | vahemaa teise telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel |
| T3 | = | vahemaa kolmanda telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel |

2.5.

Sõiduki raskuskeskme põiksuunalist asukohta (t) selle pikisuunalise vertikaalse kesktasapinna (vt joonis A3.2) suhtes saab leida järgmise võrrandi abil:

Formula

kus:

T1

=

vahemaa esimese telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel

T2

=

vahemaa teise telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel

T3

=

vahemaa kolmanda telje mõlemas otsas oleva ratta (rataste) tugipindade vahel

See võrrand eeldab, et keskpunkte T1, T2, T3 saab ühendada sirgjoonega. Kui see pole nii, on tarvis erivõrrandit.

Kui (t) väärtus on negatiivne, paikneb sõiduki raskuskese sõiduki keskjoonest paremal.

Joonis A3.2

Raskuskeskme põiksuunaline asukoht

Image

| 2.6. | Raskuskeskme kõrgust (h0) saab kindlaks määrata sõiduki pikisuunas kallutamise ja eraldi koormusandurite paigutamise teel kahe telje rataste alla. |
| --- | --- |

2.6.

Raskuskeskme kõrgust (h0) saab kindlaks määrata sõiduki pikisuunas kallutamise ja eraldi koormusandurite paigutamise teel kahe telje rataste alla.

| 2.6.1. | Kaks koormusandurit paigutatakse ühtlasele horisontaalpinnale esirataste vastuvõtmiseks. Horisontaalpind peab paiknema piisavalt kõrgel ümbruspindade kohal, et sõidukit saaks nõutava nurga all ettepoole kallutada (vt punkt 2.6.2 allpool), ilma et selle ninaosa sealjuures nende pindadega kokkupuutesse satuks. |
| --- | --- |

2.6.1.

Kaks koormusandurit paigutatakse ühtlasele horisontaalpinnale esirataste vastuvõtmiseks. Horisontaalpind peab paiknema piisavalt kõrgel ümbruspindade kohal, et sõidukit saaks nõutava nurga all ettepoole kallutada (vt punkt 2.6.2 allpool), ilma et selle ninaosa sealjuures nende pindadega kokkupuutesse satuks.

| 2.6.2. | Teine paar koormusandureid paigutatakse ühtlasele horisontaalpinnale tugikonstruktsioonide peal sõiduki teise telje rataste vastuvõtmiseks. Tugikonstruktsioonid peaksid olema piisavalt kõrged, et tekiks piisavalt suur kaldenurk a (> 20°). Mida suurem on see nurk, seda täpsemad on arvutused (vt joonis A3.3). Sõiduk manööverdatakse neljale koormusandurile, esirataste alla seatakse klotsid, et vältida sõiduki ettesuunas veerema hakkamist. Iga roolitav ratas peab olema otsepööratud asendis. |
| --- | --- |

2.6.2.

Teine paar koormusandureid paigutatakse ühtlasele horisontaalpinnale tugikonstruktsioonide peal sõiduki teise telje rataste vastuvõtmiseks. Tugikonstruktsioonid peaksid olema piisavalt kõrged, et tekiks piisavalt suur kaldenurk a (> 20°). Mida suurem on see nurk, seda täpsemad on arvutused (vt joonis A3.3). Sõiduk manööverdatakse neljale koormusandurile, esirataste alla seatakse klotsid, et vältida sõiduki ettesuunas veerema hakkamist. Iga roolitav ratas peab olema otsepööratud asendis.

| 2.6.3. | Eraldi koormusandurite lugemid registreeritakse üheaegselt ja neid kasutatakse sõiduki täismassi ning raskuskeskme kontrollimiseks. |
| --- | --- |

2.6.3.

Eraldi koormusandurite lugemid registreeritakse üheaegselt ja neid kasutatakse sõiduki täismassi ning raskuskeskme kontrollimiseks.

| 2.6.4. | Kallutuskatse kaldenurk määratakse kindlaks järgmise võrrandi abil (vt joonis A3.3):



  kus:







  H | = | esimese ja teise telje rataste tugipindade kõrguste erinevus |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | vahemaa esimese ja teise telje rataste keskmest |

2.6.4.

Kallutuskatse kaldenurk määratakse kindlaks järgmise võrrandi abil (vt joonis A3.3):

Formula

kus:

H

=

esimese ja teise telje rataste tugipindade kõrguste erinevus

L1

=

vahemaa esimese ja teise telje rataste keskmest

| 2.6.5. | Sõiduki tühimassi kontrollitakse järgmiselt:
  Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

  kus:







  F1 | = | esimese telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | esimese telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| F3 | = | teise telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |
| F4 | = | teise telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus |

2.6.5.

Sõiduki tühimassi kontrollitakse järgmiselt:

Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

kus:

F1

=

esimese telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

F2

=

esimese telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

F3

=

teise telje vasakpoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

F4

=

teise telje parempoolse ratta all olevale koormusandurile mõjuv reaktsioonkoormus

Kui see võrrand ei tule välja, tuleb mõõtmisi korrata ja/või esitada tootjale palve muuta tühimassi väärtust sõiduki tehnilises kirjelduses.

| 2.6.6. | Sõiduki raskuskeskme kõrgust (ho) saab leida võrrandiga:



  kus:







  r | = | rattakeskme (esimesel teljel) kõrgus koormusanduri pealispinna kohal |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6.

Sõiduki raskuskeskme kõrgust (ho) saab leida võrrandiga:

Formula

kus:

r

=

rattakeskme (esimesel teljel) kõrgus koormusanduri pealispinna kohal

| 2.6.7. | Kui liigendsõidukit katsetatakse eraldi sektsioonide kaupa, tuleb iga sektsiooni raskuskeskme asukoht eraldi kindlaks määrata.

  Joonis A3.3


  Raskuskeskme kõrguse kindlaksmääramine |
| --- | --- |

2.6.7.

Kui liigendsõidukit katsetatakse eraldi sektsioonide kaupa, tuleb iga sektsiooni raskuskeskme asukoht eraldi kindlaks määrata.

Joonis A3.3

Raskuskeskme kõrguse kindlaksmääramine

Image

---

4. LISA

PEALISEHITISE KONSTRUKTSIOONI KIRJELDUST KÄSITLEVAD SEISUKOHAD

1.   Üldised põhimõtted

| 1.1. | Tootja peab määratlema ühemõtteliselt kere pealisehitise mõiste(vt nt joonis A4.1) ja märkima:






  1.1.1. | millised kerelahtrid suurendavad pealisehitise tugevust ja energia neeldumist; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tootja peab määratlema ühemõtteliselt kere pealisehitise mõiste(vt nt joonis A4.1) ja märkima:

1.1.1.

millised kerelahtrid suurendavad pealisehitise tugevust ja energia neeldumist;

| 1.1.2. | millised ühenduselemendid kerelahtrite vahel suurendavad pealisehitise väändejäikust; |
| --- | --- |

1.1.2.

millised ühenduselemendid kerelahtrite vahel suurendavad pealisehitise väändejäikust;

| 1.1.3. | kuidas mass jaotub nimetatud kerelahtrite vahel; |
| --- | --- |

1.1.3.

kuidas mass jaotub nimetatud kerelahtrite vahel;

| 1.1.4. | milliseid pealisehitise elemente käsitletakse jäikade osadena. |
| --- | --- |

1.1.4.

milliseid pealisehitise elemente käsitletakse jäikade osadena.

Joonis A4.1

Pealisehitise tuletamine kerest

Image

| 1.2. | Tootja esitab pealisehitise elementide kohta järgmise teabe:






  1.2.1. | joonised koos kõigi oluliste geomeetriliste mõõtudega, mida on vaja elementide tootmiseks ja elementide ükskõik milliste muudatuste või kohanduste hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Tootja esitab pealisehitise elementide kohta järgmise teabe:

1.2.1.

joonised koos kõigi oluliste geomeetriliste mõõtudega, mida on vaja elementide tootmiseks ja elementide ükskõik milliste muudatuste või kohanduste hindamiseks;

| 1.2.2. | materjalid, millest elemendid on valmistatud, koos viitega riiklikele või rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

1.2.2.

materjalid, millest elemendid on valmistatud, koos viitega riiklikele või rahvusvahelistele standarditele;

| 1.2.3. | konstruktsioonielementide liitetehnoloogia (neetliited, poltliited, liimliited, keevisliited, keevisliidete tüüp jne). |
| --- | --- |

1.2.3.

konstruktsioonielementide liitetehnoloogia (neetliited, poltliited, liimliited, keevisliited, keevisliidete tüüp jne).

| 1.3. | Igas pealisehitises peab olema vähemalt kaks kerelahtrit: üks raskuskeskme ees ja teine raskuskeskme taga. |
| --- | --- |

1.3.

Igas pealisehitises peab olema vähemalt kaks kerelahtrit: üks raskuskeskme ees ja teine raskuskeskme taga.

| 1.4. | Teabe esitamine kere elementide kohta, mis ei kujuta endast pealisehitise osi, ei ole nõutav. |
| --- | --- |

1.4.

Teabe esitamine kere elementide kohta, mis ei kujuta endast pealisehitise osi, ei ole nõutav.

2.   Kerelahtrid

| 2.1. | Kerelahtri all peetakse silmas pealisehitise konstruktsiooni sektsiooni, mis moodustab suletud silmuse kahe tasapinna vahele, mis on perpendikulaarsed sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna (VLCP) suhtes. Kerelahter koosneb ühest aknapostist (või uksepostist) sõiduki mõlemal küljel, külgseina elementidest, katusekonstruktsiooni ühest sektsioonist ning põranda- ja aluspõrandakonstruktsiooni ühest sektsioonist. Igal kerelahtril on põigitine kesktasapind (CP), mis on sõiduki VLCP suhtes perpendikulaarne ja kulgeb läbi aknapostide keskpunktide (Cp) (vt joonis A4.2). |
| --- | --- |

2.1.

Kerelahtri all peetakse silmas pealisehitise konstruktsiooni sektsiooni, mis moodustab suletud silmuse kahe tasapinna vahele, mis on perpendikulaarsed sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna (VLCP) suhtes. Kerelahter koosneb ühest aknapostist (või uksepostist) sõiduki mõlemal küljel, külgseina elementidest, katusekonstruktsiooni ühest sektsioonist ning põranda- ja aluspõrandakonstruktsiooni ühest sektsioonist. Igal kerelahtril on põigitine kesktasapind (CP), mis on sõiduki VLCP suhtes perpendikulaarne ja kulgeb läbi aknapostide keskpunktide (Cp) (vt joonis A4.2).

| 2.2. | Cp on määratletud kui punkt akna poolel kõrgusel ja postilaiuse keskel. Kui kerelahtri vasak- ja parempoolsete küljepostide Cp ei ole põiksuunas samal tasapinnal, seatakse kerelahtri CP poolele teele kahe Cp põiksuunaliste tasapindade vahel. |
| --- | --- |

2.2.

Cp on määratletud kui punkt akna poolel kõrgusel ja postilaiuse keskel. Kui kerelahtri vasak- ja parempoolsete küljepostide Cp ei ole põiksuunas samal tasapinnal, seatakse kerelahtri CP poolele teele kahe Cp põiksuunaliste tasapindade vahel.

| 2.3. | Kerelahtri pikkust mõõdetakse sõiduki pikisuunalisel teljel ja selle moodustab vahemaa kahe tasapinna vahel, mis on sõiduki VLCP suhtes perpendikulaarsed. Kaks tegurit, mis määravad kerelahtri pikkuse on akende (uste) paigutus ja aknapostide (uksepostide) kuju ning konstruktsioon. |
| --- | --- |

2.3.

Kerelahtri pikkust mõõdetakse sõiduki pikisuunalisel teljel ja selle moodustab vahemaa kahe tasapinna vahel, mis on sõiduki VLCP suhtes perpendikulaarsed. Kaks tegurit, mis määravad kerelahtri pikkuse on akende (uste) paigutus ja aknapostide (uksepostide) kuju ning konstruktsioon.

Joonis A4.2

Kerelahtrite pikkuse määramine

Image

| 2.3.1. | Kerelahtri maksimaalset pikkust määratakse kahe naaberaknaraami (-ukseraami) pikkuse kaudu:



  kus:







  a | = | aknaraami (ukseraami) pikkus jnda posti taga ning |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | aknaraami (ukseraami) pikkus jnda posti ees |

2.3.1.

Kerelahtri maksimaalset pikkust määratakse kahe naaberaknaraami (-ukseraami) pikkuse kaudu:

Formula

kus:

a

=

aknaraami (ukseraami) pikkus jnda posti taga ning

b

=

aknaraami (ukseraami) pikkus jnda posti ees

Kui postid kerelahtri vastaskülgedel ei ole ühel põiksuunalisel tasapinnal, või kui aknaraamid sõiduki mõlemal küljel on erineva pikkusega (vt joonis A4.3), saab kerelahtri kogupikkust Wj määrata järgmise võrrandi abil:

Formula

kus:

| amin | = | väiksem väärtus, aparem külg või avasak külg |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | väiksem väärtus, bparem külg või bvasak külg |
| L | = | pikisuunaline nihe postide keskjoonte vahel sõiduki vasakul ja paremal küljel |

amin

=

väiksem väärtus, aparem külg või avasak külg

bmin

=

väiksem väärtus, bparem külg või bvasak külg

L

=

pikisuunaline nihe postide keskjoonte vahel sõiduki vasakul ja paremal küljel

Joonis A4.3

Kerelahtri pikkuse kindlaksmääramine juhul, kui postid kerelahtri mõlemal küljel ei asu ühel põiksuunalisel tasapinnal

Image

| 2.3.2. | Kerelahtri minimaalne pikkus hõlmab kogu aknaposti (sh selle kaldenurk, nurgaraadiused jne). Kui kaldenurk ja nurgaraadiused ületavad poole külgneva akna pikkusest, tuleb lahtri koosseisu kaasata ka järgmine post. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kerelahtri minimaalne pikkus hõlmab kogu aknaposti (sh selle kaldenurk, nurgaraadiused jne). Kui kaldenurk ja nurgaraadiused ületavad poole külgneva akna pikkusest, tuleb lahtri koosseisu kaasata ka järgmine post.

| 2.4. | Vahemaa kahe kerelahtri vahel määratletakse nende CPde vahemaana. |
| --- | --- |

2.4.

Vahemaa kahe kerelahtri vahel määratletakse nende CPde vahemaana.

| 2.5. | Kerelahtri kaugus sõiduki raskuskeskmest määratletakse perpendikulaarse vahemaana selle CPst sõiduki raskuskeskmeni. |
| --- | --- |

2.5.

Kerelahtri kaugus sõiduki raskuskeskmest määratletakse perpendikulaarse vahemaana selle CPst sõiduki raskuskeskmeni.

3.   Ühenduskonstruktsioonid kerelahtrite vahel

| 3.1. | Ühenduskonstruktsioonid kerelahtrite vahel peavad olema pealisehitises selgelt määratletud. Need konstruktsioonielemendid jagunevad kaheks selgelt lahusolevaks kategooriaks:






  3.1.1. | ühenduskonstruktsioonid, mis kujutavad endast pealisehitise osa. Vastavad elemendid tähistatakse tootja poolt kujunduslahenduse kirjelduses, need on:






  3.1.1.1. | mitut kerelahtrit ühendavad külgseinakonstruktsioonid, katusekonstruktsioonid, põrandakonstruktsioonid; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Ühenduskonstruktsioonid kerelahtrite vahel peavad olema pealisehitises selgelt määratletud. Need konstruktsioonielemendid jagunevad kaheks selgelt lahusolevaks kategooriaks:

3.1.1.

ühenduskonstruktsioonid, mis kujutavad endast pealisehitise osa. Vastavad elemendid tähistatakse tootja poolt kujunduslahenduse kirjelduses, need on:

3.1.1.1.

mitut kerelahtrit ühendavad külgseinakonstruktsioonid, katusekonstruktsioonid, põrandakonstruktsioonid;

| 3.1.1.2. | üht või enamat kerelahtrit tugevdavad konstruktsioonid, näiteks istmealused karbid, rattakoopad, külgseina põrandaga ühendavad istmekonstruktsioonid, köögi-, garderoobi- ja WC-konstruktsioonid; |
| --- | --- |

3.1.1.2.

üht või enamat kerelahtrit tugevdavad konstruktsioonid, näiteks istmealused karbid, rattakoopad, külgseina põrandaga ühendavad istmekonstruktsioonid, köögi-, garderoobi- ja WC-konstruktsioonid;

| 3.1.2. | muud elemendid, mis ei aita kaasa sõiduki konstruktsioonilise tugevuse suurendamisele, kuid võivad tungida jääkruumi, näiteks ventilatsioonikanalid, käsipagasikarbid, küttekanalid. |
| --- | --- |

3.1.2.

muud elemendid, mis ei aita kaasa sõiduki konstruktsioonilise tugevuse suurendamisele, kuid võivad tungida jääkruumi, näiteks ventilatsioonikanalid, käsipagasikarbid, küttekanalid.

4.   Massijaotus

| 4.1. | Tootja peab selgesti määratlema sõiduki pealisehitise iga kerelahtri massi. Massijaotus peab väljendama iga kerelahtri energianeelamisvõimet ja kandevõimet. Massijaotuse määratlemisel tuleb täita järgmisi nõudeid:






  4.1.1. | kõigi kerelahtrite masside summa peab olema seostatud komplektse sõiduki massiga M:

  kus:







  mj | = | jnda kerelahtri mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | kerelahtrite arv pealisehitises |
| M | = | Mk tühimass või |
| | = | Mt, sõiduki tegelik täismass, vastavalt olukorrale |

4.1.

Tootja peab selgesti määratlema sõiduki pealisehitise iga kerelahtri massi. Massijaotus peab väljendama iga kerelahtri energianeelamisvõimet ja kandevõimet. Massijaotuse määratlemisel tuleb täita järgmisi nõudeid:

4.1.1.

kõigi kerelahtrite masside summa peab olema seostatud komplektse sõiduki massiga M:

kus:

mj

=

jnda kerelahtri mass

n

=

kerelahtrite arv pealisehitises

M

=

Mk tühimass või

=

Mt, sõiduki tegelik täismass, vastavalt olukorrale

| 4.1.2. | jaotatud masside raskuskeskme asukoht peab langema kokku sõiduki raskuskeskme asukohaga:

  kus:







  lj | = | jnda kerelahtri kaugus sõiduki raskuskeskmest (vt punkt 2.3).
  lj on positiivne, kui kerelahter on raskuskeskme ees, ja negatiivne, kui kerelahter on raskuskeskme taga. |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2.

jaotatud masside raskuskeskme asukoht peab langema kokku sõiduki raskuskeskme asukohaga:

kus:

lj

=

jnda kerelahtri kaugus sõiduki raskuskeskmest (vt punkt 2.3).

lj on positiivne, kui kerelahter on raskuskeskme ees, ja negatiivne, kui kerelahter on raskuskeskme taga.

| 4.2. | Pealisehitise iga kerelahtri massi mj peab tootja poolt kindlaks määrama järgmisel viisil:






  4.2.1. | jnda kerelahtri komponentide massid seostatakse selle massiga mj:

  kus:







  mjk | = | kerelahtri iga komponendi mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | kerelahtri eraldi masside arv; |

4.2.

Pealisehitise iga kerelahtri massi mj peab tootja poolt kindlaks määrama järgmisel viisil:

4.2.1.

jnda kerelahtri komponentide massid seostatakse selle massiga mj:

kus:

mjk

=

kerelahtri iga komponendi mass

s

=

kerelahtri eraldi masside arv;

| 4.2.2. | kerelahtri komponendimasside raskuskeskme asukoha põiksuunaline paigutus kerelahtri sees peab langema kokku kerelahtri raskuskeskme asukohaga (vt joonis A4.4):

  kus:







  yk | = | kerelahtri knda komponendimassi kaugus teljest Z (vt joonis A4.4).
  ykväärtus on selle telje ühel küljel positiivne ja teisel küljel negatiivne. |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | kerelahtri knda komponendimassi kaugus teljest Y
  zkväärtus on selle telje ühel küljel positiivne ja teisel küljel negatiivne. |

4.2.2.

kerelahtri komponendimasside raskuskeskme asukoha põiksuunaline paigutus kerelahtri sees peab langema kokku kerelahtri raskuskeskme asukohaga (vt joonis A4.4):

kus:

yk

=

kerelahtri knda komponendimassi kaugus teljest Z (vt joonis A4.4).

ykväärtus on selle telje ühel küljel positiivne ja teisel küljel negatiivne.

zk

=

kerelahtri knda komponendimassi kaugus teljest Y

zkväärtus on selle telje ühel küljel positiivne ja teisel küljel negatiivne.

| 4.3. | Juhul, kui sõitja turvavarustus kuulub sõiduki spetsifikatsiooni alla, tuleb kerelahtri reisijamass seostada pealisehitise selle osaga, mis on mõeldud istme- ja sõitjakoormuse neelamiseks. |
| --- | --- |

4.3.

Juhul, kui sõitja turvavarustus kuulub sõiduki spetsifikatsiooni alla, tuleb kerelahtri reisijamass seostada pealisehitise selle osaga, mis on mõeldud istme- ja sõitjakoormuse neelamiseks.

Joonis A4.4

Massijaotus kerelahtri ristlõikes

Image

---

5. LISA

ÜMBERMINEKUKATSE KUI TÜÜBIKINNITUSE PÕHIMEETOD

1.   Kallutusstend

| 1.1. | Kallutusplatvorm peab olema piisavalt jäik ja pöörlemine piisavalt kontrollitud, et tagada sõiduki telgede üheaegne tõstmine platvormide telgede kaldenurkade vähem kui 1° erinevuse juures telgede alt mõõdetuna. |
| --- | --- |

1.1.

Kallutusplatvorm peab olema piisavalt jäik ja pöörlemine piisavalt kontrollitud, et tagada sõiduki telgede üheaegne tõstmine platvormide telgede kaldenurkade vähem kui 1° erinevuse juures telgede alt mõõdetuna.

| 1.2. | Kraavi horisontaalse alumise tasapinna (vt joonis A5.1) ja kallutusplatvormi selle tasapinna kõrguste vahe, mille peal buss seisab, peab olema 800 ± 20 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Kraavi horisontaalse alumise tasapinna (vt joonis A5.1) ja kallutusplatvormi selle tasapinna kõrguste vahe, mille peal buss seisab, peab olema 800 ± 20 mm.

| 1.3. | Kallutusplatvormi asend kraavi suhtes peab olema järgmine (vt joonis A5.1):






  1.3.1. | pöörlemistelg on maksimaalselt 100 mm kaugusel kraavi püstsuunalisest seinast; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Kallutusplatvormi asend kraavi suhtes peab olema järgmine (vt joonis A5.1):

1.3.1.

pöörlemistelg on maksimaalselt 100 mm kaugusel kraavi püstsuunalisest seinast;

| 1.3.2. | pöörlemistelg on maksimaalselt 100 mm allpool horisontaalasendis kallutusplatvormi tasapinda. |
| --- | --- |

1.3.2.

pöörlemistelg on maksimaalselt 100 mm allpool horisontaalasendis kallutusplatvormi tasapinda.

Joonis A5.1

Kallutusstendi geomeetria

Image

| 1.4. | Ratastele tuleb pöörlemistelje läheduses paigaldada rattatoed, mis hoiavad ära kallutatava sõiduki külgsuunalise libisemise. Rattatugede (vt joonis A5.1) põhilisteks karakteristikuteks on:






  1.4.1. | rattatoe mõõtmed:







  kõrgus | : | ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku vahemaast selle pinna, mille peal sõiduk seisab enne kallutamist, ning sellele pinnale lähima rattavelje osa vahel; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| laius | : | 20 mm |
| ääreraadius | : | 10 mm |
| pikkus | : | minimaalselt 500 mm; |

1.4.

Ratastele tuleb pöörlemistelje läheduses paigaldada rattatoed, mis hoiavad ära kallutatava sõiduki külgsuunalise libisemise. Rattatugede (vt joonis A5.1) põhilisteks karakteristikuteks on:

1.4.1.

rattatoe mõõtmed:

kõrgus

:

ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku vahemaast selle pinna, mille peal sõiduk seisab enne kallutamist, ning sellele pinnale lähima rattavelje osa vahel;

laius

:

20 mm

ääreraadius

:

10 mm

pikkus

:

minimaalselt 500 mm;

| 1.4.2. | rattatoed kõige laiema telje juures peavad olema paigutatud kallutusplatvormile nii, et rehvi külg paikneks maksimaalselt 100 mm kaugusel pöörlemisteljest; |
| --- | --- |

1.4.2.

rattatoed kõige laiema telje juures peavad olema paigutatud kallutusplatvormile nii, et rehvi külg paikneks maksimaalselt 100 mm kaugusel pöörlemisteljest;

| 1.4.3. | muude telgede rattatoed tuleb reguleerida nii, et sõiduki vertikaalne pikisuunaline kesktasapind (VLCP) oleks paralleelne pöörlemisteljega. |
| --- | --- |

1.4.3.

muude telgede rattatoed tuleb reguleerida nii, et sõiduki vertikaalne pikisuunaline kesktasapind (VLCP) oleks paralleelne pöörlemisteljega.

| 1.5. | Kallutusplatvorm peab olema konstrueeritud nii, et sõiduk oma pikitelje suunas ei saaks liikuda. |
| --- | --- |

1.5.

Kallutusplatvorm peab olema konstrueeritud nii, et sõiduk oma pikitelje suunas ei saaks liikuda.

| 1.6. | Kraavi kokkupõrkepiirkonnaks peab olema horisontaalne, ühtlane, kuiv ja sile betoonpind. |
| --- | --- |

1.6.

Kraavi kokkupõrkepiirkonnaks peab olema horisontaalne, ühtlane, kuiv ja sile betoonpind.

2.   Katsesõiduki ettevalmistamine

| 2.1. | Katsetuste läbiviimiseks kasutatav sõiduk ei pruugi olla täiesti valmis, töökorras seisundis. Üldjuhul on kõrvalekalded täiesti valmis seisundist vastuvõetavad juhul, kui need ei mõjuta pealisehitise põhifunktsioone ja käitumist. Katsesõiduk peab olema identne oma täiesti valmis seisundis versiooniga järgmises osas:






  2.1.1. | raskuskeskme asukoht, sõiduki massi üldväärtus (tühimass või sõiduki täismass juhul, kui sõitjate turvavarustus on paigaldatud) ja masside jaotus ning paiknemine, vastavalt tootja poolt esitatud andmetele; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Katsetuste läbiviimiseks kasutatav sõiduk ei pruugi olla täiesti valmis, töökorras seisundis. Üldjuhul on kõrvalekalded täiesti valmis seisundist vastuvõetavad juhul, kui need ei mõjuta pealisehitise põhifunktsioone ja käitumist. Katsesõiduk peab olema identne oma täiesti valmis seisundis versiooniga järgmises osas:

2.1.1.

raskuskeskme asukoht, sõiduki massi üldväärtus (tühimass või sõiduki täismass juhul, kui sõitjate turvavarustus on paigaldatud) ja masside jaotus ning paiknemine, vastavalt tootja poolt esitatud andmetele;

| 2.1.2. | kõik need elemendid, mis tootja andmete kohaselt pealisehitise tugevust suurendavad, peavad olema paigaldatud oma õigetele kohtadele (vt käesoleva eeskirja 4. lisa); |
| --- | --- |

2.1.2.

kõik need elemendid, mis tootja andmete kohaselt pealisehitise tugevust suurendavad, peavad olema paigaldatud oma õigetele kohtadele (vt käesoleva eeskirja 4. lisa);

| 2.1.3. | elemente, mis ei suurenda pealisehitise tugevust ja on kahjustustega riskimiseks liiga väärtuslikud (nt jõuülekanne, armatuurlaua näidikud, juhiiste, köögivarustus, WC varustus jne), võib asendada võrdväärse massi ning paigaldusmeetodiga lisaelementidega. Need lisaelemendid ei tohi pealisehitise tugevust suurendada; |
| --- | --- |

2.1.3.

elemente, mis ei suurenda pealisehitise tugevust ja on kahjustustega riskimiseks liiga väärtuslikud (nt jõuülekanne, armatuurlaua näidikud, juhiiste, köögivarustus, WC varustus jne), võib asendada võrdväärse massi ning paigaldusmeetodiga lisaelementidega. Need lisaelemendid ei tohi pealisehitise tugevust suurendada;

| 2.1.4. | kütust, akuhapet ja muid kergestisüttivaid, plahvatusohtlikke või söövitavaid aineid võib asendada muude ainetega, tingimusel, et punktis 2.1.1 esitatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

2.1.4.

kütust, akuhapet ja muid kergestisüttivaid, plahvatusohtlikke või söövitavaid aineid võib asendada muude ainetega, tingimusel, et punktis 2.1.1 esitatud tingimused on täidetud;

| 2.1.5. | kui sõitjate turvavarustus on sõidukitüübi osa, tuleb igale sõitja turvavarustusega varustatud istmele paigaldada vastav raskus, rakendades selleks üht kahest allpool kirjeldatud meetodist (tootja valikul):






  2.1.5.1. | esimene meetod: raskus, mis:






  2.1.5.1.1. | moodustab 50 % üksiku sõitja massist (Mmi), 68 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5.

kui sõitjate turvavarustus on sõidukitüübi osa, tuleb igale sõitja turvavarustusega varustatud istmele paigaldada vastav raskus, rakendades selleks üht kahest allpool kirjeldatud meetodist (tootja valikul):

2.1.5.1.

esimene meetod: raskus, mis:

2.1.5.1.1.

moodustab 50 % üksiku sõitja massist (Mmi), 68 kg;

| 2.1.5.1.2. | paigutatakse vastavalt eeskirja nr 21 5. lisas esitatud määratlusele nii, et selle raskuskese on istme R-punktist 100 mm kõrgusel ja 100 mm eespool; |
| --- | --- |

2.1.5.1.2.

paigutatakse vastavalt eeskirja nr 21 5. lisas esitatud määratlusele nii, et selle raskuskese on istme R-punktist 100 mm kõrgusel ja 100 mm eespool;

| 2.1.5.1.3. | kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda; |
| --- | --- |

2.1.5.1.3.

kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda;

| 2.1.5.2. | teine meetod: raskus, mis:






  2.1.5.2.1. | kujutab endast inimesekujulist ballasti, mille mass on 68 kg ja mida hoiab kinni 2-punkti turvavöö. Ballasti asend peab olema reguleeritav turvavööde kinnitamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

teine meetod: raskus, mis:

2.1.5.2.1.

kujutab endast inimesekujulist ballasti, mille mass on 68 kg ja mida hoiab kinni 2-punkti turvavöö. Ballasti asend peab olema reguleeritav turvavööde kinnitamiseks;

| 2.1.5.2.2. | paigutatakse nii, et selle raskuskese ja mõõtmed vastavad joonisele A5.2; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

paigutatakse nii, et selle raskuskese ja mõõtmed vastavad joonisele A5.2;

| 2.1.5.2.3. | kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda. |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda.

Joonis A5.2

Inimesekujulise ballasti mõõtmed

Image

| 2.2. | Katsesõiduk valmistatakse ette järgmisel viisil:






  2.2.1. | rehvid pumbatakse täis tootja poolt ettenähtud rõhuni; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Katsesõiduk valmistatakse ette järgmisel viisil:

2.2.1.

rehvid pumbatakse täis tootja poolt ettenähtud rõhuni;

| 2.2.2. | sõiduki vedrustussüsteem blokeeritakse, st. sõiduki teljed, vedrud ja vedrustuselemendid fikseeritakse kere suhtes. Põranda kõrgus horisontaalsest kallutusplatvormist peab vastama sõiduki tootjapoolsele spetsifikatsioonile, olenevalt sellest, kas sõiduk koormatakse tühimassini või sõiduki täismassini; |
| --- | --- |

2.2.2.

sõiduki vedrustussüsteem blokeeritakse, st. sõiduki teljed, vedrud ja vedrustuselemendid fikseeritakse kere suhtes. Põranda kõrgus horisontaalsest kallutusplatvormist peab vastama sõiduki tootjapoolsele spetsifikatsioonile, olenevalt sellest, kas sõiduk koormatakse tühimassini või sõiduki täismassini;

| 2.2.3. | sõiduki kõik uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud, kuid mitte lukustatud. |
| --- | --- |

2.2.3.

sõiduki kõik uksed ja avatavad aknad peavad olema suletud, kuid mitte lukustatud.

| 2.3. | Liigendsõiduki liigendamata sektsioone võib katsetada eraldi või koos. |
| --- | --- |

2.3.

Liigendsõiduki liigendamata sektsioone võib katsetada eraldi või koos.

| 2.3.1. | Liigendatud sektsioonide kooskatsetamiseks tuleb sõiduki sektsioonid üksteise külge kinnitada nii, et:






  2.3.1.1. | need ei saaks ümberminekukatse käigus üksteise suhtes liikuda; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Liigendatud sektsioonide kooskatsetamiseks tuleb sõiduki sektsioonid üksteise külge kinnitada nii, et:

2.3.1.1.

need ei saaks ümberminekukatse käigus üksteise suhtes liikuda;

| 2.3.1.2. | ei muutuks oluliselt massijaotus ja raskuskeskme asukoht; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

ei muutuks oluliselt massijaotus ja raskuskeskme asukoht;

| 2.3.1.3. | ei muutuks oluliselt pealisehitise tugevus ja deformeerumisvõime. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

ei muutuks oluliselt pealisehitise tugevus ja deformeerumisvõime.

| 2.3.2. | Liigendatud sektsioonide eraldi katsetamisel tuleb üheteljelised sektsioonid kinnitada tehisliku toe külge, mis neid sõiduki horisontaalasendist ümberminekupunktini liigutamise käigus hoiab kallutusplatvormi suhtes fikseeritud asendis. See tugi peab vastama järgmistele nõuetele:






  2.3.2.1. | see peab olema kinnitatud konstruktsiooni külge nii, et see ei tugevdaks pealisehitist ega koormaks seda täiendavalt; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Liigendatud sektsioonide eraldi katsetamisel tuleb üheteljelised sektsioonid kinnitada tehisliku toe külge, mis neid sõiduki horisontaalasendist ümberminekupunktini liigutamise käigus hoiab kallutusplatvormi suhtes fikseeritud asendis. See tugi peab vastama järgmistele nõuetele:

2.3.2.1.

see peab olema kinnitatud konstruktsiooni külge nii, et see ei tugevdaks pealisehitist ega koormaks seda täiendavalt;

| 2.3.2.2. | see peab olema konstrueeritud nii, et oleks välistatud sõiduki ümberminekusuunda muutev toe deformeerumine; |
| --- | --- |

2.3.2.2.

see peab olema konstrueeritud nii, et oleks välistatud sõiduki ümberminekusuunda muutev toe deformeerumine;

| 2.3.2.3. | selle mass peab olema võrdne nende elementide, st liigendühenduse komponentide massiga, mis tavaliselt kuuluvad katsetatava sektsiooni koosseisu, kuid puuduvad katsetuste teostamise ajal (nt pöördplatvorm ja selle põrand, käsitoed, kummist eralduskardinad jms); |
| --- | --- |

2.3.2.3.

selle mass peab olema võrdne nende elementide, st liigendühenduse komponentide massiga, mis tavaliselt kuuluvad katsetatava sektsiooni koosseisu, kuid puuduvad katsetuste teostamise ajal (nt pöördplatvorm ja selle põrand, käsitoed, kummist eralduskardinad jms);

| 2.3.2.4. | selle raskuskeskme kõrgus peab võrduma nende osade ühise raskuskeskme kõrgusega, mis on loetletud punktis 2.3.2.3; |
| --- | --- |

2.3.2.4.

selle raskuskeskme kõrgus peab võrduma nende osade ühise raskuskeskme kõrgusega, mis on loetletud punktis 2.3.2.3;

| 2.3.2.5. | selle pöörlemistelg peab olema paralleelne sõiduki mitmeteljelise sektsiooni pikiteljega ja läbima selle sektsiooni rehvide puutepunkte. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

selle pöörlemistelg peab olema paralleelne sõiduki mitmeteljelise sektsiooni pikiteljega ja läbima selle sektsiooni rehvide puutepunkte.

3.   Katsemenetlus, katseprotsess

| 3.1. | Ümberminekukatse, selle teostamiseks nõutava varustuse ja mõõtmistoimingute planeerimisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et ümberminekukatse näol on tegemist väga kiire ning dünaamilise protsessiga, mis jaguneb selgelt eristuvateks etappideks. |
| --- | --- |

3.1.

Ümberminekukatse, selle teostamiseks nõutava varustuse ja mõõtmistoimingute planeerimisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et ümberminekukatse näol on tegemist väga kiire ning dünaamilise protsessiga, mis jaguneb selgelt eristuvateks etappideks.

| 3.2. | Sõidukit tuleb kallutada kiigutamata ja dünaamiliste efektideta seni, kuni see jõuab ebastabiilsesse tasakaaluasendisse ning läheb ümber. Kallutusplatvormi nurkkiirus ei tohi ületada 5 kraadi/s (0,087 radiaani/s). |
| --- | --- |

3.2.

Sõidukit tuleb kallutada kiigutamata ja dünaamiliste efektideta seni, kuni see jõuab ebastabiilsesse tasakaaluasendisse ning läheb ümber. Kallutusplatvormi nurkkiirus ei tohi ületada 5 kraadi/s (0,087 radiaani/s).

| 3.3. | Sisevaatlusel tuleb selleks, et kontrollida käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõuetele vastavust, kasutada kiirfotograafiat, videosalvestust, deformeeruvaid šabloone, elektrilisi kontaktandureid või muid sobivaid vahendeid. Kontrollitakse reisijate salongi, juhi- ja personaliruumi mis tahes kohas, kus jääkruum näib olevat ohustatud, kusjuures täpsed asendid määratakse kindlaks tehnilise teenistuse äranägemisel. Kontrollida tuleb vähemalt kahte kohta, mis üldjuhul asuvad reisijate salongi esiosas ja tagaosas. |
| --- | --- |

3.3.

Sisevaatlusel tuleb selleks, et kontrollida käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõuetele vastavust, kasutada kiirfotograafiat, videosalvestust, deformeeruvaid šabloone, elektrilisi kontaktandureid või muid sobivaid vahendeid. Kontrollitakse reisijate salongi, juhi- ja personaliruumi mis tahes kohas, kus jääkruum näib olevat ohustatud, kusjuures täpsed asendid määratakse kindlaks tehnilise teenistuse äranägemisel. Kontrollida tuleb vähemalt kahte kohta, mis üldjuhul asuvad reisijate salongi esiosas ja tagaosas.

| 3.4. | Soovitav on välisvaatluse ja ümbermineku- ning deformeerumisprotsessi salvestamine, mille all peetakse silmas järgmist:






  3.4.1. | kaks kiirkaamerat – üks sõiduki ees ja teine selle taga. Need peaksid mõõdetava pildi tootmiseks paiknema sõiduki esi- ja tagaseinast piisavalt kaugel, vältimaks lainurkmoonutusi joonisel A5.3a viirutatult kujutatud alas; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Soovitav on välisvaatluse ja ümbermineku- ning deformeerumisprotsessi salvestamine, mille all peetakse silmas järgmist:

3.4.1.

kaks kiirkaamerat – üks sõiduki ees ja teine selle taga. Need peaksid mõõdetava pildi tootmiseks paiknema sõiduki esi- ja tagaseinast piisavalt kaugel, vältimaks lainurkmoonutusi joonisel A5.3a viirutatult kujutatud alas;

| 3.4.2. | raskuskeskme asukoht ja pealisehitise kontuurid (vt joonis A5.3b) on tähistatud triipude ning vöötidega, et joonisel oleksid näha õiged mõõtmed. |
| --- | --- |

3.4.2.

raskuskeskme asukoht ja pealisehitise kontuurid (vt joonis A5.3b) on tähistatud triipude ning vöötidega, et joonisel oleksid näha õiged mõõtmed.

Joonis A5.3a

Väliskaamera soovitatav vaateväli

Image

Joonis A5.3b

Raskuskeskme asukoha ja sõiduki kontuuri soovitav märgistus

Image

4.   Ümberminekukatse dokumenteerimine

| 4.1. | Tootja peab esitama katsetatava sõiduki üksikasjaliku kirjelduse, milles:






  4.1.1. | märgitakse kõik erinevused täiesti valmis, sõidukorras sõidukitüübi ja katsetatava sõiduki vahel; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Tootja peab esitama katsetatava sõiduki üksikasjaliku kirjelduse, milles:

4.1.1.

märgitakse kõik erinevused täiesti valmis, sõidukorras sõidukitüübi ja katsetatava sõiduki vahel;

| 4.1.2. | konstruktsiooni osade ning üksuste asendamisel muude üksuste või raskustega tõendatakse iga asenduse võrdväärsust (massi, massijaotuse ja paigalduse seisukohast); |
| --- | --- |

4.1.2.

konstruktsiooni osade ning üksuste asendamisel muude üksuste või raskustega tõendatakse iga asenduse võrdväärsust (massi, massijaotuse ja paigalduse seisukohast);

| 4.1.3. | sisaldub katsetatava sõiduki raskuskeskme asukoha selgesõnaline määratlus, mis võib põhineda kas katseks valmis katsesõidukiga läbiviidud mõõtmistel või (täiesti valmis sõidukitüübiga läbi viidud) mõõtmiste ja massiasendustel põhinevate arvutuste kombinatsioonil. |
| --- | --- |

4.1.3.

sisaldub katsetatava sõiduki raskuskeskme asukoha selgesõnaline määratlus, mis võib põhineda kas katseks valmis katsesõidukiga läbiviidud mõõtmistel või (täiesti valmis sõidukitüübiga läbi viidud) mõõtmiste ja massiasendustel põhinevate arvutuste kombinatsioonil.

| 4.2. | Katsearuanne peab hõlmama kõiki andmeid (pilte, salvestisi, jooniseid, mõõdetud väärtusi jne), mis näitavad järgmist:






  4.2.1. | et katse viidi läbi kooskõlas käesoleva lisaga; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Katsearuanne peab hõlmama kõiki andmeid (pilte, salvestisi, jooniseid, mõõdetud väärtusi jne), mis näitavad järgmist:

4.2.1.

et katse viidi läbi kooskõlas käesoleva lisaga;

| 4.2.2. | et käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud (või täitmata); |
| --- | --- |

4.2.2.

et käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud (või täitmata);

| 4.2.3. | sisevaatluste individuaalset hindamist; |
| --- | --- |

4.2.3.

sisevaatluste individuaalset hindamist;

| 4.2.4. | kõiki andmeid ja teavet, mida on vaja sõidukitüübi, katsesõiduki, katse enda ning katse ja selle hindamise eest vastutava personali identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

4.2.4.

kõiki andmeid ja teavet, mida on vaja sõidukitüübi, katsesõiduki, katse enda ning katse ja selle hindamise eest vastutava personali identifitseerimiseks.

| 4.3. | Katsearuandes soovitatakse märkida raskuskeskme kõrgeim ja madalaim asukoht kraavi põhjapinna suhtes. |
| --- | --- |

4.3.

Katsearuandes soovitatakse märkida raskuskeskme kõrgeim ja madalaim asukoht kraavi põhjapinna suhtes.

---

6. LISA

KERESEKTSIOONE RAKENDAV ÜMBERMINEKUKATSE KUI VÕRDVÄÄRNE TÜÜBIKINNITUSMEETOD

1.   Lisaandmed ja -teave

Kui tootja valib kõnealuse katsemeetodi, tuleb lisaks käesoleva eeskirja punktis 3 loetletud andmetele, teabele ning joonistele esitada tehnilisele teenistusele ka järgmine teave:

| 1.1. | katsetatavate keresektsioonide joonised; |
| --- | --- |

1.1.

katsetatavate keresektsioonide joonised;

| 1.2. | pärast keresektsioonide ümberminekukatsete edukat lõpuleviimist – 4. lisa punktis 4 esitatud massijaotuse kehtivuse tõendus; |
| --- | --- |

1.2.

pärast keresektsioonide ümberminekukatsete edukat lõpuleviimist – 4. lisa punktis 4 esitatud massijaotuse kehtivuse tõendus;

| 1.3. | katsetatavate keresektsioonide mõõdetud massid ja tõendus selle kohta, et nende raskuskeskmete asukohad on samad kui tühimassiga sõidukil (juhul, kui sõiduk pole varustatud sõitja turvavarustusega) või täismassiga sõidukil (juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud). (Mõõtearuannete esitlus) |
| --- | --- |

1.3.

katsetatavate keresektsioonide mõõdetud massid ja tõendus selle kohta, et nende raskuskeskmete asukohad on samad kui tühimassiga sõidukil (juhul, kui sõiduk pole varustatud sõitja turvavarustusega) või täismassiga sõidukil (juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud). (Mõõtearuannete esitlus)

2.   Kallutusstend

Kallutusstend peab vastama 5. lisa punktis 1 esitatud nõuetele.

3.   Keresektsioonide ettevalmistamine

| 3.1. | Katsetatavate keresektsioonide arv määratakse kindlaks järgmiste reeglite põhjal:






  3.1.1. | kõiki erinevaid kerelahtrite konfiguratsioone, mis kujutavad endast pealisehitise osa, katsetatakse vähemalt ühes keresektsioonis; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Katsetatavate keresektsioonide arv määratakse kindlaks järgmiste reeglite põhjal:

3.1.1.

kõiki erinevaid kerelahtrite konfiguratsioone, mis kujutavad endast pealisehitise osa, katsetatakse vähemalt ühes keresektsioonis;

| 3.1.2. | igas keresektsioonis peab olema vähemalt kaks kerelahtrit; |
| --- | --- |

3.1.2.

igas keresektsioonis peab olema vähemalt kaks kerelahtrit;

| 3.1.3. | tehislikus keresektsioonis (vt käesoleva eeskirja punkt 2.28) ei tohi kahe mis tahes keresektsiooni vaheline massisuhe olla üle 2; |
| --- | --- |

3.1.3.

tehislikus keresektsioonis (vt käesoleva eeskirja punkt 2.28) ei tohi kahe mis tahes keresektsiooni vaheline massisuhe olla üle 2;

| 3.1.4. | kogu sõiduki jääkruum peab keresektsioonides proportsionaalselt esindatud olema, sh sõiduki kere konfiguratsioonist tulenevad võimalikud ebatavalised kombinatsioonid; |
| --- | --- |

3.1.4.

kogu sõiduki jääkruum peab keresektsioonides proportsionaalselt esindatud olema, sh sõiduki kere konfiguratsioonist tulenevad võimalikud ebatavalised kombinatsioonid;

| 3.1.5. | kogu katusekonstruktsioon peab lokaalsete iseärasuste (nt kõrgusemuudatused, paigaldatud õhukonditsioneer, bensiinipaagid, pagasiraam jne) olemasolu korral olema keresektsioonides proportsionaalselt esindatud. |
| --- | --- |

3.1.5.

kogu katusekonstruktsioon peab lokaalsete iseärasuste (nt kõrgusemuudatused, paigaldatud õhukonditsioneer, bensiinipaagid, pagasiraam jne) olemasolu korral olema keresektsioonides proportsionaalselt esindatud.

| 3.2. | Keresektsiooni kerelahtrite kuju, geomeetria, materjalid ja liited peavad konstruktsiooniliselt täpselt sarnanema nende teostusele pealisehitises. |
| --- | --- |

3.2.

Keresektsiooni kerelahtrite kuju, geomeetria, materjalid ja liited peavad konstruktsiooniliselt täpselt sarnanema nende teostusele pealisehitises.

| 3.3. | Ühenduskonstruktsioonid kerelahtrite vahel peavad vastama pealisehitise tootjapoolsele kirjeldusele (vt 4. lisa punkt 3); arvesse tuleb võtta järgmisi reegleid:






  3.3.1. | originaal-keresektsiooni korral, mis on võetud vahetult sõiduki tegelikust lahendusest, peavad põhilised ja täiendavad ühenduskonstruktsioonid (vt 4. lisa punkt 3.1) olema samad kui sõiduki pealisehitise korral; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Ühenduskonstruktsioonid kerelahtrite vahel peavad vastama pealisehitise tootjapoolsele kirjeldusele (vt 4. lisa punkt 3); arvesse tuleb võtta järgmisi reegleid:

3.3.1.

originaal-keresektsiooni korral, mis on võetud vahetult sõiduki tegelikust lahendusest, peavad põhilised ja täiendavad ühenduskonstruktsioonid (vt 4. lisa punkt 3.1) olema samad kui sõiduki pealisehitise korral;

| 3.3.2. | tehisliku keresektsiooni korral peavad ühenduskonstruktsioonid oma tugevuse, jäikuse ning käitumise seisukohast olema võrdväärsed sõiduki pealisehitise konstruktsioonidega; |
| --- | --- |

3.3.2.

tehisliku keresektsiooni korral peavad ühenduskonstruktsioonid oma tugevuse, jäikuse ning käitumise seisukohast olema võrdväärsed sõiduki pealisehitise konstruktsioonidega;

| 3.3.3. | keresektsioonidesse tuleb paigaldada need jäigad elemendid, mis ei kujuta endast pealisehitise osa, kuid võivad deformeerumise käigus jääkruumi tungida; |
| --- | --- |

3.3.3.

keresektsioonidesse tuleb paigaldada need jäigad elemendid, mis ei kujuta endast pealisehitise osa, kuid võivad deformeerumise käigus jääkruumi tungida;

| 3.3.4. | ühenduskonstruktsioonide mass peab olema kaasatud massijaotusse ning seostatud konkreetse kerelahtriga ja massijaotusega selles kerelahtris. |
| --- | --- |

3.3.4.

ühenduskonstruktsioonide mass peab olema kaasatud massijaotusse ning seostatud konkreetse kerelahtriga ja massijaotusega selles kerelahtris.

| 3.4. | Keresektsioonid peavad olema varustatud tehislike tugedega, mis tagavad neile kallutusplatvormil komplektsele sõidukile omased raskuskeskme asukohad ja pöörlemistelje. Toed peavad vastama järgmistele nõuetele:






  3.4.1. | need peavad olema kinnitatud keresektsiooni külge nii, et nad ei tugevdaks keresektsiooni ega koormaks seda täiendavalt; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Keresektsioonid peavad olema varustatud tehislike tugedega, mis tagavad neile kallutusplatvormil komplektsele sõidukile omased raskuskeskme asukohad ja pöörlemistelje. Toed peavad vastama järgmistele nõuetele:

3.4.1.

need peavad olema kinnitatud keresektsiooni külge nii, et nad ei tugevdaks keresektsiooni ega koormaks seda täiendavalt;

| 3.4.2. | need peavad olema piisavalt tugevad ja jäigad niisuguse võimaliku deformatsiooni ärahoidmiseks, mis võib muuta keresektsiooni liikumissuunda kallutus- ning ümberminekuprotsessi vältel; |
| --- | --- |

3.4.2.

need peavad olema piisavalt tugevad ja jäigad niisuguse võimaliku deformatsiooni ärahoidmiseks, mis võib muuta keresektsiooni liikumissuunda kallutus- ning ümberminekuprotsessi vältel;

| 3.4.3. | nende massi tuleb arvesse võtta massijaotuse ja keresektsiooni raskuskeskme asukoha kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

3.4.3.

nende massi tuleb arvesse võtta massijaotuse ja keresektsiooni raskuskeskme asukoha kindlaksmääramisel.

| 3.5. | Keresektsiooni massijaotuses tuleb arvesse võtta järgmist:






  3.5.1. | kahe 4. lisa punktides 4.2.1 ja 4.2.2 antud tingimuse täitmise kontrollimisel tuleb arvesse võtta kogu keresektsiooni (kerelahtrid, ühenduskonstruktsioonid, täiendavad konstruktsioonielemendid, toed); |
| --- | --- | --- |

3.5.

Keresektsiooni massijaotuses tuleb arvesse võtta järgmist:

3.5.1.

kahe 4. lisa punktides 4.2.1 ja 4.2.2 antud tingimuse täitmise kontrollimisel tuleb arvesse võtta kogu keresektsiooni (kerelahtrid, ühenduskonstruktsioonid, täiendavad konstruktsioonielemendid, toed);

| 3.5.2. | võimalikud kerelahtrite külge kinnitatavad raskused (vt punkt 4.2.2 ja 4. lisa joonis 4) pannakse paika ning fikseeritakse keresektsiooni külge nii, et need ei toimiks tugevduse või lisakoormusena või deformatsiooni piirajana; |
| --- | --- |

3.5.2.

võimalikud kerelahtrite külge kinnitatavad raskused (vt punkt 4.2.2 ja 4. lisa joonis 4) pannakse paika ning fikseeritakse keresektsiooni külge nii, et need ei toimiks tugevduse või lisakoormusena või deformatsiooni piirajana;

| 3.5.3. | juhul, kui sõidukitüübi juurde kuulub sõitja turvavarustus, tuleb arvesse võtta sõitjate masse vastavalt 4. ja 5. lisale. |
| --- | --- |

3.5.3.

juhul, kui sõidukitüübi juurde kuulub sõitja turvavarustus, tuleb arvesse võtta sõitjate masse vastavalt 4. ja 5. lisale.

4.   Katsemenetlus

Kasutatakse komplektse sõiduki katsemenetlust, mis on kirjeldatud 5. lisa punktis 3.

5.   Katsete hindamine

| 5.1. | Sõidukitüüp kinnitatakse juhul, kui kõik keresektsioonid läbivad ümberminekukatse ja võrrandite 2 ja 3 (4. lisa punkt 3) tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

5.1.

Sõidukitüüp kinnitatakse juhul, kui kõik keresektsioonid läbivad ümberminekukatse ja võrrandite 2 ja 3 (4. lisa punkt 3) tingimused on täidetud.

| 5.2. | Sõidukitüüpi ei kinnitata, kui üks keresektsioonidest ei läbi katset. |
| --- | --- |

5.2.

Sõidukitüüpi ei kinnitata, kui üks keresektsioonidest ei läbi katset.

| 5.3. | Kui keresektsioon läbib ümberminekukatse, loetakse kõik selle keresektsiooni koosseisu kuuluvad kerelahtrid ümberminekukatse läbinuks ja tulemust võib esitada järgnevates tüübikinnitustaotlustes, tingimusel et nende masside suhe jääb hilisemas pealisehitises samaks. |
| --- | --- |

5.3.

Kui keresektsioon läbib ümberminekukatse, loetakse kõik selle keresektsiooni koosseisu kuuluvad kerelahtrid ümberminekukatse läbinuks ja tulemust võib esitada järgnevates tüübikinnitustaotlustes, tingimusel et nende masside suhe jääb hilisemas pealisehitises samaks.

| 5.4. | Kui keresektsioon ei läbi ümberminekukatset, loetakse kõik selle keresektsiooni koosseisu kuuluvad kerelahtrid katset mitteläbinuks, seda isegi juhul, kui jääkruumi puutumatus on rikutud vaid ühes kerelahtritest. |
| --- | --- |

5.4.

Kui keresektsioon ei läbi ümberminekukatset, loetakse kõik selle keresektsiooni koosseisu kuuluvad kerelahtrid katset mitteläbinuks, seda isegi juhul, kui jääkruumi puutumatus on rikutud vaid ühes kerelahtritest.

6.   Keresektsiooni ümberminekukatsete dokumenteerimine

Katsearuanne peab hõlmama kogu andmestikku, mis on nõutav järgmistest asjaoludest ülevaate andmiseks:

| 6.1. | katsetatud keresektsioonide konstruktsioon (mõõtmed, materjalid, massid, raskuskeskme asukoht, valmistusmeetodid); |
| --- | --- |

6.1.

katsetatud keresektsioonide konstruktsioon (mõõtmed, materjalid, massid, raskuskeskme asukoht, valmistusmeetodid);

| 6.2. | katsete läbiviimise kooskõla käesoleva lisaga; |
| --- | --- |

6.2.

katsete läbiviimise kooskõla käesoleva lisaga;

| 6.3. | käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõuete täitmine või täitmata jätmine; |
| --- | --- |

6.3.

käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõuete täitmine või täitmata jätmine;

| 6.4. | keresektsioonide ja nende kerelahtrite individuaalne hindamine; |
| --- | --- |

6.4.

keresektsioonide ja nende kerelahtrite individuaalne hindamine;

| 6.5. | sõidukitüübi määratlus, selle pealisehitis, katsetatud keresektsioonid, katsete ja nende läbiviimise eest vastutava personali hindamine. |
| --- | --- |

6.5.

sõidukitüübi määratlus, selle pealisehitis, katsetatud keresektsioonid, katsete ja nende läbiviimise eest vastutava personali hindamine.

---

7. LISA

KERESEKTSIOONIDE KVAASISTAATILINE KOORMUSKATSE KUI VÕRDVÄÄRNE TÜÜBIKINNITUSMEETOD

1.   Lisaandmed ja -teave

Kõnealuse katsemeetodi puhul kasutatakse keresektsioone katseüksustena, millest igaüks koosneb vähemalt kahest hindamise objektiks oleva sõiduki kerelahtrist, mis on ühendatud esindavate konstruktsioonielementidega. Kui tootja valib selle katsemeetodi, tuleb tehnilisele teenistusele lisaks käesoleva eeskirja punktis 3.2 loetletud andmetele, teabele ning joonistele esitada ka järgmine lisateave:

| 1.1. | katsetatavate keresektsioonide joonised; |
| --- | --- |

1.1.

katsetatavate keresektsioonide joonised;

| 1.2. | pealisehitise iga kerelahtri poolt neelatav energiaväärtus ja katsetatavate keresektsioonide energiaväärtused; |
| --- | --- |

1.2.

pealisehitise iga kerelahtri poolt neelatav energiaväärtus ja katsetatavate keresektsioonide energiaväärtused;

| 1.3. | energianõude (vt punkt 4.2 allpool) täitmise tõendamine pärast keresektsioonide kvaasistaatiliste koormuskatsete edukat läbiviimist. |
| --- | --- |

1.3.

energianõude (vt punkt 4.2 allpool) täitmise tõendamine pärast keresektsioonide kvaasistaatiliste koormuskatsete edukat läbiviimist.

2.   Keresektsioonide ettevalmistamine

| 2.1. | Tootja peab katse läbiviimiseks mõeldud keresektsioonide projekteerimisel ja tootmisel arvesse võtma 6. lisa punktides 3.1, 3.2 ning 3.3 esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

2.1.

Tootja peab katse läbiviimiseks mõeldud keresektsioonide projekteerimisel ja tootmisel arvesse võtma 6. lisa punktides 3.1, 3.2 ning 3.3 esitatud nõudeid.

| 2.2. | Keresektsioonid peavad olema varustatud jääkruumi profiiliga kohtades, kus peetakse tõenäoliseks, et võimaliku deformeerumise tulemusena võivad postid või muud konstruktsioonielemendid sisse tungida. |
| --- | --- |

2.2.

Keresektsioonid peavad olema varustatud jääkruumi profiiliga kohtades, kus peetakse tõenäoliseks, et võimaliku deformeerumise tulemusena võivad postid või muud konstruktsioonielemendid sisse tungida.

3.   Katsemenetlus

| 3.1. | Iga katsetatav keresektsioon kinnitatakse kindlalt ja turvaliselt jäiga alusraamikonstruktsiooni kaudu katsestendi külge, nii et:






  3.1.1. | kinnituspunktide ümbruses ei toimuks lokaalset plastset deformatsiooni; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Iga katsetatav keresektsioon kinnitatakse kindlalt ja turvaliselt jäiga alusraamikonstruktsiooni kaudu katsestendi külge, nii et:

3.1.1.

kinnituspunktide ümbruses ei toimuks lokaalset plastset deformatsiooni;

| 3.1.2. | kinnituskoht ja -meetod ei takistaks eeldatavate plastsete tsoonide ning liigendite moodustumist ja toimimist. |
| --- | --- |

3.1.2.

kinnituskoht ja -meetod ei takistaks eeldatavate plastsete tsoonide ning liigendite moodustumist ja toimimist.

| 3.2. | Koormuse rakendamisel keresektsioonile tuleb arvesse võtta järgmisi nõudeid:






  3.2.1. | koormus kantakse kaldrööpale üle ühtlaselt, jäiga tala abil, mis on ümberminekukatse käigus maapinna simuleerimiseks kaldrööpast pikem ning järgib kaldrööpa geomeetriat; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Koormuse rakendamisel keresektsioonile tuleb arvesse võtta järgmisi nõudeid:

3.2.1.

koormus kantakse kaldrööpale üle ühtlaselt, jäiga tala abil, mis on ümberminekukatse käigus maapinna simuleerimiseks kaldrööpast pikem ning järgib kaldrööpa geomeetriat;

| 3.2.2. | rakendatud koormuse suund (vt joonis A7.1) seostatakse sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinnaga ja selle kaldenurk (α) määratakse kindlaks järgmisel viisil:

  kus:







  Hc | = | sõiduki kaldrööpa kõrgus (mm) mõõdetuna horisontaaltasapinna suhtes, millel sõiduk seisab. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

rakendatud koormuse suund (vt joonis A7.1) seostatakse sõiduki pikisuunalise vertikaalse kesktasapinnaga ja selle kaldenurk (α) määratakse kindlaks järgmisel viisil:

kus:

Hc

=

sõiduki kaldrööpa kõrgus (mm) mõõdetuna horisontaaltasapinna suhtes, millel sõiduk seisab.

Joonis A7.1

Koormuse rakendamine keresektsioonile

Image

| 3.2.3. | koormus rakendatakse talale keresektsiooni raskuskeskmes, mis on tuletatud sektsiooni kerelahtrite ja neid ühendavate konstruktsioonielementide massidest. Joonisel A.7.1 esitatud sümboleid kasutades saab keresektsiooni asendi kindlaks määrata järgmise võrrandi abil:

  kus:







  s | = | kerelahtrite arv keresektsioonis |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | inda kerelahtri mass |
| li | = | inda keresektsiooni raskuskeskme kaugus valitud pöördepunktist (kerelahtri (1) kesktasapind joonisel A7.1) |
| lCG | = | keresektsiooni raskuskeskme kaugus samast valitud pöördepunktist; |

3.2.3.

koormus rakendatakse talale keresektsiooni raskuskeskmes, mis on tuletatud sektsiooni kerelahtrite ja neid ühendavate konstruktsioonielementide massidest. Joonisel A.7.1 esitatud sümboleid kasutades saab keresektsiooni asendi kindlaks määrata järgmise võrrandi abil:

kus:

s

=

kerelahtrite arv keresektsioonis

mi

=

inda kerelahtri mass

li

=

inda keresektsiooni raskuskeskme kaugus valitud pöördepunktist (kerelahtri (1) kesktasapind joonisel A7.1)

lCG

=

keresektsiooni raskuskeskme kaugus samast valitud pöördepunktist;

| 3.2.4. | koormust tuleb suurendada järk-järgult, mõõtes kaasnevat deformatsiooni diskreetsete intervallide järel kuni ülima deformatsioonini (du), mille korral jääkruumi tungib mõni keresektsiooni elementidest. |
| --- | --- |

3.2.4.

koormust tuleb suurendada järk-järgult, mõõtes kaasnevat deformatsiooni diskreetsete intervallide järel kuni ülima deformatsioonini (du), mille korral jääkruumi tungib mõni keresektsiooni elementidest.

| 3.3. | Koormuse ja läbipainde diagrammi koostamisel:






  3.3.1. | mõõtmissagedus peab olema piisav katkematu kõvera moodustamiseks (vt joonis A.7.2); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Koormuse ja läbipainde diagrammi koostamisel:

3.3.1.

mõõtmissagedus peab olema piisav katkematu kõvera moodustamiseks (vt joonis A.7.2);

| 3.3.2. | koormuse ja deformatsiooni väärtusi tuleb mõõta üheaegselt; |
| --- | --- |

3.3.2.

koormuse ja deformatsiooni väärtusi tuleb mõõta üheaegselt;

| 3.3.3. | koormatud kaldrööpa deformatsiooni tuleb mõõta rakendatud koormuse tasapinnal ja suunas; |
| --- | --- |

3.3.3.

koormatud kaldrööpa deformatsiooni tuleb mõõta rakendatud koormuse tasapinnal ja suunas;

| 3.3.4. | nii koormust kui ka deformatsiooni tuleb mõõta täpsusega ± 1 %. |
| --- | --- |

3.3.4.

nii koormust kui ka deformatsiooni tuleb mõõta täpsusega ± 1 %.

4.   Katsetulemuste hindamine

| 4.1. | Koostatud koormuse ja deformatsiooni kõverast lähtuvalt väljendatakse keresektsiooni poolt tegelikkuses neelatud energia (EBS) kõverast allapoole jääva alana (vt joonis A.7.2).

  Joonis A7. 2


  Keresektsiooni poolt neelatud energia, tuletatuna mõõdetud koormuse ja deformatsiooni kõverast |
| --- | --- |

4.1.

Koostatud koormuse ja deformatsiooni kõverast lähtuvalt väljendatakse keresektsiooni poolt tegelikkuses neelatud energia (EBS) kõverast allapoole jääva alana (vt joonis A.7.2).

Joonis A7. 2

Keresektsiooni poolt neelatud energia, tuletatuna mõõdetud koormuse ja deformatsiooni kõverast

Image

| 4.2. | Minimaalne energia, mille keresektsioon peab neelama (Emin), määratakse kindlaks järgmisel viisil:






  4.2.1. | pealisehitise poolt neelatav koguenergia (ET) on:
  ET = 0,75 MgΔh
  kus:







  M | = | Mk, sõiduki tühimass juhul, kui sõitja turvavarustus puudub; või
  Mt, sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitatsioonikonstant, |
| Δh | = | sõiduki raskuskeskme püstsuunaline liikumine (meetrites) ümberminekukatse käigus, vastavalt käesoleva lisa liitele; |

4.2.

Minimaalne energia, mille keresektsioon peab neelama (Emin), määratakse kindlaks järgmisel viisil:

4.2.1.

pealisehitise poolt neelatav koguenergia (ET) on:

ET = 0,75 MgΔh

kus:

M

=

Mk, sõiduki tühimass juhul, kui sõitja turvavarustus puudub; või

Mt, sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud,

g

=

gravitatsioonikonstant,

Δh

=

sõiduki raskuskeskme püstsuunaline liikumine (meetrites) ümberminekukatse käigus, vastavalt käesoleva lisa liitele;

| 4.2.2. | koguenergia ET jaotatakse pealisehitise kerelahtrite vahel võrdeliselt nende massidega:

  kus:







  Ei | = | inda kerelahtri poolt neelatud energia |
| --- | --- | --- | --- |
| mI | = | inda kerelahtri mass, määratletuna vastavalt 4. lisa punktile 4.1 |

4.2.2.

koguenergia ET jaotatakse pealisehitise kerelahtrite vahel võrdeliselt nende massidega:

kus:

Ei

=

inda kerelahtri poolt neelatud energia

mI

=

inda kerelahtri mass, määratletuna vastavalt 4. lisa punktile 4.1

| 4.2.3. | minimaalne energia, mille keresektsioon peab neelama (Emin
  ), kujutab endast keresektsiooni moodustavate kerelahtrite energia summat: |
| --- | --- |

4.2.3.

minimaalne energia, mille keresektsioon peab neelama (Emin
  ), kujutab endast keresektsiooni moodustavate kerelahtrite energia summat:

| 4.3. | Keresektsioon läbib koormuskatse juhul, kui:
  EBS ≥ Emin

  Sel juhul loetakse kõik keresektsiooni moodustavad kerelahtrid kvaasistaatilise koormuskatse läbinuks ja saadud tulemustele võib viidata tulevastes tüübikinnitustaotlustes, tingimusel et komponent-kerelahtritelt ei eeldata suurema massi talumist hilisemates pealisehitistes. |
| --- | --- |

4.3.

Keresektsioon läbib koormuskatse juhul, kui:

EBS ≥ Emin

Sel juhul loetakse kõik keresektsiooni moodustavad kerelahtrid kvaasistaatilise koormuskatse läbinuks ja saadud tulemustele võib viidata tulevastes tüübikinnitustaotlustes, tingimusel et komponent-kerelahtritelt ei eeldata suurema massi talumist hilisemates pealisehitistes.

| 4.4. | Keresektsioon ei läbi koormuskatset juhul, kui:
  EBS < Emin

  Sel juhul loetakse kõik sellesse keresektsiooni kuuluvad kerelahtrid katse mitteläbinuks, seda isegi juhul, kui jääkruumi puutumatus on rikutud vaid ühes kerelahtritest. |
| --- | --- |

4.4.

Keresektsioon ei läbi koormuskatset juhul, kui:

EBS < Emin

Sel juhul loetakse kõik sellesse keresektsiooni kuuluvad kerelahtrid katse mitteläbinuks, seda isegi juhul, kui jääkruumi puutumatus on rikutud vaid ühes kerelahtritest.

| 4.5. | Sõidukitüüp kuulub kinnitamisele juhul, kui kõik nõutavad keresektsioonid läbivad koormuskatse. |
| --- | --- |

4.5.

Sõidukitüüp kuulub kinnitamisele juhul, kui kõik nõutavad keresektsioonid läbivad koormuskatse.

5.   Keresektsiooni kvaasistaatiliste koormuskatsete dokumenteerimine

Katsearuanne peab olema kooskõlas 6. lisa punktis 6 sätestatud vormi ja sisuga.

Liide

Raskuskeskme püstsuunalise liikumise kindlaksmääramine ümbermineku käigus

Raskuskeskme ümberminekukatsega seonduvat püstsuunalist liikumist (Δh) saab kindlaks määrata allpool kirjeldatud graafilise meetodi abil.

| 1. | Sõiduki mõõtkavas ristlõikejooniste abil määratakse kindlaks kallutusplatvormil ebastabiilses tasakaaluasendis seisva sõiduki raskuskeskme (1) algkõrgus (h1) kraavi alumise tasapinna suhtes (vt joonis A7.A1.1). |
| --- | --- |

1.

Sõiduki mõõtkavas ristlõikejooniste abil määratakse kindlaks kallutusplatvormil ebastabiilses tasakaaluasendis seisva sõiduki raskuskeskme (1) algkõrgus (h1) kraavi alumise tasapinna suhtes (vt joonis A7.A1.1).

| 2. | Eeldades, et sõiduki ristlõige pöörleb rattatugede serva ümber, (punkt A joonisel A7.A1.1), määratakse sõiduki ristlõige nii, et selle kaldrööbas puutuks napilt kokku kraavi alumise tasapinnaga (vt joonis A7.A1.2). Selles asendis määratakse kindlaks raskuskeskme (2) kõrgus (h2) kraavi alumise tasapinna suhtes.

  Joonis A7.A1.1





  Joonis A7.A1.2


  Sõiduki raskuskeskme püstsuunalise liikumise kindlaksmääramine |
| --- | --- |

2.

Eeldades, et sõiduki ristlõige pöörleb rattatugede serva ümber, (punkt A joonisel A7.A1.1), määratakse sõiduki ristlõige nii, et selle kaldrööbas puutuks napilt kokku kraavi alumise tasapinnaga (vt joonis A7.A1.2). Selles asendis määratakse kindlaks raskuskeskme (2) kõrgus (h2) kraavi alumise tasapinna suhtes.

Joonis A7.A1.1

Image

Joonis A7.A1.2

Sõiduki raskuskeskme püstsuunalise liikumise kindlaksmääramine

Image

| 3. | Raskuskeskme püstsuunaline liikumine (Δh):
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

Raskuskeskme püstsuunaline liikumine (Δh):

Δh = h1 – h2

| 4. | Kui katsetatakse enam kui üht keresektsiooni ja iga keresektsiooni lõplik deformeerunud kuju on erinev, määratakse raskuskeskme püstsuunaline liikumine (Δhi) kindlaks iga keresektsiooni puhul eraldi ning summaarne keskmine väärtus (Δh) leitakse järgmise võrrandi abil:



  kus:







  Δhi | = | inda keresektsiooni püstsuunaline liikumine |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | katsetatud keresektsioonide arv. |

4.

Kui katsetatakse enam kui üht keresektsiooni ja iga keresektsiooni lõplik deformeerunud kuju on erinev, määratakse raskuskeskme püstsuunaline liikumine (Δhi) kindlaks iga keresektsiooni puhul eraldi ning summaarne keskmine väärtus (Δh) leitakse järgmise võrrandi abil:

Formula

kus:

Δhi

=

inda keresektsiooni püstsuunaline liikumine

k

=

katsetatud keresektsioonide arv.

---

8. LISA

KOMPONENTIDE KATSETAMISEL PÕHINEVAD KVAASISTAATILISED ARVUTUSED KUI VÕRDVÄÄRNE TÜÜBIKINNITUSMEETOD

1.   Lisaandmed ja -teave

Kui tootja valib selle katsemeetodi, tuleb lisaks käesoleva eeskirja punktis 3.2 loetletud andmetele ning joonistele esitada tehnilisele teenistusele ka järgmine teave:

| 1.1. | Plastsete tsoonide (PZ) ja plastsete liigendite (PH) asukohad pealisehitises:






  1.1.1. | kõik üksikud PZd ja PHd peavad pealisehitise joonisel nende geomeetriliselt määratletud asukohtades üheselt tähistatud olema (vt joonis A.8.1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Plastsete tsoonide (PZ) ja plastsete liigendite (PH) asukohad pealisehitises:

1.1.1.

kõik üksikud PZd ja PHd peavad pealisehitise joonisel nende geomeetriliselt määratletud asukohtades üheselt tähistatud olema (vt joonis A.8.1);

| 1.1.2. | PZde ja PHde vahelisi konstruktsioonielemente saab arvutustes käsitleda jäikade või elastsete osadena ning nende pikkuse määravad kindlaks nende tegelikud mõõtmed sõidukis. |
| --- | --- |

1.1.2.

PZde ja PHde vahelisi konstruktsioonielemente saab arvutustes käsitleda jäikade või elastsete osadena ning nende pikkuse määravad kindlaks nende tegelikud mõõtmed sõidukis.

| 1.2. | PZ-de ja PH-de tehnilised parameetrid:






  1.2.1. | nende konstruktsioonielementide ristlõike geomeetria, milles PZd ja PHd asuvad; |
| --- | --- | --- |

1.2.

PZ-de ja PH-de tehnilised parameetrid:

1.2.1.

nende konstruktsioonielementide ristlõike geomeetria, milles PZd ja PHd asuvad;

| 1.2.2. | igale PZ-le ja PH-le rakendatud koormuse tüüp ning suund; |
| --- | --- |

1.2.2.

igale PZ-le ja PH-le rakendatud koormuse tüüp ning suund;

| 1.2.3. | iga PZ ja PH koormuse ja deformatsiooni kõver, nagu seda on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. Tootja võib PZde ja PHde arvutamiseks kasutada kas staatilisi või dünaamilisi karakteristikuid, kuid staatiliste ning dünaamiliste karakteristikute samaaegne kasutamine ühe arvutuse piires on keelatud. |
| --- | --- |

1.2.3.

iga PZ ja PH koormuse ja deformatsiooni kõver, nagu seda on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. Tootja võib PZde ja PHde arvutamiseks kasutada kas staatilisi või dünaamilisi karakteristikuid, kuid staatiliste ning dünaamiliste karakteristikute samaaegne kasutamine ühe arvutuse piires on keelatud.

Joonis A8.1

Kerelahtri plastsete liigendite geomeetrilised parameetrid

Image

| 1.3. | Teade pealisehitise poolt neelatava koguenergia (ET) kohta, kasutades allpool punktis 3.1 osutatud valemit. |
| --- | --- |

1.3.

Teade pealisehitise poolt neelatava koguenergia (ET) kohta, kasutades allpool punktis 3.1 osutatud valemit.

| 1.4. | Arvutuste tegemisel kasutatava algoritmi ja arvutiprogrammi lühike tehniline kirjeldus. |
| --- | --- |

1.4.

Arvutuste tegemisel kasutatava algoritmi ja arvutiprogrammi lühike tehniline kirjeldus.

2.   Nõuded kvaasistaatilistele arvutustele

| 2.1. | Arvutuste tegemiseks modelleeritakse kogu pealisehitis matemaatiliselt kandva ja deformeeritava konstruktsioonina, võttes arvesse järgmisi tingimusi:






  2.1.1. | pealisehitis peab olema modelleeritud üksiku koormatud üksusena, mis sisaldab deformeeruvaid PZsid ja PHsid, mis on ühendatud kohaste konstruktsioonielementidega; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Arvutuste tegemiseks modelleeritakse kogu pealisehitis matemaatiliselt kandva ja deformeeritava konstruktsioonina, võttes arvesse järgmisi tingimusi:

2.1.1.

pealisehitis peab olema modelleeritud üksiku koormatud üksusena, mis sisaldab deformeeruvaid PZsid ja PHsid, mis on ühendatud kohaste konstruktsioonielementidega;

| 2.1.2. | pealisehitise mõõtmed peavad vastama kere tegelikele mõõtmetele. Jääkruumi kontrollimisel tuleb kasutada külgseinapostide ja katusekonstruktsiooni sisekontuure; |
| --- | --- |

2.1.2.

pealisehitise mõõtmed peavad vastama kere tegelikele mõõtmetele. Jääkruumi kontrollimisel tuleb kasutada külgseinapostide ja katusekonstruktsiooni sisekontuure;

| 2.1.3. | PH-d järgivad nende postide ja konstruktsioonielementide tegelikke mõõtmeid, millel nad paiknevad (vt käesoleva lisa liide). |
| --- | --- |

2.1.3.

PH-d järgivad nende postide ja konstruktsioonielementide tegelikke mõõtmeid, millel nad paiknevad (vt käesoleva lisa liide).

| 2.2. | Arvutustes rakendatavad koormused peavad vastama järgmistele nõuetele:






  2.2.1. | aktiivset koormust rakendatakse pikisuunalises tasapinnas, mis hõlmab pealisehitise (sõiduki) raskuskeset, mis on perpendikulaarne sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna (VLCP) suhtes. Aktiivne koormus rakendatakse pealisehitise kaldrööpale absoluutselt jäiga koormuse rakendustasapinna kaudu, mis ulatub mõlemas suunas üle kaldrööpa ja mis tahes külgneva konstruktsiooni; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Arvutustes rakendatavad koormused peavad vastama järgmistele nõuetele:

2.2.1.

aktiivset koormust rakendatakse pikisuunalises tasapinnas, mis hõlmab pealisehitise (sõiduki) raskuskeset, mis on perpendikulaarne sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna (VLCP) suhtes. Aktiivne koormus rakendatakse pealisehitise kaldrööpale absoluutselt jäiga koormuse rakendustasapinna kaudu, mis ulatub mõlemas suunas üle kaldrööpa ja mis tahes külgneva konstruktsiooni;

| 2.2.2. | simulatsiooni alguses puutub koormuse rakendustasapind kaldrööpaga kokku selle vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes kõige kaugemas osas. Koormuse rakendustasapinna ja pealisehitise kokkupuutepunktid määratakse kindlaks nii, et need tagaksid koormuse täpse ülekande; |
| --- | --- |

2.2.2.

simulatsiooni alguses puutub koormuse rakendustasapind kaldrööpaga kokku selle vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes kõige kaugemas osas. Koormuse rakendustasapinna ja pealisehitise kokkupuutepunktid määratakse kindlaks nii, et need tagaksid koormuse täpse ülekande;

| 2.2.3. | aktiivsel koormusel peab olema kaldenurk α sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes (vt joonis A.8.2):

  kus:







  Hc | = | sõiduki kaldrööpa kõrgus (mm) mõõdetuna horisontaaltasapinna suhtes, millel sõiduk seisab. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3.

aktiivsel koormusel peab olema kaldenurk α sõiduki vertikaalse pikisuunalise kesktasapinna suhtes (vt joonis A.8.2):

kus:

Hc

=

sõiduki kaldrööpa kõrgus (mm) mõõdetuna horisontaaltasapinna suhtes, millel sõiduk seisab.

Aktiivse koormuse mõjusuunda ei tohi arvutuste tegemise ajal muuta;

| 2.2.4. | aktiivset koormust suurendatakse väikeste tõususammude kaupa ja kogu konstruktsiooni deformatsioon arvutatakse välja igal koormuse tõususammul. Koormuse tõususammude arv peab olema üle 100 ja tõususammud peavad olema kvaasivõrdsed; |
| --- | --- |

2.2.4.

aktiivset koormust suurendatakse väikeste tõususammude kaupa ja kogu konstruktsiooni deformatsioon arvutatakse välja igal koormuse tõususammul. Koormuse tõususammude arv peab olema üle 100 ja tõususammud peavad olema kvaasivõrdsed;

| 2.2.5. | deformatsiooniprotsessi kestel võidakse koormuse rakendustasapinnal lubada lisaks paralleelsele ülekandele ka pöörelda koormuse rakendustasapinna ja raskuskeset hõlmava põiksuunalise pinna lõikumistelje ümber, et see saaks järgida pealisehitise asümmeetrilist deformatsiooni; |
| --- | --- |

2.2.5.

deformatsiooniprotsessi kestel võidakse koormuse rakendustasapinnal lubada lisaks paralleelsele ülekandele ka pöörelda koormuse rakendustasapinna ja raskuskeset hõlmava põiksuunalise pinna lõikumistelje ümber, et see saaks järgida pealisehitise asümmeetrilist deformatsiooni;

| 2.2.6. | passiivsed (toetavad) jõud rakendatakse jäigale aluspõrandakonstruktsioonile, ilma sealjuures konstruktsioonilisele deformeerumisele mõju avaldamata. |
| --- | --- |

2.2.6.

passiivsed (toetavad) jõud rakendatakse jäigale aluspõrandakonstruktsioonile, ilma sealjuures konstruktsioonilisele deformeerumisele mõju avaldamata.

Joonis A8. 2

Koormuse rakendamine pealisehitisele

Image

| 2.3. | Arvutuste algoritm ja arvutiprogramm peavad vastama järgmistele nõuetele:






  2.3.1. | programm peab võtma arvesse mittelineaarsusi PH karakteristikutes ja ulatuslikke konstruktsioonilisi deformatsioone; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Arvutuste algoritm ja arvutiprogramm peavad vastama järgmistele nõuetele:

2.3.1.

programm peab võtma arvesse mittelineaarsusi PH karakteristikutes ja ulatuslikke konstruktsioonilisi deformatsioone;

| 2.3.2. | programm peab võtma arvesse PHde ja PZde tööpiirkonda ning katkestama arvutused juhul, kui PHde deformatsioon väljub kehtivaks tunnistatud tööpiirkonna piiridest (vt käesoleva lisa liide); |
| --- | --- |

2.3.2.

programm peab võtma arvesse PHde ja PZde tööpiirkonda ning katkestama arvutused juhul, kui PHde deformatsioon väljub kehtivaks tunnistatud tööpiirkonna piiridest (vt käesoleva lisa liide);

| 2.3.3. | programm peab võimaldama kogu pealisehitise poolt neelatud energia arvutamist igal koormuse tõususammul; |
| --- | --- |

2.3.3.

programm peab võimaldama kogu pealisehitise poolt neelatud energia arvutamist igal koormuse tõususammul;

| 2.3.4. | programm peab koormuse igal tõususammul suutma näidata pealisehitise koosseisu kuuluvate kerelahtrite deformeerunud kuju ja iga jääkruumi tungida võiva jäiga osa asendit. Programm peab tuvastama koormuse tõususammu, mille korral mis tahes jäik konstruktsiooniosa esmakordselt jääkruumi tungib; |
| --- | --- |

2.3.4.

programm peab koormuse igal tõususammul suutma näidata pealisehitise koosseisu kuuluvate kerelahtrite deformeerunud kuju ja iga jääkruumi tungida võiva jäiga osa asendit. Programm peab tuvastama koormuse tõususammu, mille korral mis tahes jäik konstruktsiooniosa esmakordselt jääkruumi tungib;

| 2.3.5. | programm peab olema võimeline selle koormuse tõususammu registreerimiseks ja tuvastamiseks, mille korral algab pealisehitise üldine kollaps, st kui pealisehitis muutub ebastabiilseks ja deformatsioon jätkub koormuse suurenemiseta. |
| --- | --- |

2.3.5.

programm peab olema võimeline selle koormuse tõususammu registreerimiseks ja tuvastamiseks, mille korral algab pealisehitise üldine kollaps, st kui pealisehitis muutub ebastabiilseks ja deformatsioon jätkub koormuse suurenemiseta.

3.   Arvutuste hindamine

| 3.1. | Pealisehitise poolt neelatav koguenergia (ET) määratakse kindlaks järgmisel viisil:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  kus:







  M | = | | Mk, sõiduki tühimass juhul, kui sõitja turvavarustus puudub või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

Pealisehitise poolt neelatav koguenergia (ET) määratakse kindlaks järgmisel viisil:

ET = 0,75 M.g.Δh

kus:

M

=

Mk, sõiduki tühimass juhul, kui sõitja turvavarustus puudub või

| | Mt sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud |
| --- | --- |

Mt sõiduki tegelik täismass juhul, kui sõitja turvavarustus on paigaldatud

G

=

gravitatsioonikonstant

Δh

=

sõiduki raskuskeskme püstsuunaline liikumine (meetrites) ümberminekukatse käigus, nagu see on määratletud 7. lisa liites.

| 3.2. | Pealisehitise poolt neelatud energia (Ea) arvutatakse koormuse sellel tõususammul, mille puhul mis tahes jäik konstruktsiooniosa esmakordselt jääkruumi tungib. |
| --- | --- |

3.2.

Pealisehitise poolt neelatud energia (Ea) arvutatakse koormuse sellel tõususammul, mille puhul mis tahes jäik konstruktsiooniosa esmakordselt jääkruumi tungib.

| 3.3. | Sõidukitüüp kinnitatakse juhul, kui Ea ≥ ET |
| --- | --- |

3.3.

Sõidukitüüp kinnitatakse juhul, kui Ea ≥ ET

4.   Kvaasistaatiliste arvutuste dokumenteerimine

Arvutusaruanne peab sisaldama järgmist teavet:

| 4.1. | pealisehitise üksikasjalik mehhaaniline kirjeldus, sh PZde ja PHde asukohad ja jäikade ning elastsete osade määratlused; |
| --- | --- |

4.1.

pealisehitise üksikasjalik mehhaaniline kirjeldus, sh PZde ja PHde asukohad ja jäikade ning elastsete osade määratlused;

| 4.2. | katsete tulemusel saadud andmed ja nendest tulenevad graafikud; |
| --- | --- |

4.2.

katsete tulemusel saadud andmed ja nendest tulenevad graafikud;

| 4.3. | märge selle kohta, kas käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõue on täidetud või täitmata; |
| --- | --- |

4.3.

märge selle kohta, kas käesoleva eeskirja punktis 5.1 esitatud nõue on täidetud või täitmata;

| 4.4. | sõidukitüübi ja katsete läbiviimise, arvutuste tegemise ning hindamise eest vastutava personali identifitseerimine. |
| --- | --- |

4.4.

sõidukitüübi ja katsete läbiviimise, arvutuste tegemise ning hindamise eest vastutava personali identifitseerimine.

Liide

Plastsete liigendite karakteristikud

1.   Karakteristikute kõverad

Plastse tsooni (PZ) karakteristiku kõver väljendab üldiselt mittelineaarset koormuse ja deformatsiooni suhet, mida mõõdetakse sõiduki konstruktsiooniosadel laborikatsete käigus.

Plastse liigendi karakteristiku kõverad kujutavad endast paindemomendi (M) ja pöörlemisnurga (φ) suhet. PH karakteristiku kõvera üldkuju on kujutatud joonisel A.8.A.1.1.

Joonis A.8.A.1.1

Plastse liigendi karakteristiku kõver

Image

2.   Deformatsioonipiirkondade aspektid

| 2.1. | PH karakteristiku kõvera „mõõtepiirkond” kujutab endast deformatsioonipiirkonda, mille ulatuses mõõtmised on tehtud. Mõõtepiirkond võib hõlmata purunemise ja/või kiire kõvenemise piirkonda. Arvutustes võib kasutada vaid PH karakteristikute neid väärtusi, mis jäävad mõõtepiirkonna raamidesse. |
| --- | --- |

2.1.

PH karakteristiku kõvera „mõõtepiirkond” kujutab endast deformatsioonipiirkonda, mille ulatuses mõõtmised on tehtud. Mõõtepiirkond võib hõlmata purunemise ja/või kiire kõvenemise piirkonda. Arvutustes võib kasutada vaid PH karakteristikute neid väärtusi, mis jäävad mõõtepiirkonna raamidesse.

| 2.2. | PH karakteristikukõvera „tööpiirkond” kujutab endast piirkonda, mille ulatuses tehakse arvutusi.
  Tööpiirkond ei tohi olla mõõtepiirkonnast suurem ja võib hõlmata purunemise, kuid mitte kiire kõvenemise piirkonda. |
| --- | --- |

2.2.

PH karakteristikukõvera „tööpiirkond” kujutab endast piirkonda, mille ulatuses tehakse arvutusi.

Tööpiirkond ei tohi olla mõõtepiirkonnast suurem ja võib hõlmata purunemise, kuid mitte kiire kõvenemise piirkonda.

| 2.3. | Arvutustes kasutatavad PH karakteristikud peavad asuma M-φ kõvera mõõtepiirkonnas. |
| --- | --- |

2.3.

Arvutustes kasutatavad PH karakteristikud peavad asuma M-φ kõvera mõõtepiirkonnas.

3.   Dünaamilised karakteristikud

Olemas on kahte liiki PH ja PZ karakteristikuid: kvaasistaatilised ning dünaamilised. PH dünaamilisi karakteristikuid saab kindlaks määrata kahel viisil:

| 3.1. | komponendi dünaamilise löökkatsetamise teel; |
| --- | --- |

3.1.

komponendi dünaamilise löökkatsetamise teel;

| 3.2. | dünaamilise teguri Kd kasutamise teel kvaasistaatiliste PH karakteristikute muundamiseks.
  Muundamine tähendab seda, et kvaasistaatilise paindemomendi väärtusi võidakse suurendada Kd võrra.
  Terasest konstruktsioonielementide korral võib laborikatseid korraldamata kasutada väärtust Kd = 1,2. |
| --- | --- |

3.2.

dünaamilise teguri Kd kasutamise teel kvaasistaatiliste PH karakteristikute muundamiseks.

Muundamine tähendab seda, et kvaasistaatilise paindemomendi väärtusi võidakse suurendada Kd võrra.

Terasest konstruktsioonielementide korral võib laborikatseid korraldamata kasutada väärtust Kd = 1,2.

Joonis A.8.A.1.2

Plastse liigendi dünaamiliste karakteristikute tuletamine staatilisest kõverast

Image

---

9. LISA

KOMPLEKTSE SÕIDUKI ÜMBERMINEKUKATSE ARVUTISIMULATSIOON KUI VÕRDVÄÄRNE TÜÜBIKINNITUSMEETOD

1.   Lisaandmed ja -teave

Pealisehitise vastavust käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuetele võib tõendada tehnilise teenistuse poolt heakskiidetud arvutisimulatsioonimeetodi kasutamise teel.

Kui tootja valib selle katsemeetodi, tuleb lisaks käesoleva eeskirja punktis 3.2 loetletud andmetele ning joonistele esitada tehnilisele teenistusele ka järgmine teave:

| 1.1. | kasutatud simulatsiooni- ja arvutusmeetodi kirjeldus ning analüüsitarkvara selge ja täpne identifitseerimine, mis hõlmab vähemalt tarkvara tootjat, kaubanduslikku nime, kasutatud versiooni ning arendaja kontaktandmeid; |
| --- | --- |

1.1.

kasutatud simulatsiooni- ja arvutusmeetodi kirjeldus ning analüüsitarkvara selge ja täpne identifitseerimine, mis hõlmab vähemalt tarkvara tootjat, kaubanduslikku nime, kasutatud versiooni ning arendaja kontaktandmeid;

| 1.2. | kasutatud materjalimudelid ja sisendandmestik; |
| --- | --- |

1.2.

kasutatud materjalimudelid ja sisendandmestik;

| 1.3. | matemaatilises mudelis kasutatud kindlaksmääratud masside, raskuskeskme ja inertsimomentide väärtused. |
| --- | --- |

1.3.

matemaatilises mudelis kasutatud kindlaksmääratud masside, raskuskeskme ja inertsimomentide väärtused.

2.   Matemaatiline mudel

Mudel peab võimaldama ümberminekuprotsessi tegeliku füüsilise kulgemise kirjeldamist kooskõlas 5. lisaga. Matemaatiline mudel peab olema koostatud ja eeldused määratletud nii, et arvutused annaksid konservatiivseid tulemusi. Mudeli koostamisel tuleb arvesse võtta järgmist:

| 2.1. | matemaatilise mudeli kehtivuse tõendamiseks ja mudeliga seoses tehtud eelduste paikapidavuse kinnitamiseks võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõiduki tegeliku konstruktsiooniga; |
| --- | --- |

2.1.

matemaatilise mudeli kehtivuse tõendamiseks ja mudeliga seoses tehtud eelduste paikapidavuse kinnitamiseks võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõiduki tegeliku konstruktsiooniga;

| 2.2. | matemaatilises mudelis kasutatav kogumass ja raskuskeskme asukoht peavad olema identsed tüübikinnituseks esitatud sõiduki vastavate väärtustega; |
| --- | --- |

2.2.

matemaatilises mudelis kasutatav kogumass ja raskuskeskme asukoht peavad olema identsed tüübikinnituseks esitatud sõiduki vastavate väärtustega;

| 2.3. | matemaatilises mudelis kasutatav massijaotus peab vastama tüübikinnituseks esitatud sõidukile. Matemaatilises mudelis kasutatavate inertsimomentide väljaarvutamine peab põhinema sellel massijaotusel. |
| --- | --- |

2.3.

matemaatilises mudelis kasutatav massijaotus peab vastama tüübikinnituseks esitatud sõidukile. Matemaatilises mudelis kasutatavate inertsimomentide väljaarvutamine peab põhinema sellel massijaotusel.

3.   Nõuded algoritmile, simulatsiooniprogrammile ja arvutiseadmetele

| 3.1. | Sõiduki paiknemine ebastabiilse tasakaaluasendi korral ümberminekupunktis ja paiknemine esmakordsel kokkupuutel maapinnaga peavad olema täpselt määratletud. Simulatsiooniprogramm võib alata ebastabiilses tasakaaluasendis, kuid peab algama hiljemalt esmakordsel kokkupuutel maapinnaga. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki paiknemine ebastabiilse tasakaaluasendi korral ümberminekupunktis ja paiknemine esmakordsel kokkupuutel maapinnaga peavad olema täpselt määratletud. Simulatsiooniprogramm võib alata ebastabiilses tasakaaluasendis, kuid peab algama hiljemalt esmakordsel kokkupuutel maapinnaga.

| 3.2. | Algtingimused maapinnaga esmakordse kokkupuutumise punktis määratakse kindlaks, kasutades potentsiaalse energia muutust alates ebastabiilsest tasakaaluasendist. |
| --- | --- |

3.2.

Algtingimused maapinnaga esmakordse kokkupuutumise punktis määratakse kindlaks, kasutades potentsiaalse energia muutust alates ebastabiilsest tasakaaluasendist.

| 3.3. | Simulatsiooniprogramm peab kestma vähemalt maksimaalse deformatsiooni saavutamiseni. |
| --- | --- |

3.3.

Simulatsiooniprogramm peab kestma vähemalt maksimaalse deformatsiooni saavutamiseni.

| 3.4. | Simulatsiooniprogramm peab andma stabiilse lahendi, mille korral tulemus ei sõltu aja tõususammust. |
| --- | --- |

3.4.

Simulatsiooniprogramm peab andma stabiilse lahendi, mille korral tulemus ei sõltu aja tõususammust.

| 3.5. | Simulatsiooniprogramm peab võimaldama energiakomponentide väljaarvutamist energiatasakaalu jälgimiseks igal aja tõususammul. |
| --- | --- |

3.5.

Simulatsiooniprogramm peab võimaldama energiakomponentide väljaarvutamist energiatasakaalu jälgimiseks igal aja tõususammul.

| 3.6. | Matemaatilise modelleerimise käigus kaasatud mittefüüsikalised energiakomponendid (näiteks „liivakell” ja sisesummutus) ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 5 % koguenergiast. |
| --- | --- |

3.6.

Matemaatilise modelleerimise käigus kaasatud mittefüüsikalised energiakomponendid (näiteks „liivakell” ja sisesummutus) ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 5 % koguenergiast.

| 3.7. | Maapinnaga kokkupuute hõõrdetegurit peab tõendama füüsikaliste katsete tulemustega või peavad arvutused kinnitama, et valitud hõõrdetegur annab konservatiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

3.7.

Maapinnaga kokkupuute hõõrdetegurit peab tõendama füüsikaliste katsete tulemustega või peavad arvutused kinnitama, et valitud hõõrdetegur annab konservatiivseid tulemusi.

| 3.8. | Matemaatiline mudel peab arvestama kõiki võimalikke füüsilisi kokkupuuteid sõiduki osade vahel. |
| --- | --- |

3.8.

Matemaatiline mudel peab arvestama kõiki võimalikke füüsilisi kokkupuuteid sõiduki osade vahel.

4.   Simulatsiooni hindamine

| 4.1. | Kui simulatsiooniprogrammile kehtestatud eespool esitatud nõuded on täidetud, saab sisekonstruktsiooni geomeetria muudatuste simulatsiooni ja võrdlust jääkruumi geomeetrilise kujuga hinnata käesoleva eeskirja punktides 5.1 ning 5.2 kehtestatud viisil. |
| --- | --- |

4.1.

Kui simulatsiooniprogrammile kehtestatud eespool esitatud nõuded on täidetud, saab sisekonstruktsiooni geomeetria muudatuste simulatsiooni ja võrdlust jääkruumi geomeetrilise kujuga hinnata käesoleva eeskirja punktides 5.1 ning 5.2 kehtestatud viisil.

| 4.2. | Kui jääkruumi puutumatust ümbermineku simulatsiooni käigus ei rikuta, võib tüübikinnituse anda. |
| --- | --- |

4.2.

Kui jääkruumi puutumatust ümbermineku simulatsiooni käigus ei rikuta, võib tüübikinnituse anda.

| 4.3. | Kui jääkruumi puutumatust ümbermineku simulatsiooni käigus rikutakse, keeldutakse tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

4.3.

Kui jääkruumi puutumatust ümbermineku simulatsiooni käigus rikutakse, keeldutakse tüübikinnituse andmisest.

5.   Dokumentatsioon

| 5.1. | Simulatsiooni käsitlev aruanne peab sisaldama järgmist teavet:






  5.1.1. | kõik käesoleva lisa punktis 1 esitatud andmed ja teave; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Simulatsiooni käsitlev aruanne peab sisaldama järgmist teavet:

5.1.1.

kõik käesoleva lisa punktis 1 esitatud andmed ja teave;

| 5.1.2. | pealisehitise matemaatilist mudelit kujutav joonis; |
| --- | --- |

5.1.2.

pealisehitise matemaatilist mudelit kujutav joonis;

| 5.1.3. | nurga, kiiruse ja nurkkiiruse väärtused sõiduki ebastabiilses tasakaaluasendis ning maapinnaga esmakordse kokkupuutumise asendis; |
| --- | --- |

5.1.3.

nurga, kiiruse ja nurkkiiruse väärtused sõiduki ebastabiilses tasakaaluasendis ning maapinnaga esmakordse kokkupuutumise asendis;

| 5.1.4. | koguenergia väärtuse ja selle kõigi komponentide väärtuste (kineetiline energia, siseenergia, liivakellaenergia) tabel 1 ms sammuga, mis hõlmab vähemalt ajavahemikku esmakordsest kokkupuutest maapinnaga kuni maksimaalse deformatsiooni saavutamiseni; |
| --- | --- |

5.1.4.

koguenergia väärtuse ja selle kõigi komponentide väärtuste (kineetiline energia, siseenergia, liivakellaenergia) tabel 1 ms sammuga, mis hõlmab vähemalt ajavahemikku esmakordsest kokkupuutest maapinnaga kuni maksimaalse deformatsiooni saavutamiseni;

| 5.1.5. | maapinna eeldatav hõõrdetegur; |
| --- | --- |

5.1.5.

maapinna eeldatav hõõrdetegur;

| 5.1.6. | diagrammid või andmed, mis näitavad kohasel viisil, et käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud. Selle nõude täitmiseks võib esitada diagrammi, millel on ajalises võrdluses kujutatud vahemaa deformeerunud konstruktsiooni sisekontuuri ning jääkruumi välispiiride vahel; |
| --- | --- |

5.1.6.

diagrammid või andmed, mis näitavad kohasel viisil, et käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud. Selle nõude täitmiseks võib esitada diagrammi, millel on ajalises võrdluses kujutatud vahemaa deformeerunud konstruktsiooni sisekontuuri ning jääkruumi välispiiride vahel;

| 5.1.7. | märge selle kohta, kas käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud või täitmata; |
| --- | --- |

5.1.7.

märge selle kohta, kas käesoleva eeskirja punktides 5.1.1 ja 5.1.2 esitatud nõuded on täidetud või täitmata;

| 5.1.8. | kõik andmed ja teave, mis on vajalik sõidukitüübi, selle pealisehitise, pealisehitise matemaatilise mudeli ning arvutuste endi identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

5.1.8.

kõik andmed ja teave, mis on vajalik sõidukitüübi, selle pealisehitise, pealisehitise matemaatilise mudeli ning arvutuste endi identifitseerimiseks.

| 5.2. | On soovitatav, et aruanne hõlmaks ka diagramme, mis käsitlevad deformeerunud konstruktsiooni maksimaalse deformatsiooni hetkel, andes ülevaate pealisehitisest ja ulatusliku plastse deformatsiooni piirkondadest. |
| --- | --- |

5.2.

On soovitatav, et aruanne hõlmaks ka diagramme, mis käsitlevad deformeerunud konstruktsiooni maksimaalse deformatsiooni hetkel, andes ülevaate pealisehitisest ja ulatusliku plastse deformatsiooni piirkondadest.

| 5.3. | Tehnilise teenistuse nõudmise korral tuleb aruandesse lisada ja esitada ka muu täiendav teave. |
| --- | --- |

5.3.

Tehnilise teenistuse nõudmise korral tuleb aruandesse lisada ja esitada ka muu täiendav teave.

---

| 30.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/46

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 75 – Ühtsed sätted mootorrataste ja mopeedide õhkrehvide tunnustamise kohta

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:

eeskirja algversiooni 13. täiendus – jõustumise kuupäev: 24. oktoober 2009

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Õhkrehvi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

LISAD

| 1. lisa – | Teatis mootorrataste ja mopeedide õhkrehvi tüübile kinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või õhkrehvi tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 75 |
| --- | --- |

1. lisa –

| 2. lisa – | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa –

| 3. lisa – | Rehvimärgistuste kujundus – märgiste näidised, mis tuleb kanda rehvitüüpidele pärast käesoleva eeskirja jõustumist |
| --- | --- |

3. lisa –

| 4. lisa – | Koormusindeks / suurima massi vastavus |
| --- | --- |

4. lisa –

| 5. lisa – | Rehvimõõtude tähistused ja mõõtmed |
| --- | --- |

5. lisa –

| 6. lisa – | Õhkrehvide mõõtmise meetod |
| --- | --- |

6. lisa –

| 7. lisa – | Koormuse/kiiruse kestvuskatsete kord |
| --- | --- |

7. lisa –

| 8. lisa – | Rehvi koormusvõimed erinevatel kiirustel |
| --- | --- |

8. lisa –

| 9. lisa – | Rehvide dünaamilise suurenemise katsete kord |
| --- | --- |

9. lisa –

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L1, L2, L3, L4 ja L5 kategooria sõidukite uute õhkrehvide suhtes.

Seda ei kohaldata rehvitüüpide suhtes, mis on ette nähtud maastikusõiduks, millel on märgistus NHS (ettenähtud kasutamiseks väljaspool teid), ning eranditult võistlusteks valmistatud rehvitüüpide suhtes.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „Õhkrehvi tüüp” – õhkrehvi kategooria, mis ei erine: üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.1.1. | tootja; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Õhkrehvi tüüp” – õhkrehvi kategooria, mis ei erine: üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.1.1.

tootja;

| 2.1.2. | rehvimõõdu tähistus, |
| --- | --- |

2.1.2.

rehvimõõdu tähistus,

| 2.1.3. | kasutusliik: tavaline rehv (tavaliseks maanteesõiduks; spetsiaalrehvid: erikasutuseks, nagu teel ja väljaspool teid, lumel, mopeedile); |
| --- | --- |

2.1.3.

kasutusliik: tavaline rehv (tavaliseks maanteesõiduks; spetsiaalrehvid: erikasutuseks, nagu teel ja väljaspool teid, lumel, mopeedile);

| 2.1.4. | konstruktsioon (diagonaalrehvid ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehvid, diagonaal-vöörehvid, radiaalrehvid); |
| --- | --- |

2.1.4.

konstruktsioon (diagonaalrehvid ehk kihtide diagonaalse paigutusega rehvid, diagonaal-vöörehvid, radiaalrehvid);

| 2.1.5. | kiiruskategooria; |
| --- | --- |

2.1.5.

kiiruskategooria;

| 2.1.6. | koormusindeks; |
| --- | --- |

2.1.6.

koormusindeks;

| 2.1.7. | rehvi ristlõige. |
| --- | --- |

2.1.7.

rehvi ristlõige.

| 2.2. | „Õhkrehvi konstruktsioon” – rehvi põhimiku tehnilised näitajad; Eristatakse eelkõige järgmisi õhkrehvi põhimiku ehituse tüüpe:
  2.2.1.   „diagonaalrehv või kihtide diagonaalse paigutusega rehv”– õhkrehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad võrdsete vastassuunaliste nurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90° (1);
  2.2.2.   „diagonaal-vöörehv”– kihtide diagonaalse paigutusega õhkrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast oluliselt mittevenivast koordimaterjali kihist, mis asetsevad põhimikule lähedaste võrdsete vastassuunaliste nurkade all;
  2.2.3.   „radiaalrehv”– õhkrehvi konstruktsioon, milles koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad turvise keskjoone suhtes sisuliselt 90° nurgaga ning põhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga (1);
  2.2.4.   „tugevdatud rehv”– õhkrehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on vastavate standardrehvide põhimikust vastupidavam. |
| --- | --- |

2.2.

„Õhkrehvi konstruktsioon” – rehvi põhimiku tehnilised näitajad; Eristatakse eelkõige järgmisi õhkrehvi põhimiku ehituse tüüpe:

2.2.1.   „diagonaalrehv või kihtide diagonaalse paigutusega rehv”– õhkrehvi konstruktsioon, kus koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad võrdsete vastassuunaliste nurkade all, mis on turvise keskjoone suhtes oluliselt väiksemad kui 90° (1);

2.2.2.   „diagonaal-vöörehv”– kihtide diagonaalse paigutusega õhkrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast oluliselt mittevenivast koordimaterjali kihist, mis asetsevad põhimikule lähedaste võrdsete vastassuunaliste nurkade all;

2.2.3.   „radiaalrehv”– õhkrehvi konstruktsioon, milles koordi kihid ulatuvad rantideni ja paiknevad turvise keskjoone suhtes sisuliselt 90° nurgaga ning põhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga (1);

2.2.4.   „tugevdatud rehv”– õhkrehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on vastavate standardrehvide põhimikust vastupidavam.

| 2.3. | „Rant” – õhkrehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal (2). |
| --- | --- |

2.3.

„Rant” – õhkrehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal (2).

| 2.4. | „Koort” – niidid, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga (2). |
| --- | --- |

2.4.

„Koort” – niidid, mis moodustavad õhkrehvi kihtide kanga (2).

| 2.5. | „Kiht” – kummiga kaetud paralleelsete koordiniitide kiht (2). |
| --- | --- |

2.5.

„Kiht” – kummiga kaetud paralleelsete koordiniitide kiht (2).

| 2.6. | „Põhimik” – õhkrehvi osa, mis pole turvis ega kummist küljed ning mis rõhu all kannatab koormust (2). |
| --- | --- |

2.6.

„Põhimik” – õhkrehvi osa, mis pole turvis ega kummist küljed ning mis rõhu all kannatab koormust (2).

| 2.7. | „Turvis” – maapinnaga kokku puutuv õhkrehvi osa, mis kaitseb põhimikku mehaaniliste kahjustuste eest ja soodustab maapinnaga haardumist (2). |
| --- | --- |

2.7.

„Turvis” – maapinnaga kokku puutuv õhkrehvi osa, mis kaitseb põhimikku mehaaniliste kahjustuste eest ja soodustab maapinnaga haardumist (2).

| 2.8. | „Külg” – õhkrehvi osa turvise ja velje servaga kaetud ala vahel (2). |
| --- | --- |

2.8.

„Külg” – õhkrehvi osa turvise ja velje servaga kaetud ala vahel (2).

| 2.9. | „Turvise soon” – ruum turvisemustri kahe kõrvuti asetseva ribi või ploki vahel (2). |
| --- | --- |

2.9.

„Turvise soon” – ruum turvisemustri kahe kõrvuti asetseva ribi või ploki vahel (2).

| 2.10. | „Põhisooned” – laiad sooned turvise keskmises osas. |
| --- | --- |

2.10.

„Põhisooned” – laiad sooned turvise keskmises osas.

| 2.11. | „Ristlõike laius (S)” – survestatud õhkrehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused (tähistus), kaunistused, kaitselindid ja –ribid (2). |
| --- | --- |

2.11.

„Ristlõike laius (S)” – survestatud õhkrehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud eenduvad märgistused (tähistus), kaunistused, kaitselindid ja –ribid (2).

| 2.12. | „Üldlaius” – joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused (2); rehvide puhul, mille turvis on laiem kui ristlõike laius, on üldlaius võrdne turvise laiusega. |
| --- | --- |

2.12.

„Üldlaius” – joonkaugus rõhu all oleva õhkrehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused (2); rehvide puhul, mille turvis on laiem kui ristlõike laius, on üldlaius võrdne turvise laiusega.

| 2.13. | „Ristlõike kõrgus (H)” – vahekaugus, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest (2). |
| --- | --- |

2.13.

„Ristlõike kõrgus (H)” – vahekaugus, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest (2).

| 2.14. | „Nominaalne ristlõikesuhe (Ra)” – arv, mille saamiseks jagatakse ristlõike kõrgus (H) ristlõike nimilaiusega (S1) ja korrutatakse saadud tulemus sajaga, kusjuures mõlemad mõõtmed peavad olema samades ühikutes. |
| --- | --- |

2.14.

„Nominaalne ristlõikesuhe (Ra)” – arv, mille saamiseks jagatakse ristlõike kõrgus (H) ristlõike nimilaiusega (S1) ja korrutatakse saadud tulemus sajaga, kusjuures mõlemad mõõtmed peavad olema samades ühikutes.

| 2.15. | „Välisläbimõõt (D)” – uue, survestatud õhkrehvi üldläbimõõt (2). |
| --- | --- |

2.15.

„Välisläbimõõt (D)” – uue, survestatud õhkrehvi üldläbimõõt (2).

| 2.16. | „Rehvimõõdu tähistus” on tähistus, millesse kuuluvad:






  2.16.1. | ristlõike nimilaius (S1); see laius peab olema esitatud millimeetrites, välja arvatud rehvitüüpide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- | --- |

2.16.

„Rehvimõõdu tähistus” on tähistus, millesse kuuluvad:

2.16.1.

ristlõike nimilaius (S1); see laius peab olema esitatud millimeetrites, välja arvatud rehvitüüpide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus;

| 2.16.2. | nominaalne ristlõikesuhe; see laius peab olema esitatud millimeetrites, välja arvatud teatavate rehvitüüpide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus; |
| --- | --- |

2.16.2.

nominaalne ristlõikesuhe; see laius peab olema esitatud millimeetrites, välja arvatud teatavate rehvitüüpide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses veerus;

| 2.16.3. | kokkuleppelist arvu „d”, mis märgib velje nimiläbimõõtu ja vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100).






  2.16.3.1. | Kui sümbol „d” on väljendatud koodiga, on selle väärtused millimeetrites järgmised:






  (millimeetrites) |
| --- | --- | --- |
| Sümbol „d”, väljendatud ühe või kahe numbriga vastavalt velje nimiläbimõõdule | „d” väärtus |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3.

kokkuleppelist arvu „d”, mis märgib velje nimiläbimõõtu ja vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas koodiga (arvud alla 100) või millimeetrites (arvud üle 100).

2.16.3.1.

Kui sümbol „d” on väljendatud koodiga, on selle väärtused millimeetrites järgmised:

(millimeetrites)

Sümbol „d”, väljendatud ühe või kahe numbriga vastavalt velje nimiläbimõõdule

„d” väärtus

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

| 2.17. | „Velje nimiläbimõõt (d)” – velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on ette nähtud (2). |
| --- | --- |

2.17.

„Velje nimiläbimõõt (d)” – velje läbimõõt, millele paigaldamiseks rehv on ette nähtud (2).

| 2.18. | „Velg” – lohvrehvi või tihtrehvi kandev rattaosa, millele toetuvad rehvi randid (2).
  2.18.1.   „Rehvi ja velje kokkusobivust tagav vastastikune paigutus”– velje liik, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud. Mittestandardsete velgede puhul tähistatakse seda rehvile kantud sümboliga. |
| --- | --- |

2.18.

„Velg” – lohvrehvi või tihtrehvi kandev rattaosa, millele toetuvad rehvi randid (2).

2.18.1.   „Rehvi ja velje kokkusobivust tagav vastastikune paigutus”– velje liik, millele paigaldamiseks on rehv mõeldud. Mittestandardsete velgede puhul tähistatakse seda rehvile kantud sümboliga.

| 2.19. | „Teoreetiline velg” – velg, mille laius on võrdne rehvi ristlõike x-kordse nimilaiusega. x väärtuse määrab kindlaks konkreetse rehvi tootja. |
| --- | --- |

2.19.

„Teoreetiline velg” – velg, mille laius on võrdne rehvi ristlõike x-kordse nimilaiusega. x väärtuse määrab kindlaks konkreetse rehvi tootja.

| 2.20. | „Mõõtevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada mõõtmise ajaks. |
| --- | --- |

2.20.

„Mõõtevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada mõõtmise ajaks.

| 2.21. | „Katsevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada katsetamise ajaks. |
| --- | --- |

2.21.

„Katsevelg” – velg, millele tuleb rehv paigaldada katsetamise ajaks.

| 2.22. | „Turvise murenemine” – kummitükkide lahtimurdumine turvise küljest. |
| --- | --- |

2.22.

„Turvise murenemine” – kummitükkide lahtimurdumine turvise küljest.

| 2.23. | „Koordi eraldumine” – koordi eraldumine kummikatte küljest. |
| --- | --- |

2.23.

„Koordi eraldumine” – koordi eraldumine kummikatte küljest.

| 2.24. | „Kihi eraldumine” – naaberkihtide eraldumine. |
| --- | --- |

2.24.

„Kihi eraldumine” – naaberkihtide eraldumine.

| 2.25. | „Turvise eraldumine” – turvise lahtitulek põhimikust. |
| --- | --- |

2.25.

„Turvise eraldumine” – turvise lahtitulek põhimikust.

| 2.26. | „Koormustegur” — arv, mis on seotud maksimaalse koormusega, mida rehv suudab kanda kiirusel, mis vastab tema kiirusekategooria tähisele vastavalt rehvi valmistaja poolt määratud kasutustingimustele. Koormusindeksite ja vastavate koormuste loend on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

2.26.

„Koormustegur” — arv, mis on seotud maksimaalse koormusega, mida rehv suudab kanda kiirusel, mis vastab tema kiirusekategooria tähisele vastavalt rehvi valmistaja poolt määratud kasutustingimustele. Koormusindeksite ja vastavate koormuste loend on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

| 2.27. | „Tabel rehvi kandevõime kohta erinevatel kiirustel” – 8. lisas olev tabel, milles koormustegurite ja nimikiirusel kehtiva kandevõime näitajate kujul on esitatud koormuse muutumine rehvidel, mida kasutatakse nende nimikiirusindeksist erineval kiirusel. |
| --- | --- |

2.27.

„Tabel rehvi kandevõime kohta erinevatel kiirustel” – 8. lisas olev tabel, milles koormustegurite ja nimikiirusel kehtiva kandevõime näitajate kujul on esitatud koormuse muutumine rehvidel, mida kasutatakse nende nimikiirusindeksist erineval kiirusel.

| 2.28. | „Kiiruskategooria” –






  2.28.1. | kiirused, mida väljendatakse kiirusekategooria tähisega, nagu kirjeldatud punktis 2.28.2 olevas tabelis. |
| --- | --- | --- |

2.28.

„Kiiruskategooria” –

2.28.1.

kiirused, mida väljendatakse kiirusekategooria tähisega, nagu kirjeldatud punktis 2.28.2 olevas tabelis.

| 2.28.2. | Kiiruskategooriad on esitatud alljärgnevas tabelis:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Kiirusindeks | Vastav kiirus |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2.

Kiiruskategooriad on esitatud alljärgnevas tabelis:

(km/h)

Kiirusindeks

Vastav kiirus

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3. | Rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, sisaldab rehvisuuruse tähis rehvikonstruktsiooni tähise ees (vt. punkt 3.1.3) tähekoodi „V” või „Z” (vt. punkt 2.33.3). |
| --- | --- |

2.28.3.

Rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, sisaldab rehvisuuruse tähis rehvikonstruktsiooni tähise ees (vt. punkt 3.1.3) tähekoodi „V” või „Z” (vt. punkt 2.33.3).

| 2.29. | „Talverehv” – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist (maanteerehvist) paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Talverehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil (maanteerehvil). |
| --- | --- |

2.29.

„Talverehv” – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist (maanteerehvist) paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Talverehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil (maanteerehvil).

| 2.30. | „MST (multiservice tyre ehk universaalrehv)” – rehv, mis sobib nii teedel kui ka maastikul sõitmiseks. |
| --- | --- |

2.30.

„MST (multiservice tyre ehk universaalrehv)” – rehv, mis sobib nii teedel kui ka maastikul sõitmiseks.

| 2.31. | „Mopeedirehv” – rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks mopeedidele (kategooriad L1 ja L2) |
| --- | --- |

2.31.

„Mopeedirehv” – rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks mopeedidele (kategooriad L1 ja L2)

| 2.32. | „Mootorrattarehv” – rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks eelkõige mootorratastele (kategooriad L3, L4 ja L5). Neid võib siiski kasutada ka mopeedidel (kategooriad L1 ja L2) ning kerghaagistel (kategooria 01). |
| --- | --- |

2.32.

„Mootorrattarehv” – rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks eelkõige mootorratastele (kategooriad L3, L4 ja L5). Neid võib siiski kasutada ka mopeedidel (kategooriad L1 ja L2) ning kerghaagistel (kategooria 01).

| 2.33. | „Hinnanguline suurim koormus” – hinnanguline suurim mass, mida rehv suudab kanda.






  2.33.1. | Kiirusel kuni 130 km/h ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on toodud tabelis „Kandevõime muutumine funktsioonina kiirusest” (vt punkti 2.27) vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv on paigaldatud. |
| --- | --- | --- |

2.33.

„Hinnanguline suurim koormus” – hinnanguline suurim mass, mida rehv suudab kanda.

2.33.1.

Kiirusel kuni 130 km/h ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on toodud tabelis „Kandevõime muutumine funktsioonina kiirusest” (vt punkti 2.27) vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv on paigaldatud.

| 2.33.2. | Kiirusel üle 130 km/h, kuid maksimaalselt 210 km/h, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi koormusteguriga seostatud massi väärtust. |
| --- | --- |

2.33.2.

Kiirusel üle 130 km/h, kuid maksimaalselt 210 km/h, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi koormusteguriga seostatud massi väärtust.

| 2.33.3. | Kiirusel üle 210 km/h, kuid maksimaalselt 270 km/h, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on alljärgnevas tabelis sätestatud vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv paigaldatakse.







  Maksimaalne kiirus km/h (5) | Maksimaalne koormus (%) |
| --- | --- | --- |
| Kiiruskategooria sümbol V | Kiiruskategooria sümbol W (4) |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

2.33.3.

Kiirusel üle 210 km/h, kuid maksimaalselt 270 km/h, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on alljärgnevas tabelis sätestatud vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv paigaldatakse.

Maksimaalne kiirus km/h (5)

Maksimaalne koormus (%)

Kiiruskategooria sümbol V

Kiiruskategooria sümbol W (4)

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

| 2.33.4. | Kiiruste puhul, mis ületavad 270 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada massi, mille on kindlaks määranud rehvide tootja, võttes arvesse rehvi kiirusomadusi.
  On lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele 270 km/h ja rehvide tootja poolt lubatud maksimumkiiruse vahel. |
| --- | --- |

2.33.4.

Kiiruste puhul, mis ületavad 270 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada massi, mille on kindlaks määranud rehvide tootja, võttes arvesse rehvi kiirusomadusi.

On lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele 270 km/h ja rehvide tootja poolt lubatud maksimumkiiruse vahel.

3.   MÄRGISTUS

| 3.1. | Tüübikinnituseks esitatud õhkrehvidel peab vähemalt ühel küljel olema järgmine märgistus:






  3.1.1. | kaubanimi või kaubamärk, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituseks esitatud õhkrehvidel peab vähemalt ühel küljel olema järgmine märgistus:

3.1.1.

kaubanimi või kaubamärk,

| 3.1.2. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.16; |
| --- | --- |

3.1.2.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.16;

| 3.1.3. | konstruktsiooni tähis järgmiselt:






  3.1.3.1. | diagonaalrehvi puhul märgistus puudub või on täht „D”; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

konstruktsiooni tähis järgmiselt:

3.1.3.1.

diagonaalrehvi puhul märgistus puudub või on täht „D”;

| 3.1.3.2. | diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „B” ja lisavõimalusena võib lisada sõnad „BIAS-BELTED”; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

diagonaal-vöörehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „B” ja lisavõimalusena võib lisada sõnad „BIAS-BELTED”;

| 3.1.3.3. | radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „R” ja lisavõimalusena võib lisada sõna „RADIAL”; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

radiaalrehvidel – velje läbimõõdu tähise ette on paigutatud täht „R” ja lisavõimalusena võib lisada sõna „RADIAL”;

| 3.1.4. | märge rehvide kiiruskategooria kohta, milleks kasutatakse eespool punktis 2.28.2 kirjeldatud tähist; |
| --- | --- |

3.1.4.

märge rehvide kiiruskategooria kohta, milleks kasutatakse eespool punktis 2.28.2 kirjeldatud tähist;

| 3.1.5. | koormusindeks, nagu on määratletud eespool punktis 2.26; |
| --- | --- |

3.1.5.

koormusindeks, nagu on määratletud eespool punktis 2.26;

| 3.1.6. | sõna „TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita; |
| --- | --- |

3.1.6.

sõna „TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita;

| 3.1.7. | sõna „REINFORCED” või „REINF”, kui on tegemist tugevdatud rehviga; |
| --- | --- |

3.1.7.

sõna „REINFORCED” või „REINF”, kui on tegemist tugevdatud rehviga;

| 3.1.8. | tootmiskuupäev neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi tootmise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. See märgistus tuleb märkida ainult rehvi ühele küljele; |
| --- | --- |

3.1.8.

tootmiskuupäev neljast numbrist koosneva rühmana, kusjuures kaks esimest näitavad rehvi tootmise nädalat ja kaks viimast näitavad aastat. See märgistus tuleb märkida ainult rehvi ühele küljele;

| 3.1.9. | talverehvidel tähis „M + S” või „M.S” või „M & S”. Valikuvõimalusena on lubatud tähis „DP” (Dual Purpose - kaheotstarbeline); |
| --- | --- |

3.1.9.

talverehvidel tähis „M + S” või „M.S” või „M & S”. Valikuvõimalusena on lubatud tähis „DP” (Dual Purpose - kaheotstarbeline);

| 3.1.10. | universaalrehvidel tähis „MST”; |
| --- | --- |

3.1.10.

universaalrehvidel tähis „MST”;

| 3.1.11. | tähis „MOPED” (või „CYCLOMOTEUR” või „CICLOMOTORE”) mopeedi rehvide puhul; |
| --- | --- |

3.1.11.

tähis „MOPED” (või „CYCLOMOTEUR” või „CICLOMOTORE”) mopeedi rehvide puhul;

| 3.1.12. | märge rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse kohta, kui see erineb standardpaigutusest (nimetatud märge tuleb paigutada vahetult käesoleva eeskirja punktis 2.16.3 nimetatud velje läbimõõdu märgistuse järele).
  Rehvide puhul, mis on ettenähtud velgedele, mille läbimõõt on võrdväärne koodiga 13 (330 mm) või rohkem, on selleks märkeks „M/C”. Seda nõuet ei kohaldata käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites loetletud rehvisuurustele; |
| --- | --- |

3.1.12.

märge rehvi ja velje kokkusobivust tagava vastastikuse paigutuse kohta, kui see erineb standardpaigutusest (nimetatud märge tuleb paigutada vahetult käesoleva eeskirja punktis 2.16.3 nimetatud velje läbimõõdu märgistuse järele).

Rehvide puhul, mis on ettenähtud velgedele, mille läbimõõt on võrdväärne koodiga 13 (330 mm) või rohkem, on selleks märkeks „M/C”. Seda nõuet ei kohaldata käesoleva eeskirja 5. lisa tabelites loetletud rehvisuurustele;

| 3.1.13. | kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel peavad olema tähistatud tähekoodiga „V” või „Z” rehvikonstruktsiooni tähise ees (vt punkti 3.1.3) sisaldama vastavat tähekoodi „V” või „Z” (vt punkti 2.33.3); |
| --- | --- |

3.1.13.

kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel peavad olema tähistatud tähekoodiga „V” või „Z” rehvikonstruktsiooni tähise ees (vt punkti 3.1.3) sisaldama vastavat tähekoodi „V” või „Z” (vt punkti 2.33.3);

| 3.1.14. | kiirusele üle 240 km/h (või vastavalt 270 km/h) ettenähtud rehvide märgistus peab sulgudes sisaldama kiirusele 210 km/h (või vastavalt 240 km/h) vastavat koormusteguri märgistust (vt punkti 3.1.5) ja võrdleva kiirusekategooria tähist (vt punkti 3.1.4) järgmiselt:
  sümbolit „V” rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi „V”,
  sümbolit „W” rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi „W”. |
| --- | --- |

3.1.14.

kiirusele üle 240 km/h (või vastavalt 270 km/h) ettenähtud rehvide märgistus peab sulgudes sisaldama kiirusele 210 km/h (või vastavalt 240 km/h) vastavat koormusteguri märgistust (vt punkti 3.1.5) ja võrdleva kiirusekategooria tähist (vt punkti 3.1.4) järgmiselt:

sümbolit „V” rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi „V”,

sümbolit „W” rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi „W”.

| 3.2. | Rehvidel peab olema piisavalt ruumi käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud tüübikinnitusmärgi jaoks. |
| --- | --- |

3.2.

Rehvidel peab olema piisavalt ruumi käesoleva eeskirja 2. lisas näidatud tüübikinnitusmärgi jaoks.

| 3.3. | Rehvimärgistuste näited on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas. |
| --- | --- |

3.3.

Rehvimärgistuste näited on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

| 3.4. | Käesoleva eeskirja punktis 3.1 osutatud märgised ja punktis 5.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärk tuleb pressida rehvi peale või sisse. Märgistus peab olema selgelt loetav. |
| --- | --- |

3.4.

Käesoleva eeskirja punktis 3.1 osutatud märgised ja punktis 5.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärk tuleb pressida rehvi peale või sisse. Märgistus peab olema selgelt loetav.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 4.1. | Õhkrehvi tüübikinnituse taotluse esitab rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:






  4.1.1. | rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.16; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Õhkrehvi tüübikinnituse taotluse esitab rehvile kantava kaubanime või kaubamärgi valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:

4.1.1.

rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.16;

| 4.1.2. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.2.

kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.3. | kasutusliik (tavarehv, erirehv, talverehv või mopeedirehv); |
| --- | --- |

4.1.3.

kasutusliik (tavarehv, erirehv, talverehv või mopeedirehv);

| 4.1.4. | konstruktsioon: diagonaalrehv (kihtide diagonaalse paigutusega), diagonaal-vöörehv või radiaalrehv; |
| --- | --- |

4.1.4.

konstruktsioon: diagonaalrehv (kihtide diagonaalse paigutusega), diagonaal-vöörehv või radiaalrehv;

| 4.1.5. | kiiruskategooria; |
| --- | --- |

4.1.5.

kiiruskategooria;

| 4.1.6. | rehvi koormusindeks; |
| --- | --- |

4.1.6.

rehvi koormusindeks;

| 4.1.7. | kas rehv on mõeldud kasutamiseks koos lohviga või ilma; |
| --- | --- |

4.1.7.

kas rehv on mõeldud kasutamiseks koos lohviga või ilma;

| 4.1.8. | teave selle kohta, kas rehv on normaalrehv või tugevdatud turvisega rehv; |
| --- | --- |

4.1.8.

teave selle kohta, kas rehv on normaalrehv või tugevdatud turvisega rehv;

| 4.1.9. | mootorrataste teisendite rehvide kihiindeksi number (vt. käesoleva eeskirja 5. lisa tabelit 5) (6); |
| --- | --- |

4.1.9.

mootorrataste teisendite rehvide kihiindeksi number (vt. käesoleva eeskirja 5. lisa tabelit 5) (6);

| 4.1.10. | üldmõõtmed: ristlõike üldlaius ja üldläbimõõt; |
| --- | --- |

4.1.10.

üldmõõtmed: ristlõike üldlaius ja üldläbimõõt;

| 4.1.11. | veljed, millele rehvi saab paigaldada; |
| --- | --- |

4.1.11.

veljed, millele rehvi saab paigaldada;

| 4.1.12. | mõõtevelg ja katsevelg; |
| --- | --- |

4.1.12.

mõõtevelg ja katsevelg;

| 4.1.13. | katse- ja mõõterõhud; |
| --- | --- |

4.1.13.

katse- ja mõõterõhud;

| 4.1.14. | punktis 2.19 nimetatud tegur x; |
| --- | --- |

4.1.14.

punktis 2.19 nimetatud tegur x;

| 4.1.15. | rehvivalmistaja poolt lubatud maksimaalne kiirus ja nimetatud maksimaalsel kiirusel kehtiv kandevõime rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi „V” ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, või rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi „Z” ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 270 km/h. |
| --- | --- |

4.1.15.

rehvivalmistaja poolt lubatud maksimaalne kiirus ja nimetatud maksimaalsel kiirusel kehtiv kandevõime rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi „V” ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, või rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi „Z” ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 270 km/h.

| 4.2. | Taotlusele tuleb lisada (kõik kolmes eksemplaris) eskiis või representatiivne foto, millelt on näha rehvi turvisemuster ning mõõteveljele paigaldatud täispumbatud rehvi väliskuju joonis, millelt on näha kinnitamiseks esitatud tüübi asjassepuutuvad mõõtmed (vt punktid 6.1.1 ja 6.1.2). Samuti tuleb taotlusele olenevalt pädeva ametiasutuse otsusest lisada kas tunnustatud katselabori katsearuanne või rehvitüübi üks või kaks näidist. Külje ja rehviturvise joonised või fotod tuleb esitada pärast tootmise alustamist, kuid mitte hiljem kui üks aasta pärast tüübikinnituse väljastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

4.2.

Taotlusele tuleb lisada (kõik kolmes eksemplaris) eskiis või representatiivne foto, millelt on näha rehvi turvisemuster ning mõõteveljele paigaldatud täispumbatud rehvi väliskuju joonis, millelt on näha kinnitamiseks esitatud tüübi asjassepuutuvad mõõtmed (vt punktid 6.1.1 ja 6.1.2). Samuti tuleb taotlusele olenevalt pädeva ametiasutuse otsusest lisada kas tunnustatud katselabori katsearuanne või rehvitüübi üks või kaks näidist. Külje ja rehviturvise joonised või fotod tuleb esitada pärast tootmise alustamist, kuid mitte hiljem kui üks aasta pärast tüübikinnituse väljastamise kuupäeva.

| 4.3. | Kui rehvide tootja esitab taotluse teatavale rehvivalikule tüübikinnituse saamiseks, ei peeta vajalikuks iga selle valiku rehvitüübi koormus/kiiruskatse korraldamist. Pädev asutus võib oma äranägemisel valida halvimad võimalikud katsetingimused. |
| --- | --- |

4.3.

Kui rehvide tootja esitab taotluse teatavale rehvivalikule tüübikinnituse saamiseks, ei peeta vajalikuks iga selle valiku rehvitüübi koormus/kiiruskatse korraldamist. Pädev asutus võib oma äranägemisel valida halvimad võimalikud katsetingimused.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 5.1. | Kui käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud õhkrehv vastab allpool punktis 6 kirjeldatud nõuetele, antakse seda tüüpi rehvile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud õhkrehv vastab allpool punktis 6 kirjeldatud nõuetele, antakse seda tüüpi rehvile tüübikinnitus.

| 5.2. | Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse algversiooni korral 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei või määrata sama numbrit teisele õhkrehvitüübile. |
| --- | --- |

5.2.

Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse algversiooni korral 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei või määrata sama numbrit teisele õhkrehvitüübile.

| 5.3. | Teade õhkrehvile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või kinnituse tühistamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldatavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud mudelile. |
| --- | --- |

5.3.

Teade õhkrehvile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või kinnituse tühistamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldatavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud mudelile.

| 5.3.1. | Rehvide puhul, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on lubatud maksimaalne kiirus ning sellele vastav kandevõime määratletud 1. lisa punktis 10. |
| --- | --- |

5.3.1.

Rehvide puhul, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on lubatud maksimaalne kiirus ning sellele vastav kandevõime määratletud 1. lisa punktis 10.

| 5.4. | Lisaks punktides 3.1 ja 3.2 ettenähtud märgistustele tuleb igale rehvile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud rehvitüübile, peale kanda rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:






  5.4.1. | ringiga ümbritsetud tähest „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (7); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Lisaks punktides 3.1 ja 3.2 ettenähtud märgistustele tuleb igale rehvile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud rehvitüübile, peale kanda rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

5.4.1.

ringiga ümbritsetud tähest „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (7);

| 5.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist, millele järgnevad täht „R”, kriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist, millele järgnevad täht „R”, kriips ja tüübikinnitusnumber.

| 5.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu. |
| --- | --- |

5.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

| 5.6. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. |
| --- | --- |

5.6.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   NÕUDED

6.1.   Rehvide mõõtmed

6.1.1.   Rehvi ristlõike laius

| 6.1.1.1. | Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemi abil:
  S = S1 + K (A – A1),
  kus:






  S | on mõõteveljel mõõdetud ristlõike laius millimeetrites; |
| --- | --- | --- |
| S1 | on ristlõike nimilaius (millimeetrites), nagu on näidatud rehvi küljel olevas rehvi nõuetekohases tähistuses; |
| A | on valmistajapoolses kirjelduses märgitud mõõtevelje laius (millimeetrites); |
| A1 | on teoreetilise velje laius (millimeetrites); |
| A1 | selle väärtus võrdub nominaallaiuse S1 ja tootja poolt kindlaks määratud teguri X korrutisega; |
| K | loetakse võrdseks 0,4-ga. |

6.1.1.1.

Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemi abil:

S = S1 + K (A – A1),

kus:

S

on mõõteveljel mõõdetud ristlõike laius millimeetrites;

S1

on ristlõike nimilaius (millimeetrites), nagu on näidatud rehvi küljel olevas rehvi nõuetekohases tähistuses;

A

on valmistajapoolses kirjelduses märgitud mõõtevelje laius (millimeetrites);

A1

on teoreetilise velje laius (millimeetrites);

A1

selle väärtus võrdub nominaallaiuse S1 ja tootja poolt kindlaks määratud teguri X korrutisega;

K

loetakse võrdseks 0,4-ga.

| 6.1.1.2. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses tulbas, lubatakse ristlõike laiust siiski esitada samades tabelites rehvitähistuse vastas. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses tulbas, lubatakse ristlõike laiust siiski esitada samades tabelites rehvitähistuse vastas.

6.1.2.   Rehvi välisläbimõõt

| 6.1.2.1. | Rehvi välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemi abil:
  D = d + 2H,
  kus:






  D | on välisläbimõõt millimeetrites; |
| --- | --- | --- |
| d | on punktis 2.16.3 määratletud tavapärane arv millimeetrites; |
| H | on ristlõike nominaalkõrgus millimeetrites, mis väljendub järgmiselt:
  H = S1 × 0,01 Ra
  kus






  S1 | on ristlõike nimilaius (millimeetrites) ning |
| Ra | on nominaalne ristlõikesuhe; |

6.1.2.1.

Rehvi välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemi abil:

D = d + 2H,

kus:

D

on välisläbimõõt millimeetrites;

d

on punktis 2.16.3 määratletud tavapärane arv millimeetrites;

H

on ristlõike nominaalkõrgus millimeetrites, mis väljendub järgmiselt:

H = S1 × 0,01 Ra

kus

S1

on ristlõike nimilaius (millimeetrites) ning

Ra

on nominaalne ristlõikesuhe;

kõik nimetatud sümbolid vastavad rehvi küljele vastavalt punkti 3.4 nõuetele märgitavale rehvimõõdu tähistusele.

| 6.1.2.2. | Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses tulbas, lubatakse välisläbimõõtu siiski esitada samades tabelites rehvitähistuse vastas. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Rehvitüüpide puhul, mille rehvimõõdu tähistus on näidatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelite esimeses tulbas, lubatakse välisläbimõõtu siiski esitada samades tabelites rehvitähistuse vastas.

6.1.3.   Õhkrehvide mõõtmise meetod

Õhkrehvide mõõtmiseks kasutatakse käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud menetlust.

6.1.4.   Rehvi ristlõike laiuse andmed

| 6.1.4.1. | Rehvi üldlaius võib olla väiksem kui punktis 6.1.1 kindlaks määratud ristlõike laius S. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Rehvi üldlaius võib olla väiksem kui punktis 6.1.1 kindlaks määratud ristlõike laius S.

| 6.1.4.2. | See võib ületada nimetatud suuruse kuni 5. lisas nimetatud suuruseni või 5. lisas mitte nimetatud suuruste puhul järgmiste protsentide võrra:






  6.1.4.2.1. | tavarehv ja talverehv:






  a) | velje diameetri kood 13 ja üle selle: + 10 protsenti |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2.

See võib ületada nimetatud suuruse kuni 5. lisas nimetatud suuruseni või 5. lisas mitte nimetatud suuruste puhul järgmiste protsentide võrra:

6.1.4.2.1.

tavarehv ja talverehv:

a)

velje diameetri kood 13 ja üle selle: + 10 protsenti

| b) | velje diameetri koodid kuni 12: + 8 protsenti; |
| --- | --- |

b)

velje diameetri koodid kuni 12: + 8 protsenti;

| 6.1.4.2.2. | erirehvid, mis sobivad piiratud sõiduks maanteel ning kannavad tähist MST: 25 %. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

erirehvid, mis sobivad piiratud sõiduks maanteel ning kannavad tähist MST: 25 %.

6.1.5.   Rehvi välisläbimõõdu andmed

| 6.1.5.1. | Rehvi välisläbimõõt peab olema väärtuste Dmin ja Dmax vahemikus, mis on määratletud 5. lisas. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Rehvi välisläbimõõt peab olema väärtuste Dmin ja Dmax vahemikus, mis on määratletud 5. lisas.

| 6.1.5.2. | 5. lisas loetlemata rehvide välisläbimõõt peab olema väärtuste Dmin ja Dmax vahemikus, mis arvutatakse välja järgmiste valemite abil: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2.

5. lisas loetlemata rehvide välisläbimõõt peab olema väärtuste Dmin ja Dmax vahemikus, mis arvutatakse välja järgmiste valemite abil:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

kus:

H ja d on määratletud punktis 6.1.2.1 ning a ja b on vastavalt määratletud punktides 6.1.5.2.1 ja 6.1.5.2.2.

| 6.1.5.2.1. | tavarehvidel ja talverehvidel on a







  velje diameetri kood 13 ja üle selle | : | 0,97 |
| --- | --- | --- | --- |
| velje diameetri koodid kuni 12 | : | 0,93 |
| erirehvide | : | 1,00 |

6.1.5.2.1.

tavarehvidel ja talverehvidel on a

velje diameetri kood 13 ja üle selle

:

0,97

velje diameetri koodid kuni 12

:

0,93

erirehvide

:

1,00

| 6.1.5.2.2. | Tavarehvidel on b







  velje diameetri kood 13 ja üle selle | : | 1,07 |
| --- | --- | --- | --- |
| velje diameetri koodid kuni 12 | : | 1,10 |
| Talverehvidel ja erirehvidel on | : | 1,12 |

6.1.5.2.2.

Tavarehvidel on b

velje diameetri kood 13 ja üle selle

:

1,07

velje diameetri koodid kuni 12

:

1,10

Talverehvidel ja erirehvidel on

:

1,12

6.2.   Koormus- ja kiiruskatse

| 6.2.1. | Õhkrehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatse, mis viiakse läbi käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

6.2.1.

Õhkrehvid peavad läbima koormuse/kiiruse kestvuskatse, mis viiakse läbi käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud menetluse kohaselt.

| 6.2.1.1. | Kui taotlus käsitleb rehve, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „V” ja mis on ette nähtud kiirusele üle 240 km/h, või rehve, mille suuruse tähis sisaldab tähte „Z”, ja mis on ette nähtud kiirusele üle 270 km/h (vt I lisa punkti 4.1.15), teostatakse eespool kirjeldatud rehvi koormus- ja kiiruskatse ühel rehvil nendes koormuse ja kiiruse tingimustes, mis on rehvile märgitud sulgudes (vt punkti 3.1.14). Teisel sama tüüpi rehvil tuleb teostada teine koormus- ja kiiruskatse rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalse koormuse ja kiiruse tingimustel, kui niisugused tingimused on kehtestatud (vt punkti 4.1.15). |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Kui taotlus käsitleb rehve, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „V” ja mis on ette nähtud kiirusele üle 240 km/h, või rehve, mille suuruse tähis sisaldab tähte „Z”, ja mis on ette nähtud kiirusele üle 270 km/h (vt I lisa punkti 4.1.15), teostatakse eespool kirjeldatud rehvi koormus- ja kiiruskatse ühel rehvil nendes koormuse ja kiiruse tingimustes, mis on rehvile märgitud sulgudes (vt punkti 3.1.14). Teisel sama tüüpi rehvil tuleb teostada teine koormus- ja kiiruskatse rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalse koormuse ja kiiruse tingimustel, kui niisugused tingimused on kehtestatud (vt punkti 4.1.15).

| 6.2.2. | Rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei ilmne mingit turvise ega kihi eraldumist, koordi eraldumist, murenemist ega purunenud koordiniite, loetakse katse läbinuks. |
| --- | --- |

6.2.2.

Rehv, millel pärast koormuse/kiiruse kestvuskatseid ei ilmne mingit turvise ega kihi eraldumist, koordi eraldumist, murenemist ega purunenud koordiniite, loetakse katse läbinuks.

| 6.2.3. | Vähemalt kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatset mõõdetud rehvi välisläbimõõt ei tohi erineda enne katset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %. |
| --- | --- |

6.2.3.

Vähemalt kuus tundi pärast koormuse/kiiruse kestvuskatset mõõdetud rehvi välisläbimõõt ei tohi erineda enne katset mõõdetud välisläbimõõdust rohkem kui ± 3,5 %.

| 6.2.4. | Koormus- ja kiiruskatse lõpul mõõdetud rehvi üldlaius ei tohi ületada punktis 6.1.4.2 määratud väärtust. |
| --- | --- |

6.2.4.

Koormus- ja kiiruskatse lõpul mõõdetud rehvi üldlaius ei tohi ületada punktis 6.1.4.2 määratud väärtust.

6.3.   Rehvide dünaamiline suurenemine

Käesoleva eeskirja 9. lisa punktis 1.1 nimetatud rehvid, mis on läbinud punkti 6.2 kohased koormus- ja kiiruskatse nõuded, peavad edasi läbima dünaamilise suurenemise katse, mis viiakse läbi vastavalt 9. lisas kirjeldatud menetlusele.

7.   ÕHKREHVIDE TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast õhkrehvi tüübi muutmisest tuleb teatada õhkrehvi tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:






  7.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab õhkrehv endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast õhkrehvi tüübi muutmisest tuleb teatada õhkrehvi tüübikinnituse väljastanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:

7.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab õhkrehv endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 7.1.3. | Rehvi turvisemustri muutmine ei tingi punktis 6.2 ettenähtud katse kordamist. |
| --- | --- |

7.1.3.

Rehvi turvisemustri muutmine ei tingi punktis 6.2 ettenähtud katse kordamist.

| 7.1.4. | Tüübikinnituse laiendamist kiirusele üle 240 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega „V” (või kiirusele üle 270 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega „Z”), millele taotletakse tunnistust teistsugustele maksimaalsele kiirusele ja/või koormusele, lubatakse juhul, kui katse eest vastutav tehniline uurimisasutus esitab uue katseprotokolli, mis käsitleb uut maksimaalset kiirust ja koormust.
  Niisugused uue koormus- ja kiirusvõime andmed tuleb esitada I lisa punktis 9. |
| --- | --- |

7.1.4.

Tüübikinnituse laiendamist kiirusele üle 240 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega „V” (või kiirusele üle 270 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega „Z”), millele taotletakse tunnistust teistsugustele maksimaalsele kiirusele ja/või koormusele, lubatakse juhul, kui katse eest vastutav tehniline uurimisasutus esitab uue katseprotokolli, mis käsitleb uut maksimaalset kiirust ja koormust.

Niisugused uue koormus- ja kiirusvõime andmed tuleb esitada I lisa punktis 9.

| 7.2. | Tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmise keeldumisest, täpsustades tehtud muudatused, teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele vastavalt punktis 5.3 kindlaks määratud korrale. |
| --- | --- |

7.2.

Tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmise keeldumisest, täpsustades tehtud muudatused, teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele vastavalt punktis 5.3 kindlaks määratud korrale.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Rehvide tootmisprotseduuri vastavusnõuded peavad järgima kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud nõudeid ning järgmisi nõudeid.

| 8.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvide tootmisel tuleb tagada nende tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimine punktis 6 sätestatud nõuete täitmise kaudu. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rehvide tootmisel tuleb tagada nende tüübikinnituse nõuetele vastavuse kontrollimine punktis 6 sätestatud nõuete täitmise kaudu.

| 8.2. | Tüübikinnituse andnud asutus võib mis tahes ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Tootmisrajatisi kontrollitakse tavapäraselt üks kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andnud asutus võib mis tahes ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Tootmisrajatisi kontrollitakse tavapäraselt üks kord kahe aasta jooksul.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt õhkrehvitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punktis 8.1 kehtestatud nõudeid või kui nimetatud seeria rehvid ei ole läbinud samas punktis kirjeldatud katseid. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt õhkrehvitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui ei täideta punktis 8.1 kehtestatud nõudeid või kui nimetatud seeria rehvid ei ole läbinud samas punktis kirjeldatud katseid.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamatult teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele osapooltele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamatult teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele osapooltele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud õhkrehvitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEGEMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

| 11.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes tüübikinnitusi väljastavad ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta. |
| --- | --- |

11.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes tüübikinnitusi väljastavad ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

| 11.2. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad kasutada rehvivalmistajate katselaboreid ja nimetada nende hulgast tunnustatud katselaboreid, mis võivad asuda nii asjaomase kokkuleppeosalise kui ka mõne teise osalise territooriumil, kui on olemas eelnev kokkulepe teise osalise pädeva haldusasutusega. |
| --- | --- |

11.2.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad kasutada rehvivalmistajate katselaboreid ja nimetada nende hulgast tunnustatud katselaboreid, mis võivad asuda nii asjaomase kokkuleppeosalise kui ka mõne teise osalise territooriumil, kui on olemas eelnev kokkulepe teise osalise pädeva haldusasutusega.

| 11.3. | Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 11.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja või esindajad. |
| --- | --- |

11.3.

Kui 1958. aasta kokkuleppe osapool kohaldab punkti 11.2, võib ta soovi korral saata katsetustele oma esindaja või esindajad.

---

(1)  Kohaldatakse ka eeskirjas nr 54

(2)  Vaata selgitust käesoleva eeskirja liites.

(3)  Kohaldatakse ainult rehvide suhtes, mis on tähistatud rehvisuuruse tähises tähekoodiga „V” ning kuni rehvitootja poolt ettenähtud maksimaalse kiiruseni.

(4)  Kohaldatakse ka rehvide suhtes, mille rehvisuuruse tähises on tähekood „Z”.

(5)  Lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele.

(6)  Eeskirja nr 75 kohaselt ei tohi käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumise kuupäevast alates esitada nende rehvide uusi tüübikinnitusi. Neid rehve käsitletakse nüüd eeskirjas nr 54.

(7)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Liit (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamise ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise kokkuleppe või ühinevad sellega; määratud numbrid edastab kokkuleppeosalistele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

---

Liide

SELGITAV JOONIS

(vt käesoleva eeskirja punkt 2)

Image

---

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Image

---

3. LISA

REHVIMÄRGISTUSTE KUJUNDUS

Näidis: märgised, mis tuleb kanda turuletoodud rehvitüüpidele pärast käesoleva eeskirja jõustumist

Image

Esitatud märgistega määratletakse õhkrehv:

| — | mille ristlõike nimilaius on 100; |
| --- | --- |

—

mille ristlõike nimilaius on 100;

| — | mille nominaalne ristlõikesuhe on 80; |
| --- | --- |

—

mille nominaalne ristlõikesuhe on 80;

| — | mille konstruktsioon on diagonaal-vöörehv; |
| --- | --- |

—

mille konstruktsioon on diagonaal-vöörehv;

| — | mille velje nimiläbimõõt on 457 mm koodiga 18; |
| --- | --- |

—

mille velje nimiläbimõõt on 457 mm koodiga 18;

| — | mille kandevõime on 206 kg, mis vastab koormustegurile 53 käesoleva määruse 4. lisas; |
| --- | --- |

—

mille kandevõime on 206 kg, mis vastab koormustegurile 53 käesoleva määruse 4. lisas;

| — | mille kiiruskategooria on S (maksimaalne kiirus 180 km/h); |
| --- | --- |

—

mille kiiruskategooria on S (maksimaalne kiirus 180 km/h);

| — | mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita („tubeless”); |
| --- | --- |

—

mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma lohvita („tubeless”);

| — | talverehv, mis on valmistatud 2003. aasta 25. nädalal. |
| --- | --- |

—

talverehv, mis on valmistatud 2003. aasta 25. nädalal.

Rehvitähistuse moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

| a) | rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

a)

rehvimõõdu tähistuse puhul grupeeritakse ristlõike nominaallaius, nominaalne ristlõikesuhe, rehvi ehituse tähis (vajaduse korral) ja velje nominaalläbimõõt eespool esitatud näite kohaselt: 100/80Bl8;

| b) | koormusteguri ja kiirusekategooria tähis tuleb paigutada koos rehvimõõdu tähise lähedale. Nad võivad paikneda rehvimõõdu tähistuse järel, kohal või all; |
| --- | --- |

b)

koormusteguri ja kiirusekategooria tähis tuleb paigutada koos rehvimõõdu tähise lähedale. Nad võivad paikneda rehvimõõdu tähistuse järel, kohal või all;

| c) | tähised „TUBELESS” ja „REINFORCED” või „REINF” ning „M + S” ja „MST” ja/või „MOPED” (või CYCLOMOTEUR või CICLOMOTORE) võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal; |
| --- | --- |

c)

tähised „TUBELESS” ja „REINFORCED” või „REINF” ning „M + S” ja „MST” ja/või „MOPED” (või CYCLOMOTEUR või CICLOMOTORE) võivad paikneda rehvimõõdu tähistusest kaugemal;

| d) | kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidele märgitakse vajadusel rehvikonstruktsiooni märgistuse ette (näiteks 140/60ZR18) tähed „V” või „Z” (nt 140/60ZR18). Võrdlev koormustegur ja kiirusekategooria tähis tuleb vajadusel märkida sulgudesse (vt punkt 3.1.14). |
| --- | --- |

d)

kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidele märgitakse vajadusel rehvikonstruktsiooni märgistuse ette (näiteks 140/60ZR18) tähed „V” või „Z” (nt 140/60ZR18). Võrdlev koormustegur ja kiirusekategooria tähis tuleb vajadusel märkida sulgudesse (vt punkt 3.1.14).

---

4. LISA

KOORMUSINDEKS/SUURIMA MASSI VASTAVUS

| A | = | koormusindeks |
| --- | --- | --- |
| B | = | vastav suurim mass (kg) |

A

=

koormusindeks

B

=

vastav suurim mass (kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

5. LISA

REHVIMÕÕTUDE TÄHISTUSED JA MÕÕTMED

Tabel 1

Mootorrataste rehvid

Velje diameeter koodiga 12 ja alla selle

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Maksimaalne kogulaius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 2.50 – 8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50 – 9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50 – 10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50 – 12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75 – 8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75 – 9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75 – 10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75 – 12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00 – 4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00 – 5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00 – 6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00 – 7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00 – 8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00 – 9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00 – 10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00 – 12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25 – 8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25 – 9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25 – 10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25 – 12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50 – 4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50 – 5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50 – 6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50 – 7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50 – 8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50 – 9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50 – 10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50 – 12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00 – 5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00 – 6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00 – 7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00 – 8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00 – 10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4.00 – 12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50 – 6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50 – 7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50 – 8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50 – 9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50 – 10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50 – 12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00 – 8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00 – 10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 – 12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00 – 6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00 – 7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00 – 8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6.00 – 9 | | 520 | 532 | 562 | | |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Maksimaalne kogulaius

(mm)

D.min

D

D.max

2.50 – 8

328

338

352

2.50 – 9

354

364

378

2.50 – 10

1.50

379

389

403

65

70

2.50 – 12

430

440

451

2.75 – 8

338

348

363

2.75 – 9

1.75

364

374

383

71

77

2.75 – 10

389

399

408

2.75 – 12

440

450

462

3.00 – 4

241

251

264

3.00 – 5

266

276

291

3.00 – 6

291

301

314

3.00 – 7

317

327

342

3.00 – 8

2.10

352

362

378

80

86

3.00 – 9

378

388

401

3.00 – 10

403

413

422

3.00 – 12

454

464

473

3.25 – 8

362

372

386

3.25 – 9

388

398

412

3.25 – 10

2.50

414

424

441

88

95

3.25 – 12

465

475

492

3.50 – 4

264

274

291

3.50 – 5

289

299

316

3.50 – 6

314

324

341

3.50 – 7

2.50

340

350

367

92

99

3.50 – 8

376

386

397

3.50 – 9

402

412

430

3.50 – 10

427

437

448

3.50 – 12

478

488

506

4.00 – 5

314

326

346

4.00 – 6

339

351

368

4.00 – 7

2.50

365

377

394

105

113

4.00 – 8

401

415

427

4.00 – 10

452

466

478

4.00 – 12

505

517

538

4.50 – 6

364

376

398

4.50 – 7

390

402

424

4.50 – 8

430

442

464

4.50 – 9

3.00

456

468

490

120

130

4.50 – 10

481

493

515

4.50 – 12

532

544

568

5.00 – 8

453

465

481

5.00 – 10

3.50

504

516

532

134

145

5.00 – 12

555

567

583

6.00 – 6

4.00

424

436

464

6.00 – 7

450

462

490

154

166

6.00 – 8

494

506

534

6.00 – 9

520

532

562

Tabel 1a

Mopeedide rehvid

Velje diameeter koodiga 12 ja alla selle

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Maksimaalne üldlaius
  (mm) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (1) | | |
| 2 – 12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2 – 12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2 – 8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2 – 9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4 – 9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3 – 10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3 – 12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Maksimaalne üldlaius

(mm) (1)

D.min

D

D.max (1)

2 – 12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2 – 12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2 – 8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2 – 9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4 – 9

1.75

375

381

393

73

79

3 – 10

2.10

412

418

431

84

91

3 – 12

2.10

463

469

482

84

91

Tabel 2

Mootorrataste rehvid

Tavapärane ristlõige

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Maksimaalne üldlaius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (2) | D.max (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4 – 19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2 – 14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2 – 15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2 – 16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2 – 17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2 – 18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2 – 19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2 – 20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2 – 21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2 – 22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4 – 14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4 – 15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4 – 16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4 – 17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4 – 18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4 – 19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4 – 20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4 – 21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4 – 22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2 – 14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2 – 15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2 – 16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2 – 17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2 – 18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2 – 19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2 – 20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2 – 21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2 – 22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4 – 14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4 – 15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4 – 16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4 – 17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4 – 18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4 – 19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4 – 20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4 – 21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4 – 22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3 – 16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3 – 17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3 – 18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3 – 19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4 – 16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4 – 17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4 – 18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4 – 19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Maksimaalne üldlaius

(mm)

D.min

D

D.max (2)

D.max (3)

(2)

(3)

1 3/4 – 19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2 – 14

461

468

477

484

2 – 15

486

493

501

509

2 – 16

511

518

526

534

2 – 17

537

544

552

560

2 – 18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2 – 19

588

595

603

611

2 – 20

613

620

628

636

2 – 21

638

645

653

661

2 – 22

663

670

680

686

2 1/4 – 14

474

482

492

500

2 1/4 – 15

499

507

517

525

2 1/4 – 16

524

532

540

550

2 1/4 – 17

550

558

566

576

2 1/4 – 18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4 – 19

601

609

617

627

2 1/4 – 20

626

634

642

652

2 1/4 – 21

651

659

667

677

2 1/4 – 22

677

685

695

703

2 1/2 – 14

489

498

508

520

2 1/2 – 15

514

523

533

545

2 1/2 – 16

539

548

558

570

2 1/2 – 17

565

574

584

596

2 1/2 – 18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2 – 19

616

625

635

647

2 1/2 – 20

641

650

660

672

2 1/2 – 21

666

675

685

697

2 1/2 – 22

692

701

711

723

2 3/4 – 14

499

508

518

530

2 3/4 – 15

524

533

545

555

2 3/4 – 16

549

558

568

580

2 3/4 – 17

575

584

594

606

2 3/4 – 18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4 – 19

626

635

645

657

2 3/4 – 20

651

660

670

682

2 3/4 – 21

676

685

695

707

2 3/4 – 22

702

711

721

733

3 – 16

560

570

582

594

3 – 17

586

596

608

620

3 – 18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3 – 19

637

647

659

671

3 1/4 – 16

575

586

598

614

3 1/4 – 17

601

612

624

640

3 1/4 – 18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4 – 19

652

663

675

691

Tabel 3

Mootorrataste rehvid

Tavapärane ristlõige

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (4) | D.max (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00 – 14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00 – 15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00 – 16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00 – 17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00 – 18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00 – 19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25 – 14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25 – 15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25 – 16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25 – 17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25 – 18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25 – 19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50 – 14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50 – 15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50 – 16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50 – 17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50 – 18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50 – 19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50 – 21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75 – 14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75 – 15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75 – 16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75 – 17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75 – 18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75 – 19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75 – 21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00 – 14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00 – 15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00 – 16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00 – 17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00 – 18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00 – 19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00 – 21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00 – 23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25 – 14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25 – 15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25 – 16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25 – 17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25 – 18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25 – 19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25 – 21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50 – 14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50 – 15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50 – 16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50 – 17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50 – 18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50 – 19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50 – 21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75 – 16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75 – 17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75 – 18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75 – 19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00 – 16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00 – 17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00 – 18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00 – 19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25 – 16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25 – 17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25 – 18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25 – 19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50 – 16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50 – 17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50 – 18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50 – 19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00 – 16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00 – 17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00 – 18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00 – 19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

D.min

D

D.max (4)

D.max (5)

(6)

(7)

(8)

2.00 – 14

460

466

478

2.00 – 15

485

491

503

2.00 – 16

510

516

528

2.00 – 17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00 – 18

561

567

579

2.00 – 19

587

593

605

2.25 – 14

474

480

492

496

2.25 – 15

499

505

517

521

2.25 – 16

524

530

542

546

2.25 – 17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25 – 18

575

581

593

597

2.25 – 19

601

607

619

623

2.50 – 14

486

492

506

508

2.50 – 15

511

517

531

533

2.50 – 16

536

542

556

558

2.50 – 17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50 – 18

587

593

607

609

2.50 – 19

613

619

633

635

2.50 – 21

663

669

683

685

2.75 – 14

505

512

524

530

2.75 – 15

530

537

549

555

2.75 – 16

555

562

574

580

2.75 – 17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75 – 18

606

613

625

631

2.75 – 19

632

639

651

657

2.75 – 21

682

689

701

707

3.00 – 14

519

526

540

546

3.00 – 15

546

551

565

571

3.00 – 16

569

576

590

596

3.00 – 17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00 – 18

618

627

641

647

3.00 – 19

644

653

667

673

3.00 – 21

694

703

717

723

3.00 – 23

747

754

768

774

3.25 – 14

531

538

552

560

3.25 – 15

556

563

577

585

3.25 – 16

581

588

602

610

3.25 – 17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25 – 18

630

639

653

661

3.25 – 19

656

665

679

687

3.25 – 21

708

715

729

737

3.50 – 14

539

548

564

572

3.50 – 15

564

573

589

597

3.50 – 16

591

598

614

622

3.50 – 17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50 – 18

640

649

665

673

3.50 – 19

666

675

691

699

3.50 – 21

716

725

741

749

3.75 – 16

601

610

626

634

3.75 – 17

627

636

652

660

3.75 – 18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75 – 19

678

687

703

711

4.00 – 16

611

620

638

646

4.00 – 17

637

646

664

672

4.00 – 18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00 – 19

688

697

715

723

4.25 – 16

623

632

650

660

4.25 – 17

649

658

676

686

4.25 – 18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25 – 19

700

709

727

737

4.50 – 16

631

640

658

668

4.50 – 17

657

666

684

694

4.50 – 18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50 – 19

707

717

734

745

5.00 – 16

657

666

686

698

5.00 – 17

683

692

710

724

5.00 – 18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00 – 19

734

743

761

775

Tabel 4

Mootorrataste rehvid

Väikeste mõõtmetega ristlõige

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max (9) | D.max (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60 – 18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60 – 19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10 – 18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10 – 19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10 – 16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10 – 17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10 – 18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85 – 18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60 – 16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60 – 17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60 – 18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10 – 16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

D.min

D

D.max (9)

D.max (10)

(11)

(12)

(13)

3.60 – 18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60 – 19

631

641

653

658

4.10 – 18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10 – 19

655

667

679

688

5.10 – 16

615

625

643

651

5.10 – 17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10 – 18

666

676

694

702

4.25/85 – 18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60 – 16

594

604

619

628

4.60 – 17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60 – 18

644

654

670

678

6.10 – 16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

Tabel 5

Mootorrataste teisendite rehvid
   (14)

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 3.00 – 8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00 – 10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00 – 12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50 – 8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50 – 10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50 – 12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00 – 8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00 – 10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00 – 12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50 – 8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50 – 10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50 – 12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00 – 8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00 – 10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00 – 12C | | 555 | 567 | 581 | | |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

D.min

D

D.max

3.00 – 8C

359

369

379

3.00 – 10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00 – 12C

459

471

479

3.50 – 8C

376

386

401

3.50 – 10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50 – 12C

478

488

503

4.00 – 8C

405

415

427

4.00 – 10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00 – 12C

507

517

529

4.50 – 8C

429

439

453

4.50 – 10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50 – 12C

531

541

555

5.00 – 8C

455

465

481

5.00 – 10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00 – 12C

555

567

581

Tabel 6

Mootorrataste rehvid

Madala rõhuga rehvid

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| 5.4 – 10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4 – 12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4 – 14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4 – 16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7 – 10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7 – 12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7 – 14 | | 633 | 642 | 662 | | |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

D.min

D

D.max

5.4 – 10

474

481

487

5.4 – 12

525

532

547

5.4 – 14

4.00

575

582

598

135

143

5.4 – 16

626

633

649

6.7 – 10

532

541

561

6.7 – 12

5.00

583

592

612

170

180

6.7 – 14

633

642

662

Tabel 7

Mootorrataste rehvid

Ameerika rehvide suurused ja mõõtmed

| Rehvimõõt | Mõõtevelje laiuse
  kood | Üldläbimõõt
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) | Ristlõike laius
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | D.min | D | D.max | | |
| MH90 — 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 — 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 — 19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 — 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 — 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 — 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 — 18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 — 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 — 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 — 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 — 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 — 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 — 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 — 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 — 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 — 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 — 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 — 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 — 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU85 16M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 — 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

Rehvimõõt

Mõõtevelje laiuse

kood

Üldläbimõõt

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

Ristlõike laius

(mm)

D.min

D

D.max

MH90 — 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 — 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 — 19

2.15

645

650

665

ML90 — 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 — 19

2.15

654

659

675

MM90 — 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 — 18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 — 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 — 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 — 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 — 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 — 17

3.00

668

675

697

MU90 — 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 — 16

3.50

659

667

690

MV90 — 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 — 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 — 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 — 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 — 18

3.00

681

688

709

130

144

MU85 16M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 — 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  Tavarehvid (maanteesõidu rehvid).

(2)  Tavarehvid.

(3)  Erirehvid ja talverehvid.

(4)  Tavarehvid.

(5)  Erirehvid ja talverehvid.

(6)  Tavarehvid kuni kiirusekategooriani P (kaasa arvatud).

(7)  Tavarehvid üle kiirusekategooria P ja talverehvid.

(8)  Erirehvid.

(9)  Tavarehvid.

(10)  Erirehvid ja talverehvid.

(11)  Tavarehvid kuni kiirusekategooriani P (kaasa arvatud).

(12)  Tavarehvid üle kiirusekategooria P ja talverehvid.

(13)  Erirehvid.

(14)  Eeskirja nr 75 kohaselt ei tohi käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumise kuupäevast alates esitada nende rehvide uusi tüübikinnitusi. Neid rehve käsitletakse nüüd eeskirja nr 54, V lisa, I osa tabelis A.

---

6. LISA

ÕHKREHVIDE MÕÕTMISE MEETOD

| 1. | Rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele ja pumbatakse rõhuni mille on määranud tootja.
  Alternatiivina võib rehvirõhku määrata järgmiselt:









  Rehvi variant | Kiiruskategooria | Rõhk |
| --- | --- | --- | --- |
| | | baar | kPa |
| Standardrehv | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| Tugevdatud | F–P | | |
| | Q, R, S, T, U, H, V | 3,30 | 330 |
| Mootorratta teisendid (1) | 4PR | F–M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| Mopeed | Standardrehv | B | 2,25 | 225 |
| Tugevdatud | B | 2,80 | 280 |

1.

Rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele ja pumbatakse rõhuni mille on määranud tootja.

Alternatiivina võib rehvirõhku määrata järgmiselt:

Rehvi variant

Kiiruskategooria

Rõhk

baar

kPa

Standardrehv

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

Tugevdatud

F–P

Q, R, S, T, U, H, V

3,30

330

Mootorratta teisendid (1)

4PR

F–M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

Mopeed

Standardrehv

B

2,25

225

Tugevdatud

B

2,80

280

Muude rehvitüüpide puhul tuleb need täis pumbata rehvi tootja poolt ettenähtud rõhuni.

| 2. | Veljele paigaldatud rehvi konditsioneeritakse vähemalt 24 tundi laboritemperatuuril. |
| --- | --- |

2.

Veljele paigaldatud rehvi konditsioneeritakse vähemalt 24 tundi laboritemperatuuril.

| 3. | Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 1 osutatud väärtusele. |
| --- | --- |

3.

Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 1 osutatud väärtusele.

| 4. | Üldlaius määratakse nihkkaliibriga kuues võrdse vahekaugusega punktis, võttes arvesse ka kaitseribide ja -lintide paksust. Rehvi üldlaiuseks loetakse suurim mõõteväärtus. |
| --- | --- |

4.

Üldlaius määratakse nihkkaliibriga kuues võrdse vahekaugusega punktis, võttes arvesse ka kaitseribide ja -lintide paksust. Rehvi üldlaiuseks loetakse suurim mõõteväärtus.

| 5. | Välisläbimõõdu määramiseks mõõdetakse rehvi suurim ümbermõõt ja saadud arv jagatakse π-ga (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Välisläbimõõdu määramiseks mõõdetakse rehvi suurim ümbermõõt ja saadud arv jagatakse π-ga (3,1416).

---

(1)  Eeskirja nr 75 kohaselt ei tohi käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumise kuupäevast alates esitada nende rehvide uusi tüübikinnitusi. Neid rehve käsitletakse nüüd eeskirjas nr 54.

---

7. LISA

KOORMUSE/KIIRUSE KESTVUSKATSETE KORD

1.   REHVI ETTEVALMISTAMINE

| 1.1. | Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele. |
| --- | --- |

1.1.

Uus rehv paigaldatakse tootja poolt käesoleva eeskirja punkti 4.1.12 kohaselt määratletud mõõteveljele.

| 1.2. | Rehv pumbatakse järgmises tabelis näidatud rõhuni.









  Katserõhk (baarides) |
| --- | --- |
| Rehvimõõt | Kiiruskategooria | Rehvirõhk |
| baar | kPa |
| Standardrehv | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| Tugevdatud | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H, V | 3,90 | 390 |
| Mootorratta teisendid (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| Mopeed | Standardrehv | B | 2,50 | 250 |
| Tugevdatud | B | 3,00 | 300 |

1.2.

Rehv pumbatakse järgmises tabelis näidatud rõhuni.

Katserõhk (baarides)

Rehvimõõt

Kiiruskategooria

Rehvirõhk

baar

kPa

Standardrehv

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

Tugevdatud

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H, V

3,90

390

Mootorratta teisendid (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

Mopeed

Standardrehv

B

2,50

250

Tugevdatud

B

3,00

300

Rehvidel, mis on ettenähtud kiirusteks üle 240 km/h peab katserõhk olema 3,20 baari (320 kPa)..

Muude rehvitüüpide puhul tuleb need täis pumbata rehvi tootja poolt ettenähtud rõhuni.

| 1.3. | Tootja võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhkusid, mis erinevad käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sellisel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni. |
| --- | --- |

1.3.

Tootja võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada katserõhkusid, mis erinevad käesoleva lisa punktis 1.2. esitatust. Sellisel juhul pumbatakse rehv soovitud rõhuni.

| 1.4. | Rehvi ja velje koostu konditsioneeritakse katseruumi temperatuuril vähemalt 3 tundi. |
| --- | --- |

1.4.

Rehvi ja velje koostu konditsioneeritakse katseruumi temperatuuril vähemalt 3 tundi.

| 1.5. | Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele. |
| --- | --- |

1.5.

Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti käesoleva lisa punktis 1.2 või 1.3 määratud tasemele.

2.   KATSEMENETLUS

| 2.1. | Rehvi ja velje koostu paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1.

Rehvi ja velje koostu paigaldatakse katseteljele ja surutakse mehhaanilise ajamiga käitatava sileda katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ± 1 % või 2,0 m ± 1 %.

| 2.2. | Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 65 %-ga järgmisest:






  2.2.1. | koormusindeksile vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul, mille kiirustähis on kuni „H” (kaasa arvatud); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Katseteljele rakendatakse koormust, mis võrdub 65 %-ga järgmisest:

2.2.1.

koormusindeksile vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul, mille kiirustähis on kuni „H” (kaasa arvatud);

| 2.2.2. | maksimumkiirusele 240 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „V” (vt käesoleva eeskirja punkti 2.33.3); |
| --- | --- |

2.2.2.

maksimumkiirusele 240 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „V” (vt käesoleva eeskirja punkti 2.33.3);

| 2.2.3. | maksimumkiirusele 270 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „W” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.33.3); |
| --- | --- |

2.2.3.

maksimumkiirusele 270 km/h vastav maksimaalne kandevõime rehvide puhul kiirustähisega „W” (vt käesoleva eeskirja punkt 2.33.3);

| 2.2.4. | maksimaalsest kandevõimest, mis vastab kiirusel üle 240 km/h (või vajadusel 270 km/h) rehvivalmistaja poolt kasutamiseks ettenähtud maksimaalsele kiirusele (vt punkti 6.2.1.1). |
| --- | --- |

2.2.4.

maksimaalsest kandevõimest, mis vastab kiirusel üle 240 km/h (või vajadusel 270 km/h) rehvivalmistaja poolt kasutamiseks ettenähtud maksimaalsele kiirusele (vt punkti 6.2.1.1).

| 2.2.5. | Mopeedirehvide puhul (kiiruskategooria tähis B) on katsekoormus 65 % 1,7 m läbimõõduga katsetrumli korral ja 67 % 2,0 m läbimõõduga katsetrumli korral. |
| --- | --- |

2.2.5.

Mopeedirehvide puhul (kiiruskategooria tähis B) on katsekoormus 65 % 1,7 m läbimõõduga katsetrumli korral ja 67 % 2,0 m läbimõõduga katsetrumli korral.

| 2.3. | Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana. |
| --- | --- |

2.3.

Katse jooksul ei tohi rehvirõhku reguleerida ja koormus tuleb hoida püsivana.

| 2.4. | Katse jooksul peab katseruumi temperatuur olema vahemikus 20–30 °C; tootja nõusolekul võib kasutada ka kõrgemat temperatuuri. |
| --- | --- |

2.4.

Katse jooksul peab katseruumi temperatuur olema vahemikus 20–30 °C; tootja nõusolekul võib kasutada ka kõrgemat temperatuuri.

| 2.5. | Katse tuleb läbi viia katkestusteta, võttes arvesse järgmist:






  2.5.1. | kiirendamiseks nullkiiruselt katse algkiiruseni on lubatud 20 minutit; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Katse tuleb läbi viia katkestusteta, võttes arvesse järgmist:

2.5.1.

kiirendamiseks nullkiiruselt katse algkiiruseni on lubatud 20 minutit;

| 2.5.2. | katse alguskiirus: 2, 0 m läbimõõduga katsetrumli kasutamise korral 30 km/h väiksem kui kiirus, mis vastab rehvile märgitud kiiruskategooria sümbolile (vt käesoleva eeskirja punkti 2.28.2) või 1,7 m läbimõõduga katsetrumli kasutamise korral 40 km/h väiksem kiirus;






  2.5.2.1. | maksimaalne kiirus, mida kasutatakse teisel katsel kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „V” (või kiirusele üle 270 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „Z”), on rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalne kiirus (vt punkti 4.1.15); |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

katse alguskiirus: 2, 0 m läbimõõduga katsetrumli kasutamise korral 30 km/h väiksem kui kiirus, mis vastab rehvile märgitud kiiruskategooria sümbolile (vt käesoleva eeskirja punkti 2.28.2) või 1,7 m läbimõõduga katsetrumli kasutamise korral 40 km/h väiksem kiirus;

2.5.2.1.

maksimaalne kiirus, mida kasutatakse teisel katsel kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „V” (või kiirusele üle 270 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte „Z”), on rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalne kiirus (vt punkti 4.1.15);

| 2.5.3. | kiirusastmed on 10 km/h; |
| --- | --- |

2.5.3.

kiirusastmed on 10 km/h;

| 2.5.4. | katse kestus igal kiirusastmel: 10 minutit; |
| --- | --- |

2.5.4.

katse kestus igal kiirusastmel: 10 minutit;

| 2.5.5. | katse kogukestus: 1 tund; |
| --- | --- |

2.5.5.

katse kogukestus: 1 tund;

| 2.5.6. | maksimaalne katsekiirus: rehvitüübi maksimaalne nimikiirus, kui katse viiakse läbi 2,0 m läbimõõduga katsetrumliga; rehvitüübi maksimaalne nimikiirus miinus 10 km/h, kui katse viiakse läbi 1,7 m läbimõõduga katsetrumliga. |
| --- | --- |

2.5.6.

maksimaalne katsekiirus: rehvitüübi maksimaalne nimikiirus, kui katse viiakse läbi 2,0 m läbimõõduga katsetrumliga; rehvitüübi maksimaalne nimikiirus miinus 10 km/h, kui katse viiakse läbi 1,7 m läbimõõduga katsetrumliga.

| 2.5.7. | Mopeedirehvide puhul (kiiruskategooria sümbol B) on katsekiirus 50 km/h, kiirendus 0–50 km/h on 10 minutit, katsekestus kiirusastmel on 30 minutit ning katse kogukestus on 40 minutit. |
| --- | --- |

2.5.7.

Mopeedirehvide puhul (kiiruskategooria sümbol B) on katsekiirus 50 km/h, kiirendus 0–50 km/h on 10 minutit, katsekestus kiirusastmel on 30 minutit ning katse kogukestus on 40 minutit.

| 2.6. | Kui teine katse teostatakse siiski maksimaalsete tööparameetrite hindamiseks rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on katsemenetlus järgmine:






  2.6.1. | kakskümmend minutit kiirendamiseks nullkiiruselt katse algkiiruseni; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Kui teine katse teostatakse siiski maksimaalsete tööparameetrite hindamiseks rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on katsemenetlus järgmine:

2.6.1.

kakskümmend minutit kiirendamiseks nullkiiruselt katse algkiiruseni;

| 2.6.2. | kakskümmend minutit katse algkiirusel; |
| --- | --- |

2.6.2.

kakskümmend minutit katse algkiirusel;

| 2.6.3. | kümme minutit maksimaalse katsekiiruse saavutamiseni; |
| --- | --- |

2.6.3.

kümme minutit maksimaalse katsekiiruse saavutamiseni;

| 2.6.4. | viis minutit maksimaalsel katsekiirusel. |
| --- | --- |

2.6.4.

viis minutit maksimaalsel katsekiirusel.

3.   VÕRDVÄÄRSED KATSED

Juhul, kui kasutatakse eespool kirjeldatust erinevat katsemeetodit, tuleb tõestada, et kasutatud meetod on kirjeldatuga samaväärne.

---

(1)  Eeskirja nr 75 kohaselt ei tohi käesoleva eeskirja 8. täienduse jõustumise kuupäevast alates esitada nende rehvide uusi tüübikinnitusi. Neid rehve käsitletakse nüüd eeskirjas nr 54.

---

8. LISA

REHVI KOORMUSVÕIMED ERINEVATEL KIIRUSTEL

Image

---

9. LISA

REHVIDE DÜNAAMILISE SUURENEMISE KATSETE KORD

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

1.1.   Katsemenetlust kohaldatakse allpool punktides 3.4.1 ja 4.1 nimetatud rehvidele.

1.2.   Katse eesmärk on teha kindlaks rehvi suurenemine tsentrifugaaljõudude mõjul maksimaalse kiiruse kohaldamisel.

2.   KATSEMENETLUSE KIRJELDUS

2.1.   Tuleb kontrollida katsetelge ja velge, et tagada, et radiaalne viskumine oleks väiksem kui ± 0,5 mm ning külgmine viskumine väiksem kui ± 0,5 mm, mõõdetuna ratta randi asukohast.

2.2.   Rehvi äärejoone mõõtmise seade

Mis tahes seade (projektsioonirastriga kaamera, prožektorid jms), mis võimaldab täpselt kujutada rehviristlõike välisserva äärejooni või määrata mähisjoont, ja mis on turvise maksimaalse deformatsiooni hetkel rehvi keskjoone suhtes normaalasendis.

Seade peaks vähendama moonutused minimaalseteks ning tagama püsiva (tuntud) suhte (K) joonistatud äärejoonte ja rehvi tegelike mõõtude vahel.

Seade peab lubama võrrelda rehvi äärejoont ratta telje suhtes.

2.3.   Stroboskoobiga mõõdetud rehvi turvise ringkiirus ei tohi rehvi vastavast maksimaalsest kiirusest erineda üle ± 2 protsendi.

2.4.   Muu katsemenetluse kasutamisel tuleb tõestada selle samaväärsus antud menetlusega.

3.   KATSE SOORITAMINE

3.1.   Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20–30 °C vahel, välja arvatud juhul, kui rehvi tootja nõustub kõrgema temperatuuriga.

3.2.   Katsetatavad rehvid peavad olema ilma vigadeta läbinud koormus- ja kiiruskatse, mis viiakse läbi käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud menetluse kohaselt.

3.3.   Katsetatav rehv tuleb kinnitada rattale, mille velg vastab kohaldatavale standardile.

3.4.   Rehvirõhk (katserõhk) reguleeritakse punktis 3.4.1 nimetatud väärtustele vastavaks.

| 3.4.1. | Järgmise konstruktsiooniga maanteerehvid: diagonaal- või diagonaal-vöö.








  Kiiruskategooria | Rehvi konstruktsioon | Katserõhk |
| --- | --- | --- | --- |
| | | baar | kPa |
| P/Q/R/S | standard | 2,5 | 250 |
| T ja rohkem | standard | 2,9 | 290 |

3.4.1.

Järgmise konstruktsiooniga maanteerehvid: diagonaal- või diagonaal-vöö.

Kiiruskategooria

Rehvi konstruktsioon

Katserõhk

baar

kPa

P/Q/R/S

standard

2,5

250

T ja rohkem

standard

2,9

290

3.5.   Ratta ja rehvi koostu hoitakse vähemalt kolm tundi katseruumi temperatuuril.

3.6.   Pärast sellist konditsioneerimist reguleeritakse rehvirõhk punktis 3.4 nimetatud väärtustele vastavaks.

3.7.   Rehvi ja velje koost paigaldatakse katseteljele ja tagatakse, et koostu vaba pöörlemine. Rehvi võib pöörlema panna kas ajamiga mootoriga, mis mõjub rehvi teljele või surudes rehvi vastu katsetrumlit.

3.8.   Koostu pöörlemiskiirust suurendatakse katkestuseta, nii viie minutiga saavutatakse rehvi maksimaalne kiirus.

3.9.   Rehvi äärejoone mõõtmise seade tuleb asetada kohale ja veenduda, et see on risti rehvi turvise pöörlemissuunaga.

3.10.   Tuleb kontrollida, et turvise pinna ringkiirus jääks vahemikku ± 2 protsenti rehvi maksimaalsest kiirusest. Seadet hoitakse konstantsel kiirusel vähemalt viis minutit ja seejärel joonistatakse maksimaalse deformatsiooni kohale rehvi ristlõike äärejooned või kontrollitakse ega rehv ei ulatu üle mähisjoone.

4.   HINDAMINE

4.1.   Katsetatava rehvi/ratta jaoks kindlaks määratud piirkõver (mähisjoon) peab olema selline nagu alloleval joonisel.

Tsentrifugaalse suurenemise piirkõver

Image

Kooskõlas käesoleva eeskirja punktidega 6.1.4 ja 6.1.5 on mähisjoone jaoks sätestatud järgmised piirväärtused:

| Kiiruskategooria | H dyn (mm) |
| --- | --- |
| | Kasutusliik:
  tavalised | Kasutusliik:
  lume- ja erirehvid |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| Üle 210 km/h | H × 1,16 | — |

Kiiruskategooria

H dyn (mm)

Kasutusliik:

tavalised

Kasutusliik:

lume- ja erirehvid

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

Üle 210 km/h

H × 1,16

—

| 4.1.1. | Vajadusel tuleb korrigeerida mähisjoone põhimõõtmeid, võttes arvesse konstantset suhet K (vt eespool punkti 2.2). |
| --- | --- |

4.1.1.

Vajadusel tuleb korrigeerida mähisjoone põhimõõtmeid, võttes arvesse konstantset suhet K (vt eespool punkti 2.2).

4.2.   Maksimumkiirusel pöörleva rehvi äärejoon ei tohi võrreldes rehvi teljega ületada mähisjoont

4.3.   Rehvile rohkem katseid ei tehta.

---