# Jurnalul Oficial L 15/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.015.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 15 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5420 ianuarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.015.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 15

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5420 ianuarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 38/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India | 1 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 39/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 5 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 40/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna ianuarie 2011 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009 | 7 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 41/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii ianuarie 2011 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre | 8 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 42/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare | 10 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/30/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale anumitor țări terțe și o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit desfășurate în Uniunea Europeană ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe
  [notificată cu numărul C(2011) 117]

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda | 17 |
| | | 2011/32/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 de încheiere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda | 22 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 38/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

1

Regulamentul (UE) nr. 39/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

5

Regulamentul (UE) nr. 40/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna ianuarie 2011 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

7

Regulamentul (UE) nr. 41/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii ianuarie 2011 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

8

Regulamentul (UE) nr. 42/2011 al Comisiei din 19 ianuarie 2011 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

10

DECIZII

2011/30/UE

*

Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale anumitor țări terțe și o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit desfășurate în Uniunea Europeană ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe
  [notificată cu numărul C(2011) 117]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 117]

1

12

2011/31/UE

*

Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda

17

2011/32/UE

*

Decizia Comisiei din 19 ianuarie 2011 de încheiere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda

22

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 190/09/COL din 22 aprilie 2009 de modificare, pentru a șaizeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui capitol revizuit privind cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice | 26 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

*

Decizia Autorității AELS de Supraveghere nr. 190/09/COL din 22 aprilie 2009 de modificare, pentru a șaizeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui capitol revizuit privind cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 38/2011 AL CONSILIULUI

din 18 ianuarie 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Anchete anterioare și măsuri antidumping existente

| (1) | În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 62,6 %, aplicată importurilor provenind de la producători-exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabil importurilor de la toate celelalte societăți de 53,3 %. |
| --- | --- |

(1)

În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 62,6 %, aplicată importurilor provenind de la producători-exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabil importurilor de la toate celelalte societăți de 53,3 %.

| (2) | În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (3), Consiliul a modificat măsurile impuse de Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping instituită varia între 0 % și 18 %, luând în considerare concluziile reexaminării efectuate în perspectiva expirării taxelor compensatorii definitive [Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului (4)]. |
| --- | --- |

(2)

În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (3), Consiliul a modificat măsurile impuse de Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping instituită varia între 0 % și 18 %, luând în considerare concluziile reexaminării efectuate în perspectiva expirării taxelor compensatorii definitive [Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului (4)].

| (3) | În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited, a modificat taxa antidumping definitivă instituită în cazul respectivei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited, a modificat taxa antidumping definitivă instituită în cazul respectivei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001.

| (4) | În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (6), Consiliul a modificat, în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator, Regulamentul (CE) nr. 1676/2001, în ceea ce privește un exportator indian. Regulamentul modificat a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei antidumping aplicabil societății în cauză de 3,5 %, având în vedere marja de subvenție la export a societății respective, astfel cum a relevat ancheta antisubvenții care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți. |
| --- | --- |

(4)

În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (6), Consiliul a modificat, în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator, Regulamentul (CE) nr. 1676/2001, în ceea ce privește un exportator indian. Regulamentul modificat a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei antidumping aplicabil societății în cauză de 3,5 %, având în vedere marja de subvenție la export a societății respective, astfel cum a relevat ancheta antisubvenții care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți.

| (5) | În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (7), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin același regulament s-a încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare s-a limitat la examinarea dumpingului cu privire la un producător-exportator indian. |
| --- | --- |

(5)

În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (7), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin același regulament s-a încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare s-a limitat la examinarea dumpingului cu privire la un producător-exportator indian.

| (6) | În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 (8), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxele antidumping definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 și taxele compensatorii definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 (8), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxele antidumping definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 și taxele compensatorii definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

| (7) | Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a menținut, de asemenea, extinderea măsurilor pentru Brazilia și Israel, exceptând anumite societăți. Ultima modificare în acest sens la Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a fost făcută prin Regulamentul (UE) nr. 806/2010 al Consiliului (9). |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a menținut, de asemenea, extinderea măsurilor pentru Brazilia și Israel, exceptând anumite societăți. Ultima modificare în acest sens la Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a fost făcută prin Regulamentul (UE) nr. 806/2010 al Consiliului (9).

| (8) | Solicitantul acestei reexaminări intermediare – Garware Polyester Limited – este supus în prezent unei taxe antidumping definitive de 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Solicitantul acestei reexaminări intermediare – Garware Polyester Limited – este supus în prezent unei taxe antidumping definitive de 14,7 %.

2.   Măsuri compensatorii existente

| (9) | Trebuie menționat, de asemenea, că Garware Polyester Limited este supusă unei taxe compensatorii de 5,4 % în temeiul Regulamentului (CE) nr. 15/2009. |
| --- | --- |

(9)

Trebuie menționat, de asemenea, că Garware Polyester Limited este supusă unei taxe compensatorii de 5,4 % în temeiul Regulamentului (CE) nr. 15/2009.

3.   Cerere pentru o reexaminare intermediară parțială

| (10) | În august 2009, Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de Garware Polyester Limited, un producător-exportator din India (denumit în continuare „Garware” sau „solicitantul”). În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul. |
| --- | --- |

(10)

În august 2009, Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de Garware Polyester Limited, un producător-exportator din India (denumit în continuare „Garware” sau „solicitantul”). În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul.

4.   Inițierea unei reexaminări

| (11) | În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 1 decembrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (10), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la solicitant. |
| --- | --- |

(11)

În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 1 decembrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (10), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la solicitant.

| (12) | În funcție de constatările reexaminării, ancheta de reexaminare intermediară parțială ar fi evaluat, de asemenea, necesitatea modificării nivelului taxei în vigoare aplicabile importurilor produsului vizat provenind de la producătorii-exportatori din țara în cauză nespecificați în mod individual la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, și anume taxa antidumping indicată ca fiind aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” din India. |
| --- | --- |

(12)

În funcție de constatările reexaminării, ancheta de reexaminare intermediară parțială ar fi evaluat, de asemenea, necesitatea modificării nivelului taxei în vigoare aplicabile importurilor produsului vizat provenind de la producătorii-exportatori din țara în cauză nespecificați în mod individual la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, și anume taxa antidumping indicată ca fiind aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” din India.

5.   Ancheta

| (13) | Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

| (14) | Comisia a informat oficial solicitantul, autoritățile din țara exportatoare și industria Uniunii despre deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a informat oficial solicitantul, autoritățile din țara exportatoare și industria Uniunii despre deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.

| (15) | Pentru a obține informațiile necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit răspunsul în termenul limită stabilit în acest scop. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a obține informațiile necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit răspunsul în termenul limită stabilit în acest scop.

| (16) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare în spațiile de lucru ale solicitantului. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare în spațiile de lucru ale solicitantului.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (17) | Produsul vizat de această reexaminare este același cu cel definit de Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 care instituie măsurile în vigoare, și anume folia din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Produsul vizat de această reexaminare este același cu cel definit de Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 care instituie măsurile în vigoare, și anume folia din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90.

2.   Produsul similar

| (18) | Ca și anchetele anterioare, și aceasta a demonstrat că foliile PET produse în India și exportate în Uniune și foliile PET produse și vândute intern, pe piața indiană, precum și foliile PET produse și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. |
| --- | --- |

(18)

Ca și anchetele anterioare, și aceasta a demonstrat că foliile PET produse în India și exportate în Uniune și foliile PET produse și vândute intern, pe piața indiană, precum și foliile PET produse și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază.

| (19) | Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPING

(a)   Valoarea normală

| (20) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările pe piața internă ale produsului similar, efectuate de solicitant către clienți independenți, sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările pe piața internă ale produsului similar, efectuate de solicitant către clienți independenți, sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune.

| (21) | Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune.

| (22) | Comisia a examinat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale solicitantului sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, și anume dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Comisia a examinat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale solicitantului sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, și anume dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (23) | Pentru a se determina dacă vânzările pe piața internă ale fiecarui tip de produs, vândut intern în cantități reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți pentru tipul de produs în cauză. În toate cazurile în care vânzările pe piața internă ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip pe piața internă efectuate în cursul PAR. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a se determina dacă vânzările pe piața internă ale fiecarui tip de produs, vândut intern în cantități reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți pentru tipul de produs în cauză. În toate cazurile în care vânzările pe piața internă ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip pe piața internă efectuate în cursul PAR.

| (24) | Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor generale și cheltuielilor administrative, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor generale și cheltuielilor administrative, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază.

(b)   Prețul de export

| (25) | Întrucât toate vânzările la export realizate pe piața Uniunii de către producătorul-exportator indian cooperant au fost efectuate direct către clienți independenți, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Întrucât toate vânzările la export realizate pe piața Uniunii de către producătorul-exportator indian cooperant au fost efectuate direct către clienți independenți, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(c)   Comparație

| (26) | Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, comisioane, costuri financiare și costuri de ambalare plătite, după caz, de solicitant, în mod justificat. |
| --- | --- |

(26)

Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, comisioane, costuri financiare și costuri de ambalare plătite, după caz, de solicitant, în mod justificat.

(d)   Marja de dumping

| (27) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a dovedit existența unui dumping. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a dovedit existența unui dumping.

D.   CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE

| (28) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil. |
| --- | --- |

(28)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.

| (29) | În această privință, ancheta a demonstrat că, în urma anchetei anterioare, adică a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 5, Garware a efectuat modificări semnificative în ceea ce privește procesul de producție și tehnologia sa. Societatea a trecut de la utilizarea tereftalatului de dimetil (DMT) la utilizarea acidului tereftalic purificat (PTA) ca principală materie primă. În perioada anchetei respectivei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Garware a fost singurul producător-exportator indian care folosea încă vechea tehnologie bazată pe DMT. Această modificare de tehnologie, precum și investiția într-o nouă instalație pentru producerea foliilor a rezultat intr-o reducere semnificativă a costurilor de producție între reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și cea actuală. Această reducere a costurilor are un impact direct asupra marjei de dumping. Prin urmare, această modificare a circumstanțelor poate fi considerată ca având un caracter durabil. |
| --- | --- |

(29)

În această privință, ancheta a demonstrat că, în urma anchetei anterioare, adică a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 5, Garware a efectuat modificări semnificative în ceea ce privește procesul de producție și tehnologia sa. Societatea a trecut de la utilizarea tereftalatului de dimetil (DMT) la utilizarea acidului tereftalic purificat (PTA) ca principală materie primă. În perioada anchetei respectivei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Garware a fost singurul producător-exportator indian care folosea încă vechea tehnologie bazată pe DMT. Această modificare de tehnologie, precum și investiția într-o nouă instalație pentru producerea foliilor a rezultat intr-o reducere semnificativă a costurilor de producție între reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și cea actuală. Această reducere a costurilor are un impact direct asupra marjei de dumping. Prin urmare, această modificare a circumstanțelor poate fi considerată ca având un caracter durabil.

| (30) | Trebuie, de asemenea, menționat faptul că marja de dumping indicativă, calculată pentru vânzările la export ale solicitantului către țări terțe în PAR, a fost negativă. În ceea ce privește volumul, aceste vânzări au fost de câteva ori mai mari decât vânzările la export către Uniune. |
| --- | --- |

(30)

Trebuie, de asemenea, menționat faptul că marja de dumping indicativă, calculată pentru vânzările la export ale solicitantului către țări terțe în PAR, a fost negativă. În ceea ce privește volumul, aceste vânzări au fost de câteva ori mai mari decât vânzările la export către Uniune.

| (31) | Prin urmare, s-a considerat că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări intermediare să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările acestei reexaminări intermediare. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu mai este justificată. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, s-a considerat că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări intermediare să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările acestei reexaminări intermediare. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu mai este justificată.

E.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (32) | Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră adecvată modificarea taxei antidumping aplicabilă importurilor de produs în cauză de la Garware la valoarea de 0 %. |
| --- | --- |

(32)

Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră adecvată modificarea taxei antidumping aplicabilă importurilor de produs în cauză de la Garware la valoarea de 0 %.

| (33) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (11), niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. După cum se menționează mai sus în considerentul 9, solicitantul este supus unei taxe compensatorii. Din moment ce taxa antidumping stabilită pentru solicitant este de 0 % în ceea ce privește produsul în cauză, această situație nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (11), niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. După cum se menționează mai sus în considerentul 9, solicitantul este supus unei taxe compensatorii. Din moment ce taxa antidumping stabilită pentru solicitant este de 0 % în ceea ce privește produsul în cauză, această situație nu se aplică în cazul de față.

| (34) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului și au avut posibilitatea să formuleze observații. Nu s-au primit observații, |
| --- | --- |

(34)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului și au avut posibilitatea să formuleze observații. Nu s-au primit observații,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Rubrica referitoare la Garware Polyester Limited, din tabelul de la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, se înlocuiește cu următorul text:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028” |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

0,0

A028”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 ianuarie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

G. MATOLCSY

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 227, 23.8.2001, p. 1.

2

(3)  JO L 68, 8.3.2006, p. 6.

3

(4)  JO L 68, 8.3.2006, p. 15.

4

(5)  JO L 236, 31.8.2006, p. 1.

5

(6)  JO L 270, 29.9.2006, p. 1.

6

(7)  JO L 288, 6.11.2007, p. 1.

7

(8)  JO L 6, 10.1.2009, p. 1.

8

(9)  JO L 242, 15.9.2010, p. 6.

9

(10)  JO C 291, 1.12.2009, p. 28.

10

(11)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

11

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 39/2011 AL COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 20 ianuarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/7

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 40/2011 AL COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna ianuarie 2011 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import.

| (2) | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 ianuarie 2011 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare, |
| --- | --- |

(2)

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 ianuarie 2011 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cererilor de eliberare a licențelor de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4449, depuse în perioada 1-7 ianuarie 2011 în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009, li se aplică un coeficient de atribuire de 84,156557 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 182, 15.7.2009, p. 25.

3

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/8

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 41/2011 AL COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii ianuarie 2011 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei din 4 iunie 2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe (3), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre.

| (2) | Cererile de licențe de import depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii ianuarie 2011 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2011 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, |
| --- | --- |

(2)

Cererile de licențe de import depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii ianuarie 2011 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2011 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cererile de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007, pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2011, se aplică coeficienții de atribuire care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 20 ianuarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 142, 5.6.2007, p. 3.

3

---

ANEXĂ

| Număr grupă | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru cererile de licențe de import depuse pentru subperioada 1.4.2011-30.6.2011
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Număr grupă

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru cererile de licențe de import depuse pentru subperioada 1.4.2011-30.6.2011

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/10

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 42/2011 AL COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 privind deschiderea și gestionarea anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul zahărului (2), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse la autoritățile competente în perioada 1-7 ianuarie 2011 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009 sunt egale cu cantitatea disponibilă pentru numerele de ordine 09.4317 și 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse la autoritățile competente în perioada 1-7 ianuarie 2011 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009 sunt egale cu cantitatea disponibilă pentru numerele de ordine 09.4317 și 09.4318.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, este necesar să se suspende până la sfârșitul anului de comercializare depunerea de noi cereri de licențe care vizează numerele de ordine 09.4317 și 09.4318, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, este necesar să se suspende până la sfârșitul anului de comercializare depunerea de noi cereri de licențe care vizează numerele de ordine 09.4317 și 09.4318,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Până la sfârșitul anului de comercializare 2010/2011, se suspendă depunerea de noi cereri de licențe care corespund numerelor de ordine indicate în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 254, 26.9.2009, p. 82.

2

---

ANEXĂ

„Zahăr concesii CXL”

Anul de comercializare 2010/2011

Cereri depuse în perioada 1.1.2011-7.1.2011

| Nr. de ordine | Țară | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | (1) | Se suspendă |
| 09.4318 | Brazilia | (1) | Se suspendă |
| 09.4319 | Cuba | — | |
| 09.4320 | Orice țară terță | — | Se suspendă |
| 09.4321 | India | — | Se suspendă |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Țară

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4317

Australia

(1)

Se suspendă

09.4318

Brazilia

(1)

Se suspendă

09.4319

Cuba

—

09.4320

Orice țară terță

—

Se suspendă

09.4321

India

—

Se suspendă

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

„Zahăr din Balcani”

Anul de comercializare 2010/2011

Cereri depuse în perioada 1.1.2011-7.1.2011

| Nr. de ordine | Țară | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | — | |
| 09.4325 | Bosnia și Herțegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbia | (2) | |
| 09.4327 | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | — | |
| 09.4328 | Croația | (2) | |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Țară

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4324

Albania

—

09.4325

Bosnia și Herțegovina

(2)

09.4326

Serbia

(2)

09.4327

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

—

09.4328

Croația

(2)

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

„Zahăr excepțional de import și zahăr industrial de import”

Anul de comercializare 2010/2011

Cereri depuse în perioada 1.1.2011-7.1.2011

| Nr. de ordine | Tip | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Excepțional | — | |
| 09.4390 | Industrial | — | |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Tip

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4380

Excepțional

—

09.4390

Industrial

—

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

---

(1)  Nu se aplică: cantitățile care fac obiectul cererilor nu depășesc cantitățile disponibile și se acordă în totalitate.

(2)  Nu se aplică: cantitățile care fac obiectul cererilor nu depășesc cantitățile disponibile și se acordă în totalitate.

---

DECIZII

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/12

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale anumitor țări terțe și o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit desfășurate în Uniunea Europeană ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe

[notificată cu numărul C(2011) 117]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/30/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (1), în special articolul 46 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 45 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, autoritățile competente ale statelor membre au obligația de a înregistra toți auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale anumitor societăți constituite în afara Comunității și ale căror valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată în interiorul Comunității. Articolul 45 alineatul (3) din Directiva 2006/43/CE solicită statelor membre să supună acești auditorii și entități de audit sistemelor lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancțiuni. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 45 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, autoritățile competente ale statelor membre au obligația de a înregistra toți auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale anumitor societăți constituite în afara Comunității și ale căror valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată în interiorul Comunității. Articolul 45 alineatul (3) din Directiva 2006/43/CE solicită statelor membre să supună acești auditorii și entități de audit sistemelor lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancțiuni.

| (2) | Decizia Comisiei 2008/627/CE din 29 iulie 2008 privind o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe (2) le-a permis auditorilor și entităților de audit din țările terțe enumerate în anexa la respectiva decizie să își continue activitățile desfășurate în Uniunea Europeană legate de rapoartele de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate pentru exercițiile financiare care debutează în perioada 29 iunie 2008-1 iulie 2010. |
| --- | --- |

(2)

Decizia Comisiei 2008/627/CE din 29 iulie 2008 privind o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe (2) le-a permis auditorilor și entităților de audit din țările terțe enumerate în anexa la respectiva decizie să își continue activitățile desfășurate în Uniunea Europeană legate de rapoartele de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate pentru exercițiile financiare care debutează în perioada 29 iunie 2008-1 iulie 2010.

| (3) | Comisia a efectuat evaluări ale sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la Decizia 2008/627/CE. Evaluările au fost efectuate cu sprijinul Grupului european al organelor de supraveghere a auditorilor. Principiile care reglementează sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale respectivelor țări terțe și teritorii au fost evaluate în funcție de criteriile prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE care reglementează sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre. Obiectivul final al cooperării între statele membre și țările terțe în ceea ce privește sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit trebuie să fie dobândirea încrederii reciproce în sistemele de supraveghere ale celeilalte părți pe baza echivalenței acestor sisteme. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a efectuat evaluări ale sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la Decizia 2008/627/CE. Evaluările au fost efectuate cu sprijinul Grupului european al organelor de supraveghere a auditorilor. Principiile care reglementează sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale respectivelor țări terțe și teritorii au fost evaluate în funcție de criteriile prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE care reglementează sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre. Obiectivul final al cooperării între statele membre și țările terțe în ceea ce privește sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit trebuie să fie dobândirea încrederii reciproce în sistemele de supraveghere ale celeilalte părți pe baza echivalenței acestor sisteme.

| (4) | Ca urmare a acestor evaluări s-a constatat că Australia, Canada, China, Croația, Japonia, Singapore, Africa de Sud, Coreea de Sud și Elveția dețin sisteme de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit care funcționează în conformitate cu norme similare celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Prin urmare, este oportun ca sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din țările terțe respective să fie considerate echivalente cu sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a acestor evaluări s-a constatat că Australia, Canada, China, Croația, Japonia, Singapore, Africa de Sud, Coreea de Sud și Elveția dețin sisteme de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit care funcționează în conformitate cu norme similare celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Prin urmare, este oportun ca sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din țările terțe respective să fie considerate echivalente cu sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre.

| (5) | În ceea ce privește Africa de Sud, conform legislației, pentru transferul de informații de la autoritățile competente din Africa de Sud la autoritățile competente din statele membre este necesar acordul prealabil al auditorului sau al firmei de audit. Ca urmare a acestei cerințe de acord prealabil, implementarea efectivă a articolului 46 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE s-ar putea dovedi dificilă. Prin urmare, până la efectuarea schimbărilor necesare în legislația sud-africană, autoritățile competente din statele membre ar trebui să ceară auditorilor și firmelor de audit să renunțe la dreptul lor de acord prealabil atunci când înregistrează auditori sau entități de audit care furnizează rapoarte de audit pentru societățile din Africa de Sud. |
| --- | --- |

(5)

În ceea ce privește Africa de Sud, conform legislației, pentru transferul de informații de la autoritățile competente din Africa de Sud la autoritățile competente din statele membre este necesar acordul prealabil al auditorului sau al firmei de audit. Ca urmare a acestei cerințe de acord prealabil, implementarea efectivă a articolului 46 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE s-ar putea dovedi dificilă. Prin urmare, până la efectuarea schimbărilor necesare în legislația sud-africană, autoritățile competente din statele membre ar trebui să ceară auditorilor și firmelor de audit să renunțe la dreptul lor de acord prealabil atunci când înregistrează auditori sau entități de audit care furnizează rapoarte de audit pentru societățile din Africa de Sud.

| (6) | Statele Unite ale Americii dețin un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit care funcționează în conformitate cu norme similare celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Cu toate acestea, autoritățile din Statele Unite ale Americii nu consideră dobândirea încrederii reciproce a autorităților competente în sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre drept un obiectiv crucial al cooperării cu statele membre. Atâta vreme cât nu este dobândită încrederea reciprocă, statele membre nu pot aplica pe deplin, în mod permanent, prevederile articolului 46 alineatul (1) pentru auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Statele Unite ale Americii. Prin urmare, sistemul de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii trebuie examinat în scopul de se evalua progresul înregistrat în vederea dobândirii încrederii reciproce. Din aceste motive, prezenta decizie trebuie să fie limitată în timp, iar aplicarea sa în ceea ce privește sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din Statele Unite al Americii trebuie să înceteze la 31 iulie 2013. |
| --- | --- |

(6)

Statele Unite ale Americii dețin un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit care funcționează în conformitate cu norme similare celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Cu toate acestea, autoritățile din Statele Unite ale Americii nu consideră dobândirea încrederii reciproce a autorităților competente în sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre drept un obiectiv crucial al cooperării cu statele membre. Atâta vreme cât nu este dobândită încrederea reciprocă, statele membre nu pot aplica pe deplin, în mod permanent, prevederile articolului 46 alineatul (1) pentru auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Statele Unite ale Americii. Prin urmare, sistemul de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii trebuie examinat în scopul de se evalua progresul înregistrat în vederea dobândirii încrederii reciproce. Din aceste motive, prezenta decizie trebuie să fie limitată în timp, iar aplicarea sa în ceea ce privește sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din Statele Unite al Americii trebuie să înceteze la 31 iulie 2013.

| (7) | Odată ce Comisia a adoptat o decizie prin care se recunoaște că sistemul de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale unei țări terțe sau teritoriu este echivalent în sensul articolului 46 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, statele membre pot decide, pe bază de reciprocitate, să nu aplice sau să modifice cerințele prevăzute la articolul 45 alineatele (1) și (3) în legătură cu auditorii și entitățile de audit din respectiva țară terță sau teritoriu. Condițiile în care cerințele prevăzute de articolul 45 alineatele (1) și (3) nu se aplică sau se modifică trebuie stabilite printr-un acord de cooperare între statul membru și respectiva țara terță sau teritoriu, așa cum este prevăzut la articolul 46 alineatul (3) din Directiva 2006/43/CE și comunicate Comisiei. |
| --- | --- |

(7)

Odată ce Comisia a adoptat o decizie prin care se recunoaște că sistemul de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale unei țări terțe sau teritoriu este echivalent în sensul articolului 46 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, statele membre pot decide, pe bază de reciprocitate, să nu aplice sau să modifice cerințele prevăzute la articolul 45 alineatele (1) și (3) în legătură cu auditorii și entitățile de audit din respectiva țară terță sau teritoriu. Condițiile în care cerințele prevăzute de articolul 45 alineatele (1) și (3) nu se aplică sau se modifică trebuie stabilite printr-un acord de cooperare între statul membru și respectiva țara terță sau teritoriu, așa cum este prevăzut la articolul 46 alineatul (3) din Directiva 2006/43/CE și comunicate Comisiei.

| (8) | Abu Dhabi, Brazilia, Centrul financiar internațional din Dubai, Guernsey, Hong Kong, India, Indonezia, Insula Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Rusia, Taiwan, Thailanda și Turcia au instituit sau sunt în curs de a institui sisteme de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Cu toate acestea, informațiile referitoare la funcționarea acestor sisteme și la normele care le reglementează nu sunt suficiente. Pentru efectuarea unor evaluări adiționale în scopul adoptării unei decizii finale privind echivalența acestor sisteme este necesar să se obțină informații suplimentare de la țările terțe și teritoriile respective. Prin urmare, este oportun să se extindă perioada de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile respective. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dhabi, Brazilia, Centrul financiar internațional din Dubai, Guernsey, Hong Kong, India, Indonezia, Insula Man, Jersey, Malaysia, Mauritius, Rusia, Taiwan, Thailanda și Turcia au instituit sau sunt în curs de a institui sisteme de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Cu toate acestea, informațiile referitoare la funcționarea acestor sisteme și la normele care le reglementează nu sunt suficiente. Pentru efectuarea unor evaluări adiționale în scopul adoptării unei decizii finale privind echivalența acestor sisteme este necesar să se obțină informații suplimentare de la țările terțe și teritoriile respective. Prin urmare, este oportun să se extindă perioada de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile respective.

| (9) | Cu toate că Egiptul nu a fost inclus în Decizia 2008/627/CE, între timp el a instituit un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Pentru efectuarea unor evaluări adiționale în scopul adoptării unei decizii finale privind sistemul din Egipt, este necesar să se obțină informații suplimentare de la această țară terță. Prin urmare este oportun să se includă în perioada de tranziție auditorii și firmele de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Egipt. |
| --- | --- |

(9)

Cu toate că Egiptul nu a fost inclus în Decizia 2008/627/CE, între timp el a instituit un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Pentru efectuarea unor evaluări adiționale în scopul adoptării unei decizii finale privind sistemul din Egipt, este necesar să se obțină informații suplimentare de la această țară terță. Prin urmare este oportun să se includă în perioada de tranziție auditorii și firmele de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Egipt.

| (10) | Bermuda, Insulele Cayman, Israel și Noua Zeelandă nu dețin încă un sistem operațional de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Totuși, aceste țări terțe și teritorii s-au angajat public și clar față de Comisie, pe baza unui plan concret, să instituie un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit în conformitate cu norme echivalente celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Prin urmare, este oportun să se extindă perioada de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile respective. Cu toate acestea, Comisia trebuie să evalueze în 2011 progresele înregistrate de țările și teritoriile respective în adoptarea de acte legislative care să instituie un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit și să evalueze nevoia de a scurta perioada de tranziție în privința respectivelor țări și teritorii terțe. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Insulele Cayman, Israel și Noua Zeelandă nu dețin încă un sistem operațional de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Totuși, aceste țări terțe și teritorii s-au angajat public și clar față de Comisie, pe baza unui plan concret, să instituie un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit în conformitate cu norme echivalente celor prevăzute la articolele 29, 30 și 32 din Directiva 2006/43/CE. Prin urmare, este oportun să se extindă perioada de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile respective. Cu toate acestea, Comisia trebuie să evalueze în 2011 progresele înregistrate de țările și teritoriile respective în adoptarea de acte legislative care să instituie un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit și să evalueze nevoia de a scurta perioada de tranziție în privința respectivelor țări și teritorii terțe.

| (11) | Auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Argentina, Bahamas, Chile, Kazahstan, Maroc, Mexic, Pakistan și Ucraina au beneficiat de o perioadă de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE. Între timp acestea nu au furnizat informații privind sistemele lor de reglementare și supraveghere a auditului. În aceste circumstanțe se pare că respectivele țări terțe nu doresc să continue în direcția recunoașterii de către Comisie a echivalenței legislației lor în domeniul auditului cu sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din statele membre. Prin urmare, nu se extinde perioada de tranziție acordată acestora prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe respective. |
| --- | --- |

(11)

Auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în Argentina, Bahamas, Chile, Kazahstan, Maroc, Mexic, Pakistan și Ucraina au beneficiat de o perioadă de tranziție acordată prin Decizia 2008/627/CE. Între timp acestea nu au furnizat informații privind sistemele lor de reglementare și supraveghere a auditului. În aceste circumstanțe se pare că respectivele țări terțe nu doresc să continue în direcția recunoașterii de către Comisie a echivalenței legislației lor în domeniul auditului cu sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din statele membre. Prin urmare, nu se extinde perioada de tranziție acordată acestora prin Decizia 2008/627/CE cu privire la auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe respective.

| (12) | Pentru a proteja investitorii, este necesar ca auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe enumerate în anexa la prezenta decizie să își poată continua desfășurarea activităților de audit în Uniunea Europeană în cursul perioadei de tranziție fără a fi înregistrate în conformitate cu articolul 45 din Directiva 2006/43/CE, numai dacă furnizează informațiile solicitate. Cu condiția furnizării informațiilor, auditorii și entitățile de audit respective ar trebui să își poată continua activitățile legate de rapoartele de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate pentru exercițiile financiare care debutează în perioada 2 iulie 2010-31 iulie 2012. Prezenta decizie nu trebuie să afecteze drepturile statelor membre de a aplica sistemele proprii de investigare și sancționare a acestor auditori și entități de audit. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a proteja investitorii, este necesar ca auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe enumerate în anexa la prezenta decizie să își poată continua desfășurarea activităților de audit în Uniunea Europeană în cursul perioadei de tranziție fără a fi înregistrate în conformitate cu articolul 45 din Directiva 2006/43/CE, numai dacă furnizează informațiile solicitate. Cu condiția furnizării informațiilor, auditorii și entitățile de audit respective ar trebui să își poată continua activitățile legate de rapoartele de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate pentru exercițiile financiare care debutează în perioada 2 iulie 2010-31 iulie 2012. Prezenta decizie nu trebuie să afecteze drepturile statelor membre de a aplica sistemele proprii de investigare și sancționare a acestor auditori și entități de audit.

| (13) | Atunci când o societate constituită într-una dintre țările terțe sau teritoriile enumerate în articolul 1 din prezenta decizie, ale cărei valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată dintr-un stat membru fără să fie admise la tranzacționare în țara terță sau teritoriul în care este constituită, statul membru trebuie să se asigure că toate misiunile de audit referitoare la situațiile financiare ale unei astfel de societăți fac obiectul unor acorduri de cooperare încheiate cu țara terță sau teritoriul respectiv în scopul de a determina ce sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare se vor aplica auditorilor acestor societăți. În cazul în care astfel de misiuni de audit sunt desfășurate de un auditor sau de o entitate de audit dintr-un alt stat membru, statele membre trebuie să coopereze pentru a garanta că misiunea de audit face obiectul unuia dintre sistemele lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare. |
| --- | --- |

(13)

Atunci când o societate constituită într-una dintre țările terțe sau teritoriile enumerate în articolul 1 din prezenta decizie, ale cărei valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată dintr-un stat membru fără să fie admise la tranzacționare în țara terță sau teritoriul în care este constituită, statul membru trebuie să se asigure că toate misiunile de audit referitoare la situațiile financiare ale unei astfel de societăți fac obiectul unor acorduri de cooperare încheiate cu țara terță sau teritoriul respectiv în scopul de a determina ce sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare se vor aplica auditorilor acestor societăți. În cazul în care astfel de misiuni de audit sunt desfășurate de un auditor sau de o entitate de audit dintr-un alt stat membru, statele membre trebuie să coopereze pentru a garanta că misiunea de audit face obiectul unuia dintre sistemele lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare.

| (14) | Atunci când o societate constituită într-una dintre țările terțe sau teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie, ale cărei valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată dintr-un stat membru fără să fie admise la tranzacționare în țara terță sau teritoriul în care este constituită societatea, statele membre trebuie să coopereze cu țara terță sau teritoriul respectiv în scopul de a se asigura că toate misiunile de audit referitoare la situațiile financiare ale unei astfel de societăți fac obiectul unui sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare. În cazul în care astfel de misiuni de audit sunt desfășurate de un auditor sau de o entitate de audit dintr-un alt stat membru, statele membre trebuie să coopereze pentru a garanta că misiunea de audit face obiectul unuia dintre sistemele lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când o societate constituită într-una dintre țările terțe sau teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie, ale cărei valori mobiliare transferabile sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată dintr-un stat membru fără să fie admise la tranzacționare în țara terță sau teritoriul în care este constituită societatea, statele membre trebuie să coopereze cu țara terță sau teritoriul respectiv în scopul de a se asigura că toate misiunile de audit referitoare la situațiile financiare ale unei astfel de societăți fac obiectul unui sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare. În cazul în care astfel de misiuni de audit sunt desfășurate de un auditor sau de o entitate de audit dintr-un alt stat membru, statele membre trebuie să coopereze pentru a garanta că misiunea de audit face obiectul unuia dintre sistemele lor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigații și sancționare.

| (15) | Pe parcursul perioadei de tranziție statele membre nu trebuie să adopte decizii de echivalență la nivel național. Faptul că auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie își pot continua, în temeiul prezentei decizii, activitățile de audit în legătură cu societățile menționate la articolul 45 din Directiva 2006/43/CE nu trebuie să împiedice statele membre să încheie acorduri de cooperare între autoritățile competente ale unui stat membru și autoritățile competente ale unei țări terțe privind verificările individuale de asigurare a calității. |
| --- | --- |

(15)

Pe parcursul perioadei de tranziție statele membre nu trebuie să adopte decizii de echivalență la nivel național. Faptul că auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie își pot continua, în temeiul prezentei decizii, activitățile de audit în legătură cu societățile menționate la articolul 45 din Directiva 2006/43/CE nu trebuie să împiedice statele membre să încheie acorduri de cooperare între autoritățile competente ale unui stat membru și autoritățile competente ale unei țări terțe privind verificările individuale de asigurare a calității.

| (16) | Comisia trebuie să monitorizeze funcționarea dispozițiilor tranzitorii și să examineze progresele realizate de țările terțe și teritoriile cărora li s-a acordat o perioadă de tranziție sau cărora li s-a prelungit această perioadă. La sfârșitul perioadei de tranziție, Comisia poate decide cu privire la echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigări și sancțiuni ale auditorilor și entităților de audit din țările terțe și teritoriile respective. Comisia trebuie să examineze dacă statele membre s-au confruntat cu dificultăți în procesul de recunoaștere a echivalenței, de către țările terțe și teritoriile care fac obiectul prezentei decizii, a sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre. |
| --- | --- |

(16)

Comisia trebuie să monitorizeze funcționarea dispozițiilor tranzitorii și să examineze progresele realizate de țările terțe și teritoriile cărora li s-a acordat o perioadă de tranziție sau cărora li s-a prelungit această perioadă. La sfârșitul perioadei de tranziție, Comisia poate decide cu privire la echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigări și sancțiuni ale auditorilor și entităților de audit din țările terțe și teritoriile respective. Comisia trebuie să examineze dacă statele membre s-au confruntat cu dificultăți în procesul de recunoaștere a echivalenței, de către țările terțe și teritoriile care fac obiectul prezentei decizii, a sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre.

| (17) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 48 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 46 alineatul (1) din Directiva 2006/43/CE, sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit din țările terțe enumerate mai jos sunt considerate echivalente cu sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și firmelor de audit din statele membre în ceea ce privește activitățile de audit referitoare la conturile anuale și conturile consolidate pentru exercițiile financiare care debutează începând cu 2 iulie 2010:

| 1. | Australia |
| --- | --- |

1.

Australia

| 2. | Canada |
| --- | --- |

2.

Canada

| 3. | China |
| --- | --- |

3.

China

| 4. | Croația |
| --- | --- |

4.

Croația

| 5. | Japonia |
| --- | --- |

5.

Japonia

| 6. | Singapore |
| --- | --- |

6.

Singapore

| 7. | Africa de Sud |
| --- | --- |

7.

Africa de Sud

| 8. | Coreea de Sud |
| --- | --- |

8.

Coreea de Sud

| 9. | Elveția |
| --- | --- |

9.

Elveția

| 10. | Statele Unite ale Americii |
| --- | --- |

10.

Statele Unite ale Americii

Articolul 2

(1)   Statele membre nu aplică articolul 45 din Directiva 2006/43/CE privind auditorii și entitățile de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie, așa cum se menționează la articolul 45 alineatul (1) din directiva respectivă, pentru exercițiile financiare care debutează în perioada 2 iulie 2010-31 iulie 2012, în cazurile în care auditorul sau entitatea de audit respectivă furnizează autorităților competente ale statului membru toate informațiile următoare:

| (a) | numele și adresa auditorului sau a entității de audit în cauză și informații despre forma sa juridică; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa auditorului sau a entității de audit în cauză și informații despre forma sa juridică;

| (b) | în cazul în care auditorul sau entitatea de audit aparține unei rețele, descrierea acesteia; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care auditorul sau entitatea de audit aparține unei rețele, descrierea acesteia;

| (c) | standardele de audit și cerințele de independență aplicate auditului în cauză; |
| --- | --- |

(c)

standardele de audit și cerințele de independență aplicate auditului în cauză;

| (d) | o descriere a sistemului intern de control al calității aplicat de entitatea de audit; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a sistemului intern de control al calității aplicat de entitatea de audit;

| (e) | o indicație a faptului dacă a avut loc sau nu ultima verificare pentru asigurarea calității auditorului sau a entității de audit, a momentului în care a avut loc această verificare și informațiile necesare privind rezultatul acesteia, cu excepția cazului în care aceste informații sunt furnizate de autoritatea competentă a țării terțe. În cazul în care informațiile privind rezultatul ultimei verificări pentru asigurarea calității nu sunt publice, autoritățile competente ale statelor membre prelucrează astfel de informații în regim de confidențialitate. |
| --- | --- |

(e)

o indicație a faptului dacă a avut loc sau nu ultima verificare pentru asigurarea calității auditorului sau a entității de audit, a momentului în care a avut loc această verificare și informațiile necesare privind rezultatul acesteia, cu excepția cazului în care aceste informații sunt furnizate de autoritatea competentă a țării terțe. În cazul în care informațiile privind rezultatul ultimei verificări pentru asigurarea calității nu sunt publice, autoritățile competente ale statelor membre prelucrează astfel de informații în regim de confidențialitate.

(2)   Statele membre se asigură că publicul este informat cu privire la numele și adresa auditorilor și entităților de audit care prezintă rapoarte de audit privind conturile anuale sau conturile consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie și la faptul că sistemele de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare ale țărilor terțe și teritoriilor respective nu sunt încă recunoscute ca echivalente în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din Directiva 2006/43/CE. În aceste scopuri, autoritățile competente ale statelor membre menționate la articolul 45 din Directiva 2006/43/CE pot înregistra, de asemenea, auditorii și entitățile de audit care efectuează audituri ale conturilor anuale sau ale conturilor consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexa la prezenta decizie.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre pot aplica sistemele proprii de investigare și penalizare a auditorilor și entităților de audit care efectuează audituri ale conturilor anuale sau ale conturilor consolidate ale societăților constituite în țările terțe și teritoriile enumerate în anexă.

(4)   Alineatul (1) se aplică fără a aduce atingere acordurilor de cooperare privind verificările de asigurare a calității între autoritățile competente ale statelor membre și autoritățile competente ale țărilor terțe și teritoriilor menționate în anexă, cu condiția ca astfel de acorduri să respecte toate criteriile următoare:

| (a) | să includă efectuarea verificărilor de asigurare a calității cu respectarea principiului egalității de tratament; |
| --- | --- |

(a)

să includă efectuarea verificărilor de asigurare a calității cu respectarea principiului egalității de tratament;

| (b) | să fie comunicate în prealabil Comisiei; |
| --- | --- |

(b)

să fie comunicate în prealabil Comisiei;

| (c) | să nu aducă atingere niciunei decizii a Comisiei în temeiul articolului 47 din Directiva 2006/43/CE. |
| --- | --- |

(c)

să nu aducă atingere niciunei decizii a Comisiei în temeiul articolului 47 din Directiva 2006/43/CE.

Articolul 3

Comisia monitorizează situația țărilor terțe și teritoriilor enumerate în anexă. În special, Comisia monitorizează dacă autoritățile administrative competente ale țărilor terțe și teritoriilor enumerate în anexă care s-au angajat public față de Comisie să instituie sisteme de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit au instituit aceste sisteme, pe baza următoarelor principii:

| (a) | sistemele sunt independente de profesia de audit; |
| --- | --- |

(a)

sistemele sunt independente de profesia de audit;

| (b) | sistemele asigură supravegherea adecvată a auditului societăților cotate; |
| --- | --- |

(b)

sistemele asigură supravegherea adecvată a auditului societăților cotate;

| (c) | funcționarea acestora este transparentă și asigură fiabilitatea rezultatului verificărilor pentru asigurarea calității; |
| --- | --- |

(c)

funcționarea acestora este transparentă și asigură fiabilitatea rezultatului verificărilor pentru asigurarea calității;

| (d) | acestea sunt susținute, în mod eficient, de un sistem de investigații și sancțiuni. |
| --- | --- |

(d)

acestea sunt susținute, în mod eficient, de un sistem de investigații și sancțiuni.

În ceea ce privește Bermuda, Insulele Cayman, Israel și Noua Zeelandă, Comisia trebuie să analizeze în 2011 în special progresele realizate în adoptarea de acte legislative care să instituie un sistem de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și entităților de audit. Dacă este necesar, Comisia modifică în consecință anexa la prezenta decizie.

Articolul 4

Articolul 1 punctul 10 încetează să se aplice la 31 iulie 2013.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie

Michel BARNIER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 157, 9.6.2006, p. 87.

1

(2)  JO L 202, 31.7.2008, p. 70.

2

---

ANEXĂ

LISTA ȚĂRILOR TERȚE ȘI A TERITORIILOR

| | Abu Dhabi |
| --- | --- |

Abu Dhabi

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brazilia |
| --- | --- |

Brazilia

| | Insulele Cayman |
| --- | --- |

Insulele Cayman

| | Centrul financiar internațional din Dubai |
| --- | --- |

Centrul financiar internațional din Dubai

| | Egipt |
| --- | --- |

Egipt

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hong Kong |
| --- | --- |

Hong Kong

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indonezia |
| --- | --- |

Indonezia

| | Insula Man |
| --- | --- |

Insula Man

| | Israel |
| --- | --- |

Israel

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Malaysia |
| --- | --- |

Malaysia

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Noua Zeelandă |
| --- | --- |

Noua Zeelandă

| | Rusia |
| --- | --- |

Rusia

| | Taiwan |
| --- | --- |

Taiwan

| | Thailanda |
| --- | --- |

Thailanda

| | Turcia |
| --- | --- |

Turcia

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/17

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda

(2011/31/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 22 decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia (denumite în continuare „PTA”) originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 22 decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia (denumite în continuare „PTA”) originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”).

| (2) | Procedura antisubvenție a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la data de 13 noiembrie 2009 de BP Aromatics Limited NV și de CEPSA Quimica S.A. (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PTA din cadrul Uniunii. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie care atestau existența unor subvenții aplicate produsului în cauză originar din țara în cauză și a unui prejudiciu important rezultând din acestea, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antisubvenție a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la data de 13 noiembrie 2009 de BP Aromatics Limited NV și de CEPSA Quimica S.A. (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PTA din cadrul Uniunii. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie care atestau existența unor subvenții aplicate produsului în cauză originar din țara în cauză și a unui prejudiciu important rezultând din acestea, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

| (3) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de PTA originare din Thailanda. Această anchetă a fost încheiată prin Decizia 2011/32/UE a Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de PTA originare din Thailanda. Această anchetă a fost încheiată prin Decizia 2011/32/UE a Comisiei (4).

| (4) | Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernul thailandez cu privire la faptul că primise o reclamație documentată corespunzător, conform căreia importurile de PTA originare din Thailanda, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernul thailandez a fost invitat la consultări în vederea clarificării situației cu privire la conținutul reclamației și în vederea găsirii unei soluții reciproc acceptate. Guvernul thailandez a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile din Thailanda în legătură cu afirmațiile conținute în reclamație în ceea ce privește neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în legătură cu programele respective. În timpul consultărilor, au fost primite observații din partea guvernului thailandez. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernul thailandez cu privire la faptul că primise o reclamație documentată corespunzător, conform căreia importurile de PTA originare din Thailanda, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernul thailandez a fost invitat la consultări în vederea clarificării situației cu privire la conținutul reclamației și în vederea găsirii unei soluții reciproc acceptate. Guvernul thailandez a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile din Thailanda în legătură cu afirmațiile conținute în reclamație în ceea ce privește neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în legătură cu programele respective. În timpul consultărilor, au fost primite observații din partea guvernului thailandez.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (5) | Comisia a anunțat oficial reclamanții, ceilalți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării exportatoare în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți, de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a anunțat oficial reclamanții, ceilalți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării exportatoare în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți, de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (6) | Comisia a trimis chestionare autorităților din țara exportatoare, reclamanților, celorlalți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorilor-exportatori cunoscuți din Thailanda, importatorilor și utilizatorilor cunoscuți ai produsului în cauză, precum și tuturor celorlalte părți care au cerut un chestionar în termenele prevăzute în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a trimis chestionare autorităților din țara exportatoare, reclamanților, celorlalți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorilor-exportatori cunoscuți din Thailanda, importatorilor și utilizatorilor cunoscuți ai produsului în cauză, precum și tuturor celorlalte părți care au cerut un chestionar în termenele prevăzute în avizul de deschidere.

| (7) | Au fost primite răspunsuri la chestionar din partea autorităților din Thailanda, a celor trei producători-exportatori thailandezi cunoscuți, a trei producători din Uniune, a unui importator din Uniune și a cinci utilizatori din Uniune. |
| --- | --- |

(7)

Au fost primite răspunsuri la chestionar din partea autorităților din Thailanda, a celor trei producători-exportatori thailandezi cunoscuți, a trei producători din Uniune, a unui importator din Uniune și a cinci utilizatori din Uniune.

| (8) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvențiilor, a prejudiciului care rezultă din acestea și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvențiilor, a prejudiciului care rezultă din acestea și a interesului Uniunii.

| (9) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități publice:

  Office of Board of Investment, Bangkok, Thailanda |
| --- | --- |

(9)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități publice:

Office of Board of Investment, Bangkok, Thailanda

| (10) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spania |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spania

| — | Lotte Chemical UK Ltd (fosta Artenius), Wilton, Redcar, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (fosta Artenius), Wilton, Redcar, Regatul Unit

| (b) | Importatori din Uniune






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgia |
| --- | --- | --- |

(b)

Importatori din Uniune

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgia

| (c) | Utilizatori din Uniune






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

(c)

Utilizatori din Uniune

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Țările de Jos

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italia |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italia

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spania |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spania

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Lituania |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Lituania

| (d) | Producători-exportatori din Thailanda






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „TPT”) |
| --- | --- | --- |

(d)

Producători-exportatori din Thailanda

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „TPT”)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „TPT”) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „TPT”)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „Indorama”) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „Indorama”)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „SMPC”) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thailanda (denumită în continuare „SMPC”)

| (11) | Având în vedere că TPT și Indorama sunt deținute de aceeași societate holding, ele vor fi denumite în acest document „grupul Indorama”. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că TPT și Indorama sunt deținute de aceeași societate holding, ele vor fi denumite în acest document „grupul Indorama”.

1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (12) | Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a cuprins perioada cuprinsă între 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(12)

Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a cuprins perioada cuprinsă între 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (13) | Produsul în cauză constă în acidul tereftalic purificat și sărurile acestuia, având o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(13)

Produsul în cauză constă în acidul tereftalic purificat și sărurile acestuia, având o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (14) | PTA este obținut prin purificarea acidului tereftalic brut, care rezultă din reacția paraxilenului (PX) cu un solvent și o soluție de catalizator. |
| --- | --- |

(14)

PTA este obținut prin purificarea acidului tereftalic brut, care rezultă din reacția paraxilenului (PX) cu un solvent și o soluție de catalizator.

2.2.   Produsul similar

| (15) | S-a constatat că produsul în cauză și PTA produs și vândut pe piața internă din Thailanda, precum și PTA produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

S-a constatat că produsul în cauză și PTA produs și vândut pe piața internă din Thailanda, precum și PTA produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   SUBVENȚIONARE

3.1.   Introducere

| (16) | Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:






  — | scutirea sau reducerea taxelor la importurile de mașini; |
| --- | --- | --- |

(16)

Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:

—

scutirea sau reducerea taxelor la importurile de mașini;

| — | scutirea de impozitul pe profit; |
| --- | --- |

—

scutirea de impozitul pe profit;

| — | scutirea de taxele vamale de import pentru materii prime și produse esențiale utilizate la fabricarea produselor destinate exportului; |
| --- | --- |

—

scutirea de taxele vamale de import pentru materii prime și produse esențiale utilizate la fabricarea produselor destinate exportului;

| — | dubla deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, timp de 10 ani de la data primului venit obținut din activitatea promovată; |
| --- | --- |

—

dubla deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, timp de 10 ani de la data primului venit obținut din activitatea promovată;

| — | deducerea din profitul net a 25 % din costurile de instalare sau de construcție a infrastructurilor proiectului, în plus față de amortizarea normală; |
| --- | --- |

—

deducerea din profitul net a 25 % din costurile de instalare sau de construcție a infrastructurilor proiectului, în plus față de amortizarea normală;

| — | compensarea impozitelor și taxelor pentru bunurile exportate produse în Thailanda. |
| --- | --- |

—

compensarea impozitelor și taxelor pentru bunurile exportate produse în Thailanda.

3.2.   Generalități

| (17) | Investment Promotion Act B.E. 2544 (Legea privind promovarea investițiilor) (denumită în continuare „IPA”) prevede stimulente pentru promovarea dezvoltării economiei thailandeze. IPA, gestionată de biroul de investiții thailandez (denumit în continuare „BOI”), acordă avantaje care rezultă din programele menționate în secțiunea 3.1 de mai sus în ceea ce privește proiectele eligibile. Pentru a beneficia de avantajele IPA, fiecare societate depune la BOI o cerere de „certificat de promovare”, în care se precizează produsele care vor fi fabricate și avantajele acordate. |
| --- | --- |

(17)

Investment Promotion Act B.E. 2544 (Legea privind promovarea investițiilor) (denumită în continuare „IPA”) prevede stimulente pentru promovarea dezvoltării economiei thailandeze. IPA, gestionată de biroul de investiții thailandez (denumit în continuare „BOI”), acordă avantaje care rezultă din programele menționate în secțiunea 3.1 de mai sus în ceea ce privește proiectele eligibile. Pentru a beneficia de avantajele IPA, fiecare societate depune la BOI o cerere de „certificat de promovare”, în care se precizează produsele care vor fi fabricate și avantajele acordate.

| (18) | Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E.2524 (1981) (Legea privind compensarea impozitelor și taxelor asupra bunurilor exportate produse în Regatul Thailandei) stabilește criteriile și condițiile pentru participarea la programul de compensare a impozitelor și a taxelor asupra mărfurilor exportate. Acest program este gestionat de Ministerul de Finanțe din Thailanda. |
| --- | --- |

(18)

Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E.2524 (1981) (Legea privind compensarea impozitelor și taxelor asupra bunurilor exportate produse în Regatul Thailandei) stabilește criteriile și condițiile pentru participarea la programul de compensare a impozitelor și a taxelor asupra mărfurilor exportate. Acest program este gestionat de Ministerul de Finanțe din Thailanda.

| (19) | Suma tuturor subvențiilor calculate pentru fiecare societate se situează sub pragul de minimis, adică este de mai puțin de 2 % ad valorem. Prin urmare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (3) și (5) din regulamentul antisubvenții de bază, chiar dacă toate subvențiile în cauză ar fi pasibile de măsuri compensatorii, exportatorilor thailandezi nu le-ar putea fi aplicată nicio taxă antisubvenții. Din cauza subvenției de minimis, nu a fost examinată specificitatea programelor de subvenții menționate în considerentul 16. |
| --- | --- |

(19)

Suma tuturor subvențiilor calculate pentru fiecare societate se situează sub pragul de minimis, adică este de mai puțin de 2 % ad valorem. Prin urmare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (3) și (5) din regulamentul antisubvenții de bază, chiar dacă toate subvențiile în cauză ar fi pasibile de măsuri compensatorii, exportatorilor thailandezi nu le-ar putea fi aplicată nicio taxă antisubvenții. Din cauza subvenției de minimis, nu a fost examinată specificitatea programelor de subvenții menționate în considerentul 16.

| (20) | Cu toate acestea, din motive de claritate, detaliile programelor și ale nivelurilor subvențiilor corespunzătoare pentru fiecare societate sunt indicate mai jos, fără a aduce atingere faptului că subvențiile sunt considerate sau nu ca fiind pasibile de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(20)

Cu toate acestea, din motive de claritate, detaliile programelor și ale nivelurilor subvențiilor corespunzătoare pentru fiecare societate sunt indicate mai jos, fără a aduce atingere faptului că subvențiile sunt considerate sau nu ca fiind pasibile de măsuri compensatorii.

3.3.   Programe specifice

3.3.1.   Scutirea sau reducerea taxelor la importurile de mașini

(a)   Temei juridic

| (21) | Articolul 28 din IPA prevede temeiul juridic pentru o scutire de taxele la importurile de mașini. În temeiul acestui program, societățile au dreptul la o scutire completă de plata taxei asupra mașinilor importate, astfel cum a fost aprobată de BOI, cu condiția ca nicio mașină de calitate comparabilă să nu fie produsă sau asamblată în Thailanda. Articolul 29 din IPA prevede temeiul juridic pentru reducerea de 50 % a taxelor de import asupra mașinilor importate. |
| --- | --- |

(21)

Articolul 28 din IPA prevede temeiul juridic pentru o scutire de taxele la importurile de mașini. În temeiul acestui program, societățile au dreptul la o scutire completă de plata taxei asupra mașinilor importate, astfel cum a fost aprobată de BOI, cu condiția ca nicio mașină de calitate comparabilă să nu fie produsă sau asamblată în Thailanda. Articolul 29 din IPA prevede temeiul juridic pentru reducerea de 50 % a taxelor de import asupra mașinilor importate.

(b)   Aplicare practică

| (22) | Pentru a beneficia de acest program, societatea trebuie să dețină un certificat de promovare în care să se precizeze că are dreptul la o scutire sau la o reducere a taxelor la importurile de mașini, în conformitate cu articolele 28 și 29 din IPA. Serviciul vamal va primi o copie a licenței și a așa-numitei „liste de referință a mașinilor”, după aprobarea acesteia de BOI, și va pune în liberă circulație aceste mașini importate, fără a impune plata unor taxe de import. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a beneficia de acest program, societatea trebuie să dețină un certificat de promovare în care să se precizeze că are dreptul la o scutire sau la o reducere a taxelor la importurile de mașini, în conformitate cu articolele 28 și 29 din IPA. Serviciul vamal va primi o copie a licenței și a așa-numitei „liste de referință a mașinilor”, după aprobarea acesteia de BOI, și va pune în liberă circulație aceste mașini importate, fără a impune plata unor taxe de import.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (23) | Avantajul conferit exportatorilor a fost calculat pe baza valorii taxei vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizată pe o perioadă care reflectă amortizarea normală a acestor bunuri de capital în sectorul produsului în cauză. Această perioadă a fost stabilită la 15 ani, ea fiind conformă cu duratele de amortizare utilizate de majoritatea societăților care fabrică produsul în cauză, atât în Thailanda, cât și în UE. Valoarea astfel calculată imputabilă perioadei de anchetă a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului conferit beneficiarului prin acest program, rata dobânzii comerciale din Thailanda în cursul perioadei de anchetă fiind considerată adecvată. Valoarea astfel obținută a fost repartizată ulterior pe totalul vânzărilor efectuate în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(23)

Avantajul conferit exportatorilor a fost calculat pe baza valorii taxei vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizată pe o perioadă care reflectă amortizarea normală a acestor bunuri de capital în sectorul produsului în cauză. Această perioadă a fost stabilită la 15 ani, ea fiind conformă cu duratele de amortizare utilizate de majoritatea societăților care fabrică produsul în cauză, atât în Thailanda, cât și în UE. Valoarea astfel calculată imputabilă perioadei de anchetă a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului conferit beneficiarului prin acest program, rata dobânzii comerciale din Thailanda în cursul perioadei de anchetă fiind considerată adecvată. Valoarea astfel obținută a fost repartizată ulterior pe totalul vânzărilor efectuate în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzie

| (24) | Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,3 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit un avantaj de 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,3 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit un avantaj de 0,19 %.

3.3.2.   Scutirea de impozitul pe profit

(a)   Temei juridic

| (25) | Articolul 31 din IPA furnizează temeiul juridic pentru scutirea de impozitul pe profit. Impozitul pe profit normal în Thailanda este de 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Articolul 31 din IPA furnizează temeiul juridic pentru scutirea de impozitul pe profit. Impozitul pe profit normal în Thailanda este de 30 %.

(b)   Concluzie

| (26) | Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. Toți producătorii-exportatori thailandezi și-au compensat pierderile reportate din perioadele contabile anterioare cu profiturile realizate în cursul perioadei de anchetă. Această practică este permisă de codul fiscal thailandez pentru toate societățile, fie că sunt sau nu promovate de BOI, și nu constituie o subvenție. Datorită acestui fapt, societățile supuse anchetei nu au utilizat programul de scutire de impozitul pe profit. |
| --- | --- |

(26)

Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. Toți producătorii-exportatori thailandezi și-au compensat pierderile reportate din perioadele contabile anterioare cu profiturile realizate în cursul perioadei de anchetă. Această practică este permisă de codul fiscal thailandez pentru toate societățile, fie că sunt sau nu promovate de BOI, și nu constituie o subvenție. Datorită acestui fapt, societățile supuse anchetei nu au utilizat programul de scutire de impozitul pe profit.

3.3.3.   Dubla deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, timp de 10 ani de la data primului venit obținut din activitatea promovată

(a)   Temei juridic

| (27) | Articolul 35 alineatul (2) din IPA furnizează temeiul juridic pentru dubla deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, timp de 10 ani de la data primului venit obținut din activitatea promovată. |
| --- | --- |

(27)

Articolul 35 alineatul (2) din IPA furnizează temeiul juridic pentru dubla deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, timp de 10 ani de la data primului venit obținut din activitatea promovată.

(b)   Aplicare practică

| (28) | Pentru a beneficia de acest program, societatea trebuie să dețină un certificat de promovare în care să se precizeze că are dreptul la o dublă deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, în conformitate cu articolul 35 alineatul (2) din IPA. Pe lângă deducerea normală a costurilor menționate anterior, societățile promovate de BOI sunt autorizate să-și deducă aceeași sumă din profit a doua oară în declarația lor de impozite. Societatea trebuie să completeze o coloană specială, referitoare la activitatea promovată, în declarația sa de impozite. În consecință, profitul net impozabil este redus cu această sumă sau pierderea netă este mărită cu suma respectivă. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a beneficia de acest program, societatea trebuie să dețină un certificat de promovare în care să se precizeze că are dreptul la o dublă deducere din venitul impozabil a costurilor cu transportul, electricitatea și apa, în conformitate cu articolul 35 alineatul (2) din IPA. Pe lângă deducerea normală a costurilor menționate anterior, societățile promovate de BOI sunt autorizate să-și deducă aceeași sumă din profit a doua oară în declarația lor de impozite. Societatea trebuie să completeze o coloană specială, referitoare la activitatea promovată, în declarația sa de impozite. În consecință, profitul net impozabil este redus cu această sumă sau pierderea netă este mărită cu suma respectivă.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (29) | Avantajul oferit de acest program ar trebui să fie calculat pe baza sumei deduse a doua oară din profitul net, astfel cum este înregistrată în coloana specială dedicată activităților promovate din declarația de impozite. Pentru activitățile nepromovate, această sumă ar face parte din profitul net supus impozitului pe profit; prin urmare, avantajul acordat societăților reprezintă 30 % din această sumă (rata normală a impozitului pe profit din Thailanda). Valoarea astfel obținută a fost repartizată ulterior pe totalul vânzărilor efectuate în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(29)

Avantajul oferit de acest program ar trebui să fie calculat pe baza sumei deduse a doua oară din profitul net, astfel cum este înregistrată în coloana specială dedicată activităților promovate din declarația de impozite. Pentru activitățile nepromovate, această sumă ar face parte din profitul net supus impozitului pe profit; prin urmare, avantajul acordat societăților reprezintă 30 % din această sumă (rata normală a impozitului pe profit din Thailanda). Valoarea astfel obținută a fost repartizată ulterior pe totalul vânzărilor efectuate în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzie

| (30) | Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,55 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit un avantaj de 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,55 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit un avantaj de 0,57 %.

3.3.4.   Deducerea din profitul net a 25 % din costurile de instalare sau de construcție a infrastructurilor proiectului, în plus față de amortizarea normală

(a)   Temei juridic

| (31) | Articolul 35 alineatul (3) din IPA constituie temeiul juridic pentru acest program, care autorizează o deducere din profitul net, pe lângă amortizarea normală, a unei sume care să nu depășească 25 % din costurile de instalare sau de construcție a infrastructurilor proiectului utilizate în activitatea promovată. Beneficiarul ar trebui să profite de avantaj în termen de zece ani de la data la care venitul este obținut din activitatea promovată. |
| --- | --- |

(31)

Articolul 35 alineatul (3) din IPA constituie temeiul juridic pentru acest program, care autorizează o deducere din profitul net, pe lângă amortizarea normală, a unei sume care să nu depășească 25 % din costurile de instalare sau de construcție a infrastructurilor proiectului utilizate în activitatea promovată. Beneficiarul ar trebui să profite de avantaj în termen de zece ani de la data la care venitul este obținut din activitatea promovată.

(b)   Concluzie

| (32) | Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. În perioadele anterioare perioadei de anchetă, toți producătorii-exportatori fie nu au beneficiat de programul de scutire de impozitul pe profit (întrucât deduceau din profiturile lor pierderile cumulate din trecut), fie înregistrau pierderi. Din aceste motive, ei nu au obținut avantaje de pe urma acestui program. |
| --- | --- |

(32)

Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. În perioadele anterioare perioadei de anchetă, toți producătorii-exportatori fie nu au beneficiat de programul de scutire de impozitul pe profit (întrucât deduceau din profiturile lor pierderile cumulate din trecut), fie înregistrau pierderi. Din aceste motive, ei nu au obținut avantaje de pe urma acestui program.

3.3.5.   Scutirea de taxele vamale de import pentru materii prime și produse esențiale utilizate la fabricarea produselor destinate exportului

(a)   Temei juridic

| (33) | Articolul 36 alineatul (1) din IPA constituie temeiul juridic pentru acest program. În cadrul acestui program, BOI este autorizat să acorde scutirea de plata taxelor vamale de import pentru materii prime și produse esențiale utilizate la fabricarea produselor destinate exportului. Pentru acest program sunt eligibile societăți din orice regiune, cu condiția ca acestea să fie promovate. |
| --- | --- |

(33)

Articolul 36 alineatul (1) din IPA constituie temeiul juridic pentru acest program. În cadrul acestui program, BOI este autorizat să acorde scutirea de plata taxelor vamale de import pentru materii prime și produse esențiale utilizate la fabricarea produselor destinate exportului. Pentru acest program sunt eligibile societăți din orice regiune, cu condiția ca acestea să fie promovate.

(b)   Concluzie

| (34) | Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. Taxa de import pentru principalele materii prime utilizate la producerea PTA este zero. Prin urmare, nu s-a înregistrat niciun profit prin intermediul acestui program pentru exportatorii din Thailanda care au făcut obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(34)

Niciuna dintre societățile care au făcut obiectul anchetei nu a beneficiat de acest program în timpul perioadei de anchetă. Taxa de import pentru principalele materii prime utilizate la producerea PTA este zero. Prin urmare, nu s-a înregistrat niciun profit prin intermediul acestui program pentru exportatorii din Thailanda care au făcut obiectul anchetei.

3.3.6.   Compensarea impozitelor și taxelor pentru bunurile exportate produse în Thailanda

(a)   Temei juridic

| (35) | Notificarea 1/2547 privind compensarea impozitelor pentru mărfurile exportate produse în regat – rata compensării prevede avantajul care rezultă din aplicarea acestui program. |
| --- | --- |

(35)

Notificarea 1/2547 privind compensarea impozitelor pentru mărfurile exportate produse în regat – rata compensării prevede avantajul care rezultă din aplicarea acestui program.

(b)   Aplicare practică

| (36) | Societăților li se rambursează 0,38 % din valoarea FOB a produselor exportate. Avantajul se calculează pe tranzacție de export, dar, de obicei, societățile depun în același timp mai multe cereri de rambursare. Societățile trimit cererile de rambursare autorităților relevante și primesc rambursarea. |
| --- | --- |

(36)

Societăților li se rambursează 0,38 % din valoarea FOB a produselor exportate. Avantajul se calculează pe tranzacție de export, dar, de obicei, societățile depun în același timp mai multe cereri de rambursare. Societățile trimit cererile de rambursare autorităților relevante și primesc rambursarea.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (37) | Avantajul conferit de acest program este suma reală primită ca rambursare care este înregistrată, în consecință, ca venit în evidența contabilă a societății. Această sumă a fost repartizată ulterior pe vânzările la export efectuate în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(37)

Avantajul conferit de acest program este suma reală primită ca rambursare care este înregistrată, în consecință, ca venit în evidența contabilă a societății. Această sumă a fost repartizată ulterior pe vânzările la export efectuate în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzie

| (38) | Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,36 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit, de asemenea, un avantaj de 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Grupul Indorama a primit un avantaj de 0,36 %, iar Siam Mitsui PTA Co., Ltd a primit, de asemenea, un avantaj de 0,36 %.

3.4.   Valoarea subvențiilor

| (39) | Valorile provizorii ale subvențiilor, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimate ad valorem, pentru producătorii-exportatori din Thailanda sunt următoarele:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

Valorile provizorii ale subvențiilor, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimate ad valorem, pentru producătorii-exportatori din Thailanda sunt următoarele:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Întrucât Indorama Petrochem Limited și TPT Petrochemical Public Company Limited fac parte din același grup, a fost stabilit pentru acestea un nivel comun al taxei antisubvenție. Taxa finală pentru grupul Indorama/TPT este de 1,2 %.

  Tabel recapitulativ | Programul de scutire sau de reducere a taxelor la importurile de mașini | Programul de dublă deducere din venitul impozabil | Programul de compensare a taxelor la export | Marja de subvenție totală |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Grupul Indorama/TPT | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Întrucât Indorama Petrochem Limited și TPT Petrochemical Public Company Limited fac parte din același grup, a fost stabilit pentru acestea un nivel comun al taxei antisubvenție. Taxa finală pentru grupul Indorama/TPT este de 1,2 %.

Tabel recapitulativ

Programul de scutire sau de reducere a taxelor la importurile de mașini

Programul de dublă deducere din venitul impozabil

Programul de compensare a taxelor la export

Marja de subvenție totală

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Grupul Indorama/TPT

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Ținând cont de sumele de minimis ale subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori thailandezi, nu ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de PTA originare din Thailanda. |
| --- | --- |

(41)

Ținând cont de sumele de minimis ale subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori thailandezi, nu ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de PTA originare din Thailanda.

4.   PREJUDICIUL, LEGĂTURA DE CAUZALITATE ȘI INTERESUL UNIUNII

| (42) | Având în vedere constatările menționate mai sus în privința subvențiilor, nu se consideră necesară prezentarea niciunei analize privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere constatările menționate mai sus în privința subvențiilor, nu se consideră necesară prezentarea niciunei analize privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii.

5.   ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (43) | Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, întrucât valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori din Thailanda se ridică la mai puțin de 2 % ad valorem. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, întrucât valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori din Thailanda se ridică la mai puțin de 2 % ad valorem. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații.

| (44) | În ceea ce privește chestiunea subvențiilor, au fost primite observații din partea guvernului thailandez și a unuia dintre reclamanți. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește chestiunea subvențiilor, au fost primite observații din partea guvernului thailandez și a unuia dintre reclamanți.

| (45) | Guvernul thailandez a afirmat că programele supuse anchetei nu pot fi considerate ca fiind programe de subvenții specifice, întrucât ele fac parte din politica de descentralizare a țării, nu sunt condiționate de exporturi și nu limitează accesul la anumite sectoare de activitate sau la anumite regiuni. În acest sens, trebuie notat faptul că ancheta a stabilit în mod clar că programele analizate, utilizate de producătorii-exportatori în cursul PA (scutirea de taxele la importurile de mașini, dubla deducere din venitul impozabil, compensarea taxelor la export), constituie subvenții pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului antisubvenții de bază. Prin urmare, afirmațiile guvernului thailandez trebuie să fie respinse. |
| --- | --- |

(45)

Guvernul thailandez a afirmat că programele supuse anchetei nu pot fi considerate ca fiind programe de subvenții specifice, întrucât ele fac parte din politica de descentralizare a țării, nu sunt condiționate de exporturi și nu limitează accesul la anumite sectoare de activitate sau la anumite regiuni. În acest sens, trebuie notat faptul că ancheta a stabilit în mod clar că programele analizate, utilizate de producătorii-exportatori în cursul PA (scutirea de taxele la importurile de mașini, dubla deducere din venitul impozabil, compensarea taxelor la export), constituie subvenții pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului antisubvenții de bază. Prin urmare, afirmațiile guvernului thailandez trebuie să fie respinse.

| (46) | Unul dintre reclamanți a afirmat că anumite subvenții, în special programul de scutire de impozitul pe profit, ar fi trebuit să fie repartizate pe o perioadă mai scurtă. Acest argument a trebuit să fie respins, deoarece niciunul dintre producătorii-exportatori nu a beneficiat de acest program în cursul PA. |
| --- | --- |

(46)

Unul dintre reclamanți a afirmat că anumite subvenții, în special programul de scutire de impozitul pe profit, ar fi trebuit să fie repartizate pe o perioadă mai scurtă. Acest argument a trebuit să fie respins, deoarece niciunul dintre producătorii-exportatori nu a beneficiat de acest program în cursul PA.

| (47) | În ceea ce privește prejudiciul, nicio parte interesată nu a prezentat observații. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește prejudiciul, nicio parte interesată nu a prezentat observații.

| (48) | În concluzie, niciun comentariu din partea niciunei părți interesate nu infirmă constatarea conform căreia nu sunt necesare măsuri de protecție. |
| --- | --- |

(48)

În concluzie, niciun comentariu din partea niciunei părți interesate nu infirmă constatarea conform căreia nu sunt necesare măsuri de protecție.

| (49) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează, prin urmare, că procedura antisubvenție privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia, originare din Thailanda, ar trebui să fie încheiată fără instituirea de măsuri compensatorii, |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează, prin urmare, că procedura antisubvenție privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia, originare din Thailanda, ar trebui să fie încheiată fără instituirea de măsuri compensatorii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Procedura antisubvenție privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia, originare din Thailanda, având o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00, este încheiată.

Adoptată la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO C 313, 22.12.2009, p. 22.

2

(3)  JO C 313, 22.12.2009, p. 17.

3

(4)  A se vedea pagina 22 din prezentul Jurnal Oficial.

4

---

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/22

---

DECIZIA COMISIEI

din 19 ianuarie 2011

de încheiere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda

(2011/32/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 22 decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia (denumite în continuare „PTA”) originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 22 decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia (denumite în continuare „PTA”) originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”).

| (2) | Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 13 noiembrie 2009 de BP Aromatics Limited NV și CEPSA Quimica S.A. (denumiți în continuare „reclamanți”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PTA a Uniunii. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului la produsul în cauză originar din țara în cauză și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 13 noiembrie 2009 de BP Aromatics Limited NV și CEPSA Quimica S.A. (denumiți în continuare „reclamanți”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PTA a Uniunii. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului la produsul în cauză originar din țara în cauză și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

| (3) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de PTA originar din Thailanda. Această anchetă a fost încheiată prin Decizia 2011/31/UE a Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de PTA originar din Thailanda. Această anchetă a fost încheiată prin Decizia 2011/31/UE a Comisiei (4).

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (4) | Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării exportatoare în cauză și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării exportatoare în cauză și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (5) | Comisia a trimis chestionare reclamanților, altor producători cunoscuți din Uniune, producătorilor-exportatori cunoscuți din Thailanda și importatorilor și utilizatorilor cunoscuți ai produsului în cauză, precum și tuturor celorlalte părți care au solicitat un chestionar în termenele stabilite în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a trimis chestionare reclamanților, altor producători cunoscuți din Uniune, producătorilor-exportatori cunoscuți din Thailanda și importatorilor și utilizatorilor cunoscuți ai produsului în cauză, precum și tuturor celorlalte părți care au solicitat un chestionar în termenele stabilite în avizul de deschidere.

| (6) | S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a trei producători-exportatori cunoscuți din Thailanda, a trei producători din Uniune, din partea unui importator din Uniune și a cinci utilizatori din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a trei producători-exportatori cunoscuți din Thailanda, a trei producători din Uniune, din partea unui importator din Uniune și a cinci utilizatori din Uniune.

| (7) | Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune:






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune:

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spania |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spania

| — | Lotte Chemical UK Ltd (anterior Artenius), Wilton, Redcar, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (anterior Artenius), Wilton, Redcar, Regatul Unit

| (b) | Importatori din Uniune:






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgia |
| --- | --- | --- |

(b)

Importatori din Uniune:

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgia

| (c) | Utilizatori din Uniune:






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

(c)

Utilizatori din Uniune:

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Țările de Jos

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italia |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italia

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spania |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spania

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Lituania |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Lituania

| (d) | Producători-exportatori din Thailanda:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „TPT”) |
| --- | --- | --- |

(d)

Producători-exportatori din Thailanda:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „TPT”)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „Indorama”) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „Indorama”)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „SMPC”) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „SMPC”)

| (e) | Exportator asociat:






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japonia (denumită în continuare „MCI”) – reprezentant de vânzări la export și acționar al SMPC |
| --- | --- | --- |

(e)

Exportator asociat:

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japonia (denumită în continuare „MCI”) – reprezentant de vânzări la export și acționar al SMPC

| (8) | Având în vedere faptul că, atât TPT cât și Indorama sunt deținute de același holding, vor fi denumite în continuare, în prezentul document, „grupul Indorama”. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere faptul că, atât TPT cât și Indorama sunt deținute de același holding, vor fi denumite în continuare, în prezentul document, „grupul Indorama”.

1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (9) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(9)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (10) | Produsul în cauză este acidul tereftalic și săruri ale acestuia de o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(10)

Produsul în cauză este acidul tereftalic și săruri ale acestuia de o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (11) | PTA este obținut prin purificarea acidului tereftalic brut, care este obținut din reacția paraxilenului (PX) cu un solvent și o soluție de catalizator. |
| --- | --- |

(11)

PTA este obținut prin purificarea acidului tereftalic brut, care este obținut din reacția paraxilenului (PX) cu un solvent și o soluție de catalizator.

2.2.   Produsul similar

| (12) | S-a descoperit faptul că produsul în cauză și PTA produs și vândut pe piața internă a Thailandei, ca și PTA produs și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

S-a descoperit faptul că produsul în cauză și PTA produs și vândut pe piața internă a Thailandei, ca și PTA produs și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Observații preliminare

| (13) | Toți cei trei producători-exportatori thailandezi numiți în reclamație au depus chestionarele completate. Investigația a arătat că nu există niciun alt producător-exportator thailandez de PTA și că răspunsurile erau relevante pentru 100 % din exporturile thailandeze pe piața UE. |
| --- | --- |

(13)

Toți cei trei producători-exportatori thailandezi numiți în reclamație au depus chestionarele completate. Investigația a arătat că nu există niciun alt producător-exportator thailandez de PTA și că răspunsurile erau relevante pentru 100 % din exporturile thailandeze pe piața UE.

| (14) | Cele trei societăți au cerut calcularea dumpingului pe baza datelor lunare, în temeiul variației semnificative, pe durata PA, a costurilor pentru materia primă principală și, în consecință, a prețurilor produsului în cauză. Din motivele menționate la considerentul 26 de mai jos, utilizarea metodologiei cerute nu a fost considerată ca fiind justificată. |
| --- | --- |

(14)

Cele trei societăți au cerut calcularea dumpingului pe baza datelor lunare, în temeiul variației semnificative, pe durata PA, a costurilor pentru materia primă principală și, în consecință, a prețurilor produsului în cauză. Din motivele menționate la considerentul 26 de mai jos, utilizarea metodologiei cerute nu a fost considerată ca fiind justificată.

| (15) | Ar trebui să se observe faptul că vânzările pe piața internă și a UE s-au bazat fie pe prețurile spot sau pe contracte bazate pe costul PX (principala materie primă), fie pe o formulă bazată pe indexul de stabilire a prețului pentru PTA în China. În acest din urmă caz, de mai multe ori au existat întârzieri semnificative, după care a fost disponibil indicele final. Pentru a implementa formula, a trebuit să se recurgă la un tip de facturare în care prețul final putea fi stabilit la mai multe luni după eliberarea facturii inițiale provizorii. Notele de debit/credit au fost emise pentru a corecta prețul final convenit în contract. |
| --- | --- |

(15)

Ar trebui să se observe faptul că vânzările pe piața internă și a UE s-au bazat fie pe prețurile spot sau pe contracte bazate pe costul PX (principala materie primă), fie pe o formulă bazată pe indexul de stabilire a prețului pentru PTA în China. În acest din urmă caz, de mai multe ori au existat întârzieri semnificative, după care a fost disponibil indicele final. Pentru a implementa formula, a trebuit să se recurgă la un tip de facturare în care prețul final putea fi stabilit la mai multe luni după eliberarea facturii inițiale provizorii. Notele de debit/credit au fost emise pentru a corecta prețul final convenit în contract.

| (16) | Metodologia generală descrisă în continuare a fost aplicată tuturor producătorilor-exportatori cooperanți din Thailanda. |
| --- | --- |

(16)

Metodologia generală descrisă în continuare a fost aplicată tuturor producătorilor-exportatori cooperanți din Thailanda.

3.2.   Valoarea normală

| (17) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne ale producătorilor thailandezi erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale producătorilor-exportatori din Thailanda au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne ale producătorilor thailandezi erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale producătorilor-exportatori din Thailanda au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

| (18) | Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața internă a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(18)

Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața internă a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.

| (19) | Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări interne ale produsului similar pentru toți cei 3 producători, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a tuturor vânzărilor interne. |
| --- | --- |

(19)

Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări interne ale produsului similar pentru toți cei 3 producători, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a tuturor vânzărilor interne.

3.3.   Prețul de export

| (20) | Această anchetă a arătat că unul dintre producătorii-exportatori cooperanți (SMPC) a vândut pe piața UE prin cel mai mare acționar al său (MCI, o societate cu sediul în Japonia), care ulterior a revândut mai multor comercianți japonezi, care au vândut în final unor firme pe piața UE. S-a investigat dacă exista vreo legătură între MCI și cel mai mare comerciant japonez și dacă o asemenea relație influența prețurile. |
| --- | --- |

(20)

Această anchetă a arătat că unul dintre producătorii-exportatori cooperanți (SMPC) a vândut pe piața UE prin cel mai mare acționar al său (MCI, o societate cu sediul în Japonia), care ulterior a revândut mai multor comercianți japonezi, care au vândut în final unor firme pe piața UE. S-a investigat dacă exista vreo legătură între MCI și cel mai mare comerciant japonez și dacă o asemenea relație influența prețurile.

| (21) | S-a descoperit faptul că cea mai importantă relație privea deținerea în comun de participațiuni într-un procentaj foarte scăzut, deținute de bănci japoneze în numele mai multor mandatari. S-a stabilit, deci, că relația nu era de natură a influența nivelurile de preț. Într-adevăr, având în vedere stabilirea prețurilor și aranjamentele contractuale descrise anterior și care sunt tipice pentru această industrie, precum și natura relației dintre societățile descrise mai sus, prețurile au fost stabilite în condiții de concurență liberă. S-a determinat deci faptul că prețul de export al produsului în cauză putea fi stabilit pe baza vânzărilor MCI către comercianții japonezi. |
| --- | --- |

(21)

S-a descoperit faptul că cea mai importantă relație privea deținerea în comun de participațiuni într-un procentaj foarte scăzut, deținute de bănci japoneze în numele mai multor mandatari. S-a stabilit, deci, că relația nu era de natură a influența nivelurile de preț. Într-adevăr, având în vedere stabilirea prețurilor și aranjamentele contractuale descrise anterior și care sunt tipice pentru această industrie, precum și natura relației dintre societățile descrise mai sus, prețurile au fost stabilite în condiții de concurență liberă. S-a determinat deci faptul că prețul de export al produsului în cauză putea fi stabilit pe baza vânzărilor MCI către comercianții japonezi.

| (22) | A fost trimisă o scrisoare către MCI, în care aceasta era informată în legătură cu consecințele necooperării, deoarece, în timpul verificărilor efectuate la Tokyo, persoanelor care se ocupau de caz nu li s-a acordat acces deplin la informații contabile privind anumite ajustări. |
| --- | --- |

(22)

A fost trimisă o scrisoare către MCI, în care aceasta era informată în legătură cu consecințele necooperării, deoarece, în timpul verificărilor efectuate la Tokyo, persoanelor care se ocupau de caz nu li s-a acordat acces deplin la informații contabile privind anumite ajustări.

| (23) | Prin urmare, s-a decis să se calculeze ajustările pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În concluzie, s-a folosit următoarea metodologie. Pentru costurile de transport ajustarea s-a rotunjit în sus până la valoarea superioară, pe baza informațiilor obținute la fața locului. Pentru celelalte ajustări, sumele raportate, ca și prețurile de vânzare nete au fost, de asemenea, verificate prin referință cu alte surse independente, în acest caz informațiile stabilite pentru ceilalți doi producători-exportatori thailandezi și s-a descoperit că sunt în conformitate cu același tip de vânzări. A fost avută în vedere o metodă alternativă de utilizare ca substitut a prețurilor Eurostat, dar aceasta nu a fost utilizată deoarece, pentru acest produs, valoarea Eurostat era prețul CIF la data importului, iar nu prețul final ajustat stabilit în conformitate cu contractul de vânzări și sistemele de facturare descrise mai sus. Această abordare a fost în mod excepțional adecvată, dată fiind structura pieții, astfel cum este ea explicată în considerentul 15 de mai sus. A se observa faptul că marea majoritate a ajustărilor fuseseră deja verificate în Thailanda. |
| --- | --- |

(23)

Prin urmare, s-a decis să se calculeze ajustările pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În concluzie, s-a folosit următoarea metodologie. Pentru costurile de transport ajustarea s-a rotunjit în sus până la valoarea superioară, pe baza informațiilor obținute la fața locului. Pentru celelalte ajustări, sumele raportate, ca și prețurile de vânzare nete au fost, de asemenea, verificate prin referință cu alte surse independente, în acest caz informațiile stabilite pentru ceilalți doi producători-exportatori thailandezi și s-a descoperit că sunt în conformitate cu același tip de vânzări. A fost avută în vedere o metodă alternativă de utilizare ca substitut a prețurilor Eurostat, dar aceasta nu a fost utilizată deoarece, pentru acest produs, valoarea Eurostat era prețul CIF la data importului, iar nu prețul final ajustat stabilit în conformitate cu contractul de vânzări și sistemele de facturare descrise mai sus. Această abordare a fost în mod excepțional adecvată, dată fiind structura pieții, astfel cum este ea explicată în considerentul 15 de mai sus. A se observa faptul că marea majoritate a ajustărilor fuseseră deja verificate în Thailanda.

3.4.   Comparația

| (24) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. |
| --- | --- |

(24)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.

| (25) | În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, ambalare, credit, manipulare și comisioane. |
| --- | --- |

(25)

În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, ambalare, credit, manipulare și comisioane.

| (26) | Comparația între prețul de export și valoarea normală a fost efectuată pe o bază anuală. Cererea producătorilor-exportatori de efectuare a comparațiilor pe o bază lunară a fost luată n considerare, dar nu a fost urmată, deoarece era evident faptul că nu ar fi schimbat concluzia generală în legătură cu dumpingul, mai precis dumpingul de minimis la nivel de țară. |
| --- | --- |

(26)

Comparația între prețul de export și valoarea normală a fost efectuată pe o bază anuală. Cererea producătorilor-exportatori de efectuare a comparațiilor pe o bază lunară a fost luată n considerare, dar nu a fost urmată, deoarece era evident faptul că nu ar fi schimbat concluzia generală în legătură cu dumpingul, mai precis dumpingul de minimis la nivel de țară.

3.5.   Marja de dumping

| (27) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Thailanda s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Thailanda s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (28) | Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele: | Marjă de dumping |
| --- | --- | --- |
| Grupul Indorama | 3,7 % |
| SMPC | Nu există dumping |

(28)

Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Marjă de dumping

Grupul Indorama

3,7 %

SMPC

Nu există dumping

| (29) | Cei trei producători-exportatori (cei doi din cadrul grupului Indorama și SMPC) reprezintă totalitatea exporturilor originare din Thailanda, potrivit datelor Eurostat. Pentru a evalua dacă, la nivel de țară, marja de dumping a fost sub nivelul de minimis, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată la nivel de țară. S-a descoperit că această marjă s-a aflat sub nivelul de minimis, adică 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

Cei trei producători-exportatori (cei doi din cadrul grupului Indorama și SMPC) reprezintă totalitatea exporturilor originare din Thailanda, potrivit datelor Eurostat. Pentru a evalua dacă, la nivel de țară, marja de dumping a fost sub nivelul de minimis, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată la nivel de țară. S-a descoperit că această marjă s-a aflat sub nivelul de minimis, adică 1,8 %.

| (30) | Pentru a menține marja de dumping de minimis la nivel de țară, nu ar trebui instituite măsuri provizorii privind importurile de PTA originar din Thailanda. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a menține marja de dumping de minimis la nivel de țară, nu ar trebui instituite măsuri provizorii privind importurile de PTA originar din Thailanda.

4.   PREJUDICIUL REZULTAT, LEGĂTURA DE CAUZALITATE ȘI INTERESUL UNIUNII

| (31) | Având în vedere cele de mai sus privind dumpingul, nu se consideră necesar a prezenta vreo analiză a prejudiciului, legăturii de cauzalitate și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(31)

Având în vedere cele de mai sus privind dumpingul, nu se consideră necesar a prezenta vreo analiză a prejudiciului, legăturii de cauzalitate și a interesului Uniunii.

5.   ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (32) | Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, deoarece marja de dumping stabilită pentru Thailanda reprezintă mai puțin de 2 %. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(32)

Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, deoarece marja de dumping stabilită pentru Thailanda reprezintă mai puțin de 2 %. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații.

| (33) | În ceea ce privește dumpingul, s-au primit comentarii din partea unui reclamant, potrivit căruia Comisia ar fi trebuit să impute SMPC marja de dumping stabilită pentru ceilalți doi producători-exportatori (3,7 %), ca o consecință a faptelor disponibile. Argumentul pentru aceasta a fost că ar fi trebuit să existe o marjă de dumping de minimis. Argumentul respectiv a fost respins. Comisia a aplicat datele disponibile privind societatea japoneză afiliată prin utilizarea datelor disponibile ale societății, rotunjite în sus și prin compararea acestor date cu alte surse verificabile. Imputarea, în aceste condiții, a marjei de dumping a celorlalți exportatori ar fi fost neconformă cu dispozițiile articolului 18. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește dumpingul, s-au primit comentarii din partea unui reclamant, potrivit căruia Comisia ar fi trebuit să impute SMPC marja de dumping stabilită pentru ceilalți doi producători-exportatori (3,7 %), ca o consecință a faptelor disponibile. Argumentul pentru aceasta a fost că ar fi trebuit să existe o marjă de dumping de minimis. Argumentul respectiv a fost respins. Comisia a aplicat datele disponibile privind societatea japoneză afiliată prin utilizarea datelor disponibile ale societății, rotunjite în sus și prin compararea acestor date cu alte surse verificabile. Imputarea, în aceste condiții, a marjei de dumping a celorlalți exportatori ar fi fost neconformă cu dispozițiile articolului 18.

| (34) | Același reclamant a declarat, de asemenea, că alte guverne au o perspectivă diferită asupra anchetelor privind APT pentru o PA similară. Acest argument a trebuit să fie respins. Referitor la aceasta, se observă că probele furnizate de parte se referă la o taxă antidumping instituită de Republica Populară Chineză pentru importurile de PTA din Coreea și Thailanda. Informațiile furnizate nu pot susține afirmația părții, deoarece nu există vreo dovadă privind modul de stabilirea valorii normale și a prețului de export în această anchetă antidumping efectuată în China. În plus, în cadrul anchetei autorităților chineze, PA se încadrează între 1 octombrie 2007 și 30 septembrie 2008, în timp ce PA utilizată în prezenta anchetă a UE se încadrează între 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009. Perioadele avute în vedere în cadrul anchetelor din UE și din China sunt, deci, foarte diferite. |
| --- | --- |

(34)

Același reclamant a declarat, de asemenea, că alte guverne au o perspectivă diferită asupra anchetelor privind APT pentru o PA similară. Acest argument a trebuit să fie respins. Referitor la aceasta, se observă că probele furnizate de parte se referă la o taxă antidumping instituită de Republica Populară Chineză pentru importurile de PTA din Coreea și Thailanda. Informațiile furnizate nu pot susține afirmația părții, deoarece nu există vreo dovadă privind modul de stabilirea valorii normale și a prețului de export în această anchetă antidumping efectuată în China. În plus, în cadrul anchetei autorităților chineze, PA se încadrează între 1 octombrie 2007 și 30 septembrie 2008, în timp ce PA utilizată în prezenta anchetă a UE se încadrează între 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009. Perioadele avute în vedere în cadrul anchetelor din UE și din China sunt, deci, foarte diferite.

| (35) | În ceea ce privește prejudiciul, nici una dintre părțile interesate nu au depus vreo observație. |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește prejudiciul, nici una dintre părțile interesate nu au depus vreo observație.

| (36) | În concluzie, nu au existat comentarii din partea vreunei părți interesate care să infirme constatarea conform căreia măsurile de protecție nu sunt necesare. |
| --- | --- |

(36)

În concluzie, nu au existat comentarii din partea vreunei părți interesate care să infirme constatarea conform căreia măsurile de protecție nu sunt necesare.

| (37) | Comisia concluzionează, având în vedere cele de mai sus, că procedura antidumping privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda ar trebui încheiată fără instituirea de măsuri antidumping, |
| --- | --- |

(37)

Comisia concluzionează, având în vedere cele de mai sus, că procedura antidumping privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda ar trebui încheiată fără instituirea de măsuri antidumping,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Procedura antidumping privind importurile de acid tereftalic și săruri ale acestuia având o puritate în greutate de minim 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00, originare din Thailanda, este încheiată.

Adoptată la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 313, 22.12.2009, p. 17.

2

(3)  JO C 313, 22.12.2009, p. 22.

3

(4)  A se vedea pagina 17 din prezentul Jurnal Oficial.

4

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 20.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/26

---

DECIZIA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

NR. 190/09/COL

din 22 aprilie 2009

de modificare, pentru a șaizeci și noua oară, a normelor de procedură și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin introducerea unui capitol revizuit privind cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (1),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24 și articolul 5 alineatul (2) litera (b),

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu articolul 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE în materie de ajutoare de stat,

ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea, Autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevăd în mod expres acest lucru sau în cazul în care Autoritatea îl consideră necesar,

REAMINTIND normele procedurale și de fond în domeniul ajutorului de stat adoptate de către Autoritate (4) la data de 19 ianuarie 1994,

ÎNTRUCÂT la 25 februarie 2009 Comisia Comunităților Europene (denumită în continuare Comisia CE) a adoptat o comunicare de modificare a cadrului temporar comunitar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (5),

ÎNTRUCÂT această comunicare are relevanță și pentru Spațiul Economic European,

ÎNTRUCÂT aplicarea uniformă a normelor SEE privind ajutorul de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European,

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” de la sfârșitul anexei XV la Acordul privind SEE, autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei, trebuie să adopte acte corespunzătoare celor adoptate de Comisia Europeană,

DUPĂ CONSULTAREA Comisiei Europene,

REAMINTIND faptul că Autoritatea a consultat statele AELS în privința acestui subiect prin scrisoarea datată 31 martie 2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Cadrul comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (denumit în continuare „cadru temporar”) se aplică începând cu 29 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2010.

În dispozițiile sale finale, cadrul temporar prevede că, dacă se va dovedi a fi necesar, Autoritatea poate, de asemenea, să ofere clarificări suplimentare asupra unor aspecte specifice ale abordării sale.

Aplicarea cadrului temporar a evidențiat necesitatea introducerii unor clarificări suplimentare privind aplicabilitatea articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, cadrul existent pentru stabilirea ratelor de referință și de scont și aplicarea ajutorului acordat sub formă de garanții.

Orientările privind ajutoarele de stat se modifică prin introducerea unor modificări la capitolul intitulat „Cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice” din aceste orientări.

Următoarele modificări la cadrul temporar produc efecte de la data adoptării prezentei decizii:

| 1. | la punctul 4.1 se adaugă următorul paragraf:
  „În consecință, statele AELS trebuie să demonstreze că măsurile de ajutor de stat notificate Autorității în temeiul acestui cadru sunt adecvate și proporționale pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat AELS și că toate condițiile sunt respectate în totalitate.”; |
| --- | --- |

1.

la punctul 4.1 se adaugă următorul paragraf:

„În consecință, statele AELS trebuie să demonstreze că măsurile de ajutor de stat notificate Autorității în temeiul acestui cadru sunt adecvate și proporționale pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat AELS și că toate condițiile sunt respectate în totalitate.”;

| 2. | punctul 4.3.2 se modifică astfel:






  (a) | literele (a) și (b) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(a) | pentru IMM-uri, statele AELS acordă o reducere de până la 25 % a primei anuale care trebuie plătită pentru noile garanții acordate în conformitate cu dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour), stabilite în anexă (6); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

punctul 4.3.2 se modifică astfel:

(a)

literele (a) și (b) se înlocuiesc cu următorul text:

„(a)

pentru IMM-uri, statele AELS acordă o reducere de până la 25 % a primei anuale care trebuie plătită pentru noile garanții acordate în conformitate cu dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour), stabilite în anexă (6);

| (b) | pentru întreprinderile mari, statele AELS acordă, de asemenea, în cazul garanțiilor noi, o reducere de până la 15 % a primei anuale calculată pe baza aceleiași prime de siguranță (safe-harbour) stabilită în anexă. |
| --- | --- |

(b)

pentru întreprinderile mari, statele AELS acordă, de asemenea, în cazul garanțiilor noi, o reducere de până la 15 % a primei anuale calculată pe baza aceleiași prime de siguranță (safe-harbour) stabilită în anexă.

| (b) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | Garanția nu poate depăși 90 % din împrumut, pe perioada acestuia.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

Garanția nu poate depăși 90 % din împrumut, pe perioada acestuia.”;

| (c) | litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | reducerea primei de garanție nu poate fi aplicată decât pe o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea garanției. Dacă durata împrumutului depășește 2 ani, statele AELS pot aplica pentru o perioadă suplimentară de 8 ani primele de siguranță (safe-harbour) cuprinse în anexă, fără reducere.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

reducerea primei de garanție nu poate fi aplicată decât pe o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea garanției. Dacă durata împrumutului depășește 2 ani, statele AELS pot aplica pentru o perioadă suplimentară de 8 ani primele de siguranță (safe-harbour) cuprinse în anexă, fără reducere.”;

| 3. | punctul 4.4.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.4.1 | Orientările privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Autoritate pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu, niciun element care constituie ajutor de stat.”; |
| --- | --- | --- |

3.

punctul 4.4.1 se înlocuiește cu următorul text:

„4.4.1

Orientările privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Autoritate pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu, niciun element care constituie ajutor de stat.”;

| 4. | punctul 4.5.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.5.1 | Orientările Autorității privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Autoritate pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat.”; |
| --- | --- | --- |

4.

punctul 4.5.1 se înlocuiește cu următorul text:

„4.5.1

Orientările Autorității privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Autoritate pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat.”;

| 5. | se adaugă următoarea anexă:

  „ANEXĂ








  Cadrul temporar pentru primele de siguranță (safe-harbour) în puncte de bază (7) |
| --- | --- |
| Categorie de rating (Standard & Poor’s) | Nivelul de constituire a garanției |
| Înalt | Normal | Redus |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC și categorii inferioare | 380 | 630 | 980 |

5.

se adaugă următoarea anexă:

„ANEXĂ

Cadrul temporar pentru primele de siguranță (safe-harbour) în puncte de bază (7)

Categorie de rating (Standard & Poor’s)

Nivelul de constituire a garanției

Înalt

Normal

Redus

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC și categorii inferioare

380

630

980

Noul capitol este inclus în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Islanda, Principatului Liechtenstein și Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai textul în limba engleză este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 22 aprilie 2009.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Kurt JÄGER

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea”.

3

(4)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare JO) L 231, 3.9.1994, p. 1, și în Suplimentul SEE nr. 32 din 3.9.1994, p. 1. Orientările au fost modificate ultima dată la 29 ianuarie 2009. Denumite în continuare „Orientările privind ajutorul de stat”. Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul internet al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(5)  Versiunea consolidată a fost publicată în JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

5

(6)  Primele din anexă îmbunătățesc dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour) din Orientările privind ajutorul de stat sub formă de garanții, ținând cont de nivelurile diferite de constituire a garanțiilor. De asemenea, acestea pot fi folosite ca punct de referință pentru calculul elementelor de ajutoare compatibile pentru măsurile de garanție, prevăzute la punctul 4.2 din prezentul cadru.

6

safe-harbour

Calculul primelor de siguranță (safe-harbour) se bazează pe marjele prevăzute în Orientările privind ratele de referință și de scont, ținând cont de o reducere suplimentară de 20 de puncte de bază (a se vedea nota de subsol 12 din Orientările de mai sus). Cu toate acestea, pentru fiecare categorie de rating, prima de siguranță (safe-harbour) prevăzută în Orientările privind ajutoarele de stat sub formă de garanții a rămas limita maximă a primei respective. În ceea ce privește definirea nivelurilor diferite de constituire a garanțiilor, a se vedea nota de subsol nr. 2, pagina 1 din Orientările privind ratele de referință și de scont.”

safe-harbour

safe-harbour

(7)  Pentru întreprinderile care nu a o istorie a creditelor sau un rating bazat pe abordarea care ține seama de bilanț (precum anumite întreprinderi constituite cu un scop special sau întreprinderile aflate în faza de demarare), statele AELS pot acorda o reducere de până la 15 % pentru prima de siguranță (safe-harbour) (25 % pentru IMM-uri) specifică stabilită la 3,8 % în Orientările privind ajutorul de stat sub formă de garanții. Cu toate acestea, prima nu poate fi niciodată mai mică decât cea care ar fi aplicabilă întreprinderii (întreprinderilor) mamă.”

7

safe-harbour

---

ANEXĂ

Cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice

1.   CRIZA FINANCIARĂ, IMPACTUL ACESTEIA ASUPRA ECONOMIEI REALE ȘI NECESITATEA MĂSURILOR TEMPORARE

1.1.   Criza financiară și impactul acesteia asupra economiei reale

| (1) | La 26 noiembrie 2008, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Comunicarea „Un plan european de redresare economică” (denumit în continuare „planul de redresare”) pentru a conduce restructurarea Europei din actuala stare de criză financiară (1). Planul de redresare se bazează pe două elemente care se sprijină reciproc. În primul rând, măsuri pe termen scurt pentru stimularea cererii, menținerea locurilor de muncă și restabilirea încrederii și în al doilea rând, „investiții inteligente” pentru a determina o creștere mai importantă și o prosperitate durabilă pe termen mai lung. Planul de redresare va consolida și accelera reformele începute deja în cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(1)

La 26 noiembrie 2008, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Comunicarea „Un plan european de redresare economică” (denumit în continuare „planul de redresare”) pentru a conduce restructurarea Europei din actuala stare de criză financiară (1). Planul de redresare se bazează pe două elemente care se sprijină reciproc. În primul rând, măsuri pe termen scurt pentru stimularea cererii, menținerea locurilor de muncă și restabilirea încrederii și în al doilea rând, „investiții inteligente” pentru a determina o creștere mai importantă și o prosperitate durabilă pe termen mai lung. Planul de redresare va consolida și accelera reformele începute deja în cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (2) | În acest context, provocarea este aceea de a evita intervenția publică ce ar submina obiectivul unui ajutor de stat mai puțin și mai bine direcționat. Cu toate acestea, în anumite condiții, este necesară acordarea temporară de noi ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(2)

În acest context, provocarea este aceea de a evita intervenția publică ce ar submina obiectivul unui ajutor de stat mai puțin și mai bine direcționat. Cu toate acestea, în anumite condiții, este necesară acordarea temporară de noi ajutoare de stat.

| (3) | Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) consideră că trebuie puse în practică instrumente noi pentru a permite aplicarea normelor privind ajutoarele de stat astfel încât să existe o flexibilitate maximă în soluționarea crizei, menținându-se, în același timp, condiții de egalitate pe piață și evitându-se restricțiile nejustificate ale concurenței. Prezentele orientări oferă detalii privind un număr de posibilități suplimentare și temporare la dispoziția statelor AELS pentru a acorda ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) consideră că trebuie puse în practică instrumente noi pentru a permite aplicarea normelor privind ajutoarele de stat astfel încât să existe o flexibilitate maximă în soluționarea crizei, menținându-se, în același timp, condiții de egalitate pe piață și evitându-se restricțiile nejustificate ale concurenței. Prezentele orientări oferă detalii privind un număr de posibilități suplimentare și temporare la dispoziția statelor AELS pentru a acorda ajutoare de stat.

| (4) | În primul rând, criza financiară a avut un impact puternic asupra sectorului bancar în SEE și a luat amploare fără precedent în Islanda. Consiliul European a subliniat faptul că, deși intervențiile publice trebuie să se decidă la nivel național, acestea trebuie efectuate într-un cadru coordonat și pe baza unui număr de principii comunitare comune (2). Comisia a reacționat imediat și a adoptat Comunicarea privind aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (3) și un număr de decizii de autorizare a ajutoarelor pentru salvare în beneficiul instituțiilor financiare. Autoritatea a adoptat măsurile corespunzătoare (4). |
| --- | --- |

(4)

În primul rând, criza financiară a avut un impact puternic asupra sectorului bancar în SEE și a luat amploare fără precedent în Islanda. Consiliul European a subliniat faptul că, deși intervențiile publice trebuie să se decidă la nivel național, acestea trebuie efectuate într-un cadru coordonat și pe baza unui număr de principii comunitare comune (2). Comisia a reacționat imediat și a adoptat Comunicarea privind aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (3) și un număr de decizii de autorizare a ajutoarelor pentru salvare în beneficiul instituțiilor financiare. Autoritatea a adoptat măsurile corespunzătoare (4).

| (5) | Accesul suficient și în condiții abordabile la finanțare reprezintă o condiție prealabilă pentru investiții, creștere și crearea de locuri de muncă în sectorul privat. Statele AELS trebuie să folosească pârghiile pe care le-au obținut prin oferirea de sprijin financiar important sectorului bancar, pentru a se asigura că acest sprijin nu conduce doar la o îmbunătățire a situației financiare a băncilor, fără niciun beneficiu în ceea ce privește economia în general. Prin urmare, ar trebui ca sprijinul îndreptat către sectorul financiar să fie bine orientat, astfel încât să garanteze că băncile își reiau activitatea normală de creditare. Autoritatea va lua în considerare acest aspect cu ocazia analizării ajutoarelor de stat acordate băncilor. |
| --- | --- |

(5)

Accesul suficient și în condiții abordabile la finanțare reprezintă o condiție prealabilă pentru investiții, creștere și crearea de locuri de muncă în sectorul privat. Statele AELS trebuie să folosească pârghiile pe care le-au obținut prin oferirea de sprijin financiar important sectorului bancar, pentru a se asigura că acest sprijin nu conduce doar la o îmbunătățire a situației financiare a băncilor, fără niciun beneficiu în ceea ce privește economia în general. Prin urmare, ar trebui ca sprijinul îndreptat către sectorul financiar să fie bine orientat, astfel încât să garanteze că băncile își reiau activitatea normală de creditare. Autoritatea va lua în considerare acest aspect cu ocazia analizării ajutoarelor de stat acordate băncilor.

| (6) | Deși situația de pe piețele financiare pare să se amelioreze, impactul total al crizei financiare asupra economiei reale se resimte în prezent pe deplin. O încetinire foarte pronunțată a creșterii afectează economia în ansamblul său, afectând gospodăriile, întreprinderile și locurile de muncă. În special, băncile încep să reducă efectul de pârghie (deleveraging) ca urmare a crizei pe piețele financiare și devin mult mai refractare la adoptarea de riscuri față de anii precedenți, generând astfel o limitare a creditelor. Această criză financiară poate provoca raționalizarea creditării, scăderea cererii și recesiune. |
| --- | --- |

(6)

Deși situația de pe piețele financiare pare să se amelioreze, impactul total al crizei financiare asupra economiei reale se resimte în prezent pe deplin. O încetinire foarte pronunțată a creșterii afectează economia în ansamblul său, afectând gospodăriile, întreprinderile și locurile de muncă. În special, băncile încep să reducă efectul de pârghie (deleveraging) ca urmare a crizei pe piețele financiare și devin mult mai refractare la adoptarea de riscuri față de anii precedenți, generând astfel o limitare a creditelor. Această criză financiară poate provoca raționalizarea creditării, scăderea cererii și recesiune.

| (7) | Astfel de dificultăți pot afecta nu numai întreprinderile fragile, fără protecții de solvabilitate, dar și întreprinderile solide, care se vor confrunta brusc cu o penurie sau chiar cu o lipsă a creditelor. Această situație va fi în special valabilă pentru întreprinderile mici și mijlocii („IMM”-uri), care se confruntă în general cu dificultăți mai mari de accesare a finanțării față de întreprinderile mai mari. Aceste circumstanțe nu numai că pot afecta grav situația economică a multor întreprinderi solide și a angajaților acestora pe termen scurt și mediu, dar poate avea și efecte negative de durată mai lungă deoarece ansamblul investițiilor din SEE în viitor – în special cele legate de dezvoltarea durabilă și de alte obiective ale Strategiei de la Lisabona – ar putea fi întârziate sau chiar abandonate. |
| --- | --- |

(7)

Astfel de dificultăți pot afecta nu numai întreprinderile fragile, fără protecții de solvabilitate, dar și întreprinderile solide, care se vor confrunta brusc cu o penurie sau chiar cu o lipsă a creditelor. Această situație va fi în special valabilă pentru întreprinderile mici și mijlocii („IMM”-uri), care se confruntă în general cu dificultăți mai mari de accesare a finanțării față de întreprinderile mai mari. Aceste circumstanțe nu numai că pot afecta grav situația economică a multor întreprinderi solide și a angajaților acestora pe termen scurt și mediu, dar poate avea și efecte negative de durată mai lungă deoarece ansamblul investițiilor din SEE în viitor – în special cele legate de dezvoltarea durabilă și de alte obiective ale Strategiei de la Lisabona – ar putea fi întârziate sau chiar abandonate.

1.2.   Necesitatea unei coordonări strânse la nivelul SEE în ceea ce privește măsurile naționale de ajutor

| (8) | În contextul actualei situații financiare, statele AELS ar putea fi tentate să acționeze individual și, mai ales, să înceapă o competiție a subvențiilor pentru a sprijini întreprinderile proprii. Experiențele anterioare arată că astfel de acțiuni individuale nu pot fi eficace și pot afecta în mod grav piața internă. În momentul acordării unui astfel de sprijin, luându-se în considerare pe deplin situația economică specifică actuală, este crucial să se asigure condiții de egalitate pentru întreprinderile SEE și să se evite situația în care statele AELS să înceapă o competiție a subvențiilor, care nu ar fi durabilă și ar acționa în detrimentul întregului SEE. Politica în domeniul concurenței are exact acest rol. |
| --- | --- |

(8)

În contextul actualei situații financiare, statele AELS ar putea fi tentate să acționeze individual și, mai ales, să înceapă o competiție a subvențiilor pentru a sprijini întreprinderile proprii. Experiențele anterioare arată că astfel de acțiuni individuale nu pot fi eficace și pot afecta în mod grav piața internă. În momentul acordării unui astfel de sprijin, luându-se în considerare pe deplin situația economică specifică actuală, este crucial să se asigure condiții de egalitate pentru întreprinderile SEE și să se evite situația în care statele AELS să înceapă o competiție a subvențiilor, care nu ar fi durabilă și ar acționa în detrimentul întregului SEE. Politica în domeniul concurenței are exact acest rol.

1.3.   Necesitatea măsurilor temporare de ajutor de stat

| (9) | Măsurile suplimentare temporare prevăzute în prezentele orientări urmăresc două obiective: în primul rând, ca urmare a problemelor de finanțare excepționale și tranzitorii legate de criza bancară, deblocarea activității de creditare bancară către întreprinderi și, prin aceasta, garantarea continuității accesului acestora la finanțare. În această privință, IMM-urile au o importanță deosebită pentru întreaga economie a SEE și îmbunătățirea situației financiare a acestuia va avea, de asemenea, efecte pozitive pentru întreprinderile mari, sprijinind astfel creșterea și modernizarea economică generală pe termen lung. |
| --- | --- |

(9)

Măsurile suplimentare temporare prevăzute în prezentele orientări urmăresc două obiective: în primul rând, ca urmare a problemelor de finanțare excepționale și tranzitorii legate de criza bancară, deblocarea activității de creditare bancară către întreprinderi și, prin aceasta, garantarea continuității accesului acestora la finanțare. În această privință, IMM-urile au o importanță deosebită pentru întreaga economie a SEE și îmbunătățirea situației financiare a acestuia va avea, de asemenea, efecte pozitive pentru întreprinderile mari, sprijinind astfel creșterea și modernizarea economică generală pe termen lung.

| (10) | Al doilea obiectiv este încurajarea întreprinderilor să continue să investească în viitor, în special într-o economie cu o creștere durabilă. Într-adevăr, consecințele ar putea fi dramatice dacă progresele semnificative realizate în domeniul mediului ar fi stopate sau chiar inversate ca urmare a crizei actuale. Din acest motiv, ar trebui acordat întreprinderilor un sprijin specific temporar pentru a investi în proiecte de mediu (care ar asigura, inter alia, avansul tehnologic al industriei din SEE), combinând astfel sprijinul financiar urgent și necesar cu beneficiile pe termen lung pentru SEE. |
| --- | --- |

(10)

Al doilea obiectiv este încurajarea întreprinderilor să continue să investească în viitor, în special într-o economie cu o creștere durabilă. Într-adevăr, consecințele ar putea fi dramatice dacă progresele semnificative realizate în domeniul mediului ar fi stopate sau chiar inversate ca urmare a crizei actuale. Din acest motiv, ar trebui acordat întreprinderilor un sprijin specific temporar pentru a investi în proiecte de mediu (care ar asigura, inter alia, avansul tehnologic al industriei din SEE), combinând astfel sprijinul financiar urgent și necesar cu beneficiile pe termen lung pentru SEE.

| (11) | Prezentele orientări reamintesc, în primul rând, posibilitățile multiple de sprijin public care sunt deja la dispoziția statelor AELS în cadrul normelor existente privind ajutoarele de stat, înainte de a stabili măsuri suplimentare de ajutor de stat pe care statele AELS le pot acorda pe o perioadă temporară pentru a remedia dificultățile actuale cu care se confruntă anumite întreprinderi în ceea ce privește accesul la finanțare și pentru a promova investițiile spre îndeplinirea obiectivelor din domeniul mediului. |
| --- | --- |

(11)

Prezentele orientări reamintesc, în primul rând, posibilitățile multiple de sprijin public care sunt deja la dispoziția statelor AELS în cadrul normelor existente privind ajutoarele de stat, înainte de a stabili măsuri suplimentare de ajutor de stat pe care statele AELS le pot acorda pe o perioadă temporară pentru a remedia dificultățile actuale cu care se confruntă anumite întreprinderi în ceea ce privește accesul la finanțare și pentru a promova investițiile spre îndeplinirea obiectivelor din domeniul mediului.

| (12) | Autoritatea consideră că instrumentele de ajutor propuse sunt cele mai adecvate pentru a atinge obiectivele menționate anterior. |
| --- | --- |

(12)

Autoritatea consideră că instrumentele de ajutor propuse sunt cele mai adecvate pentru a atinge obiectivele menționate anterior.

2.   MĂSURI GENERALE DE POLITICĂ ECONOMICĂ

| (13) | Planul de redresare a fost adoptat ca răspuns la situația economică actuală. Având în vedere amploarea crizei cu care ne confruntăm, Comunitatea are nevoie de o abordare coordonată, suficient de vastă și de ambițioasă pentru a reda încrederea consumatorilor și întreprinderilor. Același lucru este valabil pentru redresarea în statele AELS. |
| --- | --- |

(13)

Planul de redresare a fost adoptat ca răspuns la situația economică actuală. Având în vedere amploarea crizei cu care ne confruntăm, Comunitatea are nevoie de o abordare coordonată, suficient de vastă și de ambițioasă pentru a reda încrederea consumatorilor și întreprinderilor. Același lucru este valabil pentru redresarea în statele AELS.

| (14) | Obiectivele strategice ale planului de redresare sunt:






  — | stimularea cererii și impulsionarea încrederii consumatorilor fără întârziere; |
| --- | --- | --- |

(14)

Obiectivele strategice ale planului de redresare sunt:

—

stimularea cererii și impulsionarea încrederii consumatorilor fără întârziere;

| — | reducerea costului uman al încetinirii economice și a efectelor sale asupra celor mai vulnerabili. Mulți lucrători și familiile acestora sunt sau vor fi afectați de criză. Se poate acționa în favoarea sprijinirii rezolvării problemei pierderii locurilor de muncă și ulterior a sprijinirii reintegrării rapide pe piața muncii pentru a nu ne confrunta cu șomaj pe termen lung; |
| --- | --- |

—

reducerea costului uman al încetinirii economice și a efectelor sale asupra celor mai vulnerabili. Mulți lucrători și familiile acestora sunt sau vor fi afectați de criză. Se poate acționa în favoarea sprijinirii rezolvării problemei pierderii locurilor de muncă și ulterior a sprijinirii reintegrării rapide pe piața muncii pentru a nu ne confrunta cu șomaj pe termen lung;

| — | ajutarea Europei să se pregătească să valorifice perioada următoare de creștere economică pentru ca economia europeană să fie în pas cu cererile de competitivitate și dezvoltare durabilă, precum și cu nevoiele viitoare, după cum s-a subliniat în Strategia de la Lisabona. Aceasta înseamnă sprijinirea inovației, dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și accelerarea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care utilizează în mod eficient resursele. |
| --- | --- |

—

ajutarea Europei să se pregătească să valorifice perioada următoare de creștere economică pentru ca economia europeană să fie în pas cu cererile de competitivitate și dezvoltare durabilă, precum și cu nevoiele viitoare, după cum s-a subliniat în Strategia de la Lisabona. Aceasta înseamnă sprijinirea inovației, dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și accelerarea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care utilizează în mod eficient resursele.

| (15) | Pentru a realiza aceste obiective, statele AELS au deja la dispoziție un număr de instrumente care nu sunt considerate ajutoare de stat. De exemplu, anumite întreprinderi ar putea să se confrunte în prezent cu dificultăți de accesare a finanțării într-o măsură mai acută decât alte întreprinderi, amânând astfel finanțarea necesară pentru creșterea acestora și pentru punerea în aplicare a investițiilor preconizate sau chiar eșuând să obțină această finanțare. În acest scop, statele AELS ar putea să adopte o serie de măsuri generale de politică, care să fie aplicabile tuturor întreprinderilor pe teritoriul fiecăruia și, prin urmare, să nu se încadreze în normele privind ajutoarele de stat, vizând atenuarea temporară a problemelor financiare pe termen scurt și mediu. De exemplu, termenele de plată ar putea fi extinse în cazul contribuțiilor la asigurarea socială și în cazul unor contribuții similare sau chiar în cazul taxelor și impozitelor. Dacă astfel de măsuri sunt disponibile tuturor întreprinderilor, în principiu acestea nu constituie ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a realiza aceste obiective, statele AELS au deja la dispoziție un număr de instrumente care nu sunt considerate ajutoare de stat. De exemplu, anumite întreprinderi ar putea să se confrunte în prezent cu dificultăți de accesare a finanțării într-o măsură mai acută decât alte întreprinderi, amânând astfel finanțarea necesară pentru creșterea acestora și pentru punerea în aplicare a investițiilor preconizate sau chiar eșuând să obțină această finanțare. În acest scop, statele AELS ar putea să adopte o serie de măsuri generale de politică, care să fie aplicabile tuturor întreprinderilor pe teritoriul fiecăruia și, prin urmare, să nu se încadreze în normele privind ajutoarele de stat, vizând atenuarea temporară a problemelor financiare pe termen scurt și mediu. De exemplu, termenele de plată ar putea fi extinse în cazul contribuțiilor la asigurarea socială și în cazul unor contribuții similare sau chiar în cazul taxelor și impozitelor. Dacă astfel de măsuri sunt disponibile tuturor întreprinderilor, în principiu acestea nu constituie ajutoare de stat.

| (16) | De asemenea, statele AELS pot acorda sprijin financiar direct consumatorilor, de exemplu pentru a casa produse vechi și/sau a cumpăra produse ecologice. Dacă acest sprijin este acordat fără discriminare în ceea ce privește originea produselor, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(16)

De asemenea, statele AELS pot acorda sprijin financiar direct consumatorilor, de exemplu pentru a casa produse vechi și/sau a cumpăra produse ecologice. Dacă acest sprijin este acordat fără discriminare în ceea ce privește originea produselor, nu constituie ajutor de stat.

| (17) | Mai mult, programele generale ale Comunității, precum programul-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) stabilit prin Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 (5) și cel de-al șaptelea program cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) stabilit prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 (6), pot fi folosite în mod optim pentru a sprijini atât IMM-urile, cât și societățile mari. |
| --- | --- |

(17)

Mai mult, programele generale ale Comunității, precum programul-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) stabilit prin Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 (5) și cel de-al șaptelea program cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) stabilit prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 (6), pot fi folosite în mod optim pentru a sprijini atât IMM-urile, cât și societățile mari.

3.   ACORDAREA DE AJUTOARE DE STAT ESTE POSIBILĂ ÎN CADRUL INSTRUMENTELOR EXISTENTE

| (18) | În ultimii ani, Autoritatea a modernizat în mod semnificativ normele privind ajutoarele de stat pentru a încuraja statele AELS să direcționeze mai bine sprijinul public către investițiile durabile, contribuind astfel la atingerea obiectivelor Strategiei de la Lisabona. În acest context, IMM-urilor li s-a acordat o atenție deosebită, precum și posibilități sporite pentru a beneficia de ajutoare de stat. În plus, normele privind ajutoarele de stat au fost simplificate și reorganizate într-o mare măsură în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (7), recent adoptat, care în prezent oferă statelor AELS o panoplie largă de măsuri de ajutor presupunând sarcini administrative minime. În ceea ce privește situația economică actuală, următoarele instrumentele de ajutor de stat existente sunt de o deosebită importanță: |
| --- | --- |

(18)

În ultimii ani, Autoritatea a modernizat în mod semnificativ normele privind ajutoarele de stat pentru a încuraja statele AELS să direcționeze mai bine sprijinul public către investițiile durabile, contribuind astfel la atingerea obiectivelor Strategiei de la Lisabona. În acest context, IMM-urilor li s-a acordat o atenție deosebită, precum și posibilități sporite pentru a beneficia de ajutoare de stat. În plus, normele privind ajutoarele de stat au fost simplificate și reorganizate într-o mare măsură în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (7), recent adoptat, care în prezent oferă statelor AELS o panoplie largă de măsuri de ajutor presupunând sarcini administrative minime. În ceea ce privește situația economică actuală, următoarele instrumentele de ajutor de stat existente sunt de o deosebită importanță:

| (19) | Regulamentul de minimis
   (8), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE, precizează că măsurile de sprijin de până la 200 000 EUR pe întreprindere acordate pe parcursul oricărei perioade de trei ani nu constituie ajutor de stat în sensul Acordului privind SEE. Regulamentul stabilește, de asemenea, că garanțiile de până la 1,5 milioane EUR nu depășesc pragul de minimis menționat anterior și, în consecință, nu constituie ajutor de stat. Drept urmare, statele AELS pot acorda asemenea garanții fără calcularea unui ajutor corespunzător echivalent și fără sarcini administrative. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul de minimis
   (8), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE, precizează că măsurile de sprijin de până la 200 000 EUR pe întreprindere acordate pe parcursul oricărei perioade de trei ani nu constituie ajutor de stat în sensul Acordului privind SEE. Regulamentul stabilește, de asemenea, că garanțiile de până la 1,5 milioane EUR nu depășesc pragul de minimis menționat anterior și, în consecință, nu constituie ajutor de stat. Drept urmare, statele AELS pot acorda asemenea garanții fără calcularea unui ajutor corespunzător echivalent și fără sarcini administrative.

| (20) | Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare („RGEC”) menționat anterior reprezintă elementul central al normelor privind ajutorul de stat prin faptul că simplifică procedura privind ajutorul de stat pentru anumite măsuri importante de ajutor și prin faptul că susține redirecționarea ajutorului de stat către obiectivele prioritare ale SEE. Toate exceptările pe categorii anterioare împreună cu noile domenii (inovare, mediu, cercetare și dezvoltare pentru societățile mari și măsuri de capital de risc pentru IMM-uri) au fost grupate într-un instrument unic. În toate cazurile acoperite de RGEC, statele AELS pot acorda ajutoare fără notificarea prealabilă a Autorității. În consecință, viteza procesului respectiv se află pe deplin în mâinile statelor AELS. GBER este deosebit de important pentru IMM-uri prin faptul că prevede norme speciale pentru ajutorul pentru investiții și ocuparea forței de muncă exclusiv pentru IMM-uri. În plus, toate cele 26 de măsuri incluse sunt deschise IMM-urilor, permițându-le statelor AELS să sprijine IMM-urile pe parcursul diferitelor stadii de dezvoltare, să le acorde asistență în domenii precum accesarea finanțării, cercetare și dezvoltare, inovare, formare, ocuparea forței de muncă, măsuri privind mediul etc. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare („RGEC”) menționat anterior reprezintă elementul central al normelor privind ajutorul de stat prin faptul că simplifică procedura privind ajutorul de stat pentru anumite măsuri importante de ajutor și prin faptul că susține redirecționarea ajutorului de stat către obiectivele prioritare ale SEE. Toate exceptările pe categorii anterioare împreună cu noile domenii (inovare, mediu, cercetare și dezvoltare pentru societățile mari și măsuri de capital de risc pentru IMM-uri) au fost grupate într-un instrument unic. În toate cazurile acoperite de RGEC, statele AELS pot acorda ajutoare fără notificarea prealabilă a Autorității. În consecință, viteza procesului respectiv se află pe deplin în mâinile statelor AELS. GBER este deosebit de important pentru IMM-uri prin faptul că prevede norme speciale pentru ajutorul pentru investiții și ocuparea forței de muncă exclusiv pentru IMM-uri. În plus, toate cele 26 de măsuri incluse sunt deschise IMM-urilor, permițându-le statelor AELS să sprijine IMM-urile pe parcursul diferitelor stadii de dezvoltare, să le acorde asistență în domenii precum accesarea finanțării, cercetare și dezvoltare, inovare, formare, ocuparea forței de muncă, măsuri privind mediul etc.

| (21) | Noile orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (9) prevăd că statele AELS pot acorda ajutor de stat, inter alia, după cum urmează:






  — | ajutor pentru societățile care își îmbunătățesc performanțele de mediu depășind standardele comunitare sau, în absența lor, de până la 70 % din costurile suplimentare de investiție (până la 80 % în domeniul eco-inovării) pentru întreprinderi mici și de până la 100 % din costurile suplimentare de investiție dacă ajutorul este acordat în cadrul unei proceduri de atribuire pe bază concurențială reală, iar aceasta chiar și pentru societățile mari. Este de asemenea permis ajutorul pentru adaptarea din timp la standardele comunitare viitoare, precum și ajutorul pentru studii de mediu; |
| --- | --- | --- |

(21)

Noile orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului (9) prevăd că statele AELS pot acorda ajutor de stat, inter alia, după cum urmează:

—

ajutor pentru societățile care își îmbunătățesc performanțele de mediu depășind standardele comunitare sau, în absența lor, de până la 70 % din costurile suplimentare de investiție (până la 80 % în domeniul eco-inovării) pentru întreprinderi mici și de până la 100 % din costurile suplimentare de investiție dacă ajutorul este acordat în cadrul unei proceduri de atribuire pe bază concurențială reală, iar aceasta chiar și pentru societățile mari. Este de asemenea permis ajutorul pentru adaptarea din timp la standardele comunitare viitoare, precum și ajutorul pentru studii de mediu;

| — | în domeniul surselor regenerabile de energie și al cogenerării, statele AELS pot acorda ajutor de funcționare care să acopere toate costurile suplimentare de producție; |
| --- | --- |

—

în domeniul surselor regenerabile de energie și al cogenerării, statele AELS pot acorda ajutor de funcționare care să acopere toate costurile suplimentare de producție;

| — | pentru a atinge obiectivele de mediu în ceea ce privește economisirea de energie și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, statele AELS pot acorda ajutor care să le permită întreprinderilor să realizeze economii de energie, precum și ajutor pentru sursele regenerabile de energie și pentru cogenerare, de până la 80 % din costurile suplimentare de investiție pentru întreprinderile mici și de până la 100 % din costurile suplimentare de investiție dacă ajutorul este acordat în cadrul unei proceduri de atribuire pe bază concurențială reală. |
| --- | --- |

—

pentru a atinge obiectivele de mediu în ceea ce privește economisirea de energie și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, statele AELS pot acorda ajutor care să le permită întreprinderilor să realizeze economii de energie, precum și ajutor pentru sursele regenerabile de energie și pentru cogenerare, de până la 80 % din costurile suplimentare de investiție pentru întreprinderile mici și de până la 100 % din costurile suplimentare de investiție dacă ajutorul este acordat în cadrul unei proceduri de atribuire pe bază concurențială reală.

| (22) | La data de 7 februarie 2007, Autoritatea a adoptat noile Orientări privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Acest text conține noile dispoziții privind inovarea, care se adresează în special IMM-urilor și care corespund, de asemenea, unei mai bune direcționări a ajutorului către crearea de locuri de muncă și creștere, în conformitate cu linia de acțiune stabilită în Strategia de la Lisabona. Statele AELS pot acorda în special ajutoare de stat, inter alia, după cum urmează:






  — | ajutor de până la 100 % din costurile eligibile pentru proiectele de cercetare și dezvoltare, care permit în special ajutorul pentru cercetarea fundamentală, și de până la 80 % pentru cercetarea industrială, pentru întreprinderile mici; |
| --- | --- | --- |

(22)

La data de 7 februarie 2007, Autoritatea a adoptat noile Orientări privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Acest text conține noile dispoziții privind inovarea, care se adresează în special IMM-urilor și care corespund, de asemenea, unei mai bune direcționări a ajutorului către crearea de locuri de muncă și creștere, în conformitate cu linia de acțiune stabilită în Strategia de la Lisabona. Statele AELS pot acorda în special ajutoare de stat, inter alia, după cum urmează:

—

ajutor de până la 100 % din costurile eligibile pentru proiectele de cercetare și dezvoltare, care permit în special ajutorul pentru cercetarea fundamentală, și de până la 80 % pentru cercetarea industrială, pentru întreprinderile mici;

| — | ajutor de până la 1 milion EUR, și chiar mai mult în regiunile asistate, pentru întreprinderile tinere inovatoare, ajutor pentru grupurile de inovare, ajutor pentru servicii de consultanță în domeniul inovării și ajutor pentru servicii de sprijin în domeniul inovării; |
| --- | --- |

—

ajutor de până la 1 milion EUR, și chiar mai mult în regiunile asistate, pentru întreprinderile tinere inovatoare, ajutor pentru grupurile de inovare, ajutor pentru servicii de consultanță în domeniul inovării și ajutor pentru servicii de sprijin în domeniul inovării;

| — | ajutor pentru detașarea de personal cu înaltă calificare, ajutor pentru studii tehnice de fezabilitate, ajutor pentru inovarea de proces și organizațională în cadrul serviciilor, ajutor pentru costurile legate de drepturile de proprietate industrială ale IMM-urilor. |
| --- | --- |

—

ajutor pentru detașarea de personal cu înaltă calificare, ajutor pentru studii tehnice de fezabilitate, ajutor pentru inovarea de proces și organizațională în cadrul serviciilor, ajutor pentru costurile legate de drepturile de proprietate industrială ale IMM-urilor.

| (23) | Formarea reprezintă, de asemenea, un element-cheie al competitivității. Este extrem de important să se mențină investițiile în domeniul formării, chiar și în momente de creștere a șomajului, pentru dezvoltarea de noi abilități. În temeiul noului RGEC, statele AELS pot acorda societăților lor ajutor de până la 80 % din costurile eligibile, atât pentru formare generală, cât și specifică. |
| --- | --- |

(23)

Formarea reprezintă, de asemenea, un element-cheie al competitivității. Este extrem de important să se mențină investițiile în domeniul formării, chiar și în momente de creștere a șomajului, pentru dezvoltarea de noi abilități. În temeiul noului RGEC, statele AELS pot acorda societăților lor ajutor de până la 80 % din costurile eligibile, atât pentru formare generală, cât și specifică.

| (24) | În 2008, Autoritatea a adoptat noile Orientări privind ajutorul de stat sub formă de garanții, care precizează condițiile în care garanțiile publice pentru împrumuturi nu constituie ajutoare de stat. Conform acestor orientări, garanțiile nu sunt considerate ajutoare de stat în special atunci când pentru acestea se plătește prețul pieței. Pe lângă clarificarea condițiilor legate de prezența sau absența ajutorului sub formă de garanții, noile orientări introduc, de asemenea, pentru prima oară, prime specifice de siguranță (safe-harbour) pentru IMM-uri, permițând astfel o utilizare mai ușoară, dar mai sigură a garanțiilor în scopul susținerii finanțării IMM-urilor. |
| --- | --- |

(24)

În 2008, Autoritatea a adoptat noile Orientări privind ajutorul de stat sub formă de garanții, care precizează condițiile în care garanțiile publice pentru împrumuturi nu constituie ajutoare de stat. Conform acestor orientări, garanțiile nu sunt considerate ajutoare de stat în special atunci când pentru acestea se plătește prețul pieței. Pe lângă clarificarea condițiilor legate de prezența sau absența ajutorului sub formă de garanții, noile orientări introduc, de asemenea, pentru prima oară, prime specifice de siguranță (safe-harbour) pentru IMM-uri, permițând astfel o utilizare mai ușoară, dar mai sigură a garanțiilor în scopul susținerii finanțării IMM-urilor.

| (25) | Noile Orientări privind ajutoarele de stat în vederea promovării investițiilor în capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii au fost adoptate de Autoritate la data de 25 octombrie 2006. Aceste orientări vizează IMM-urile inovatoare și cu ritm alert de creștere – element-cheie al Strategiei de la Lisabona. Autoritatea a instituit un nou prag de siguranță de 1,5 milioane EUR pe IMM-ul avut în vedere, ceea ce reprezintă o creștere cu 50 % față de situația din trecut. Sub acest plafon Autoritatea acceptă, ca regulă, că nu există mijloace alternative de finanțare pe piața financiară (și anume că există o disfuncționalitate a pieței). În plus, ajutorul pentru capitalul de risc a fost inclus în RGEC. |
| --- | --- |

(25)

Noile Orientări privind ajutoarele de stat în vederea promovării investițiilor în capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii au fost adoptate de Autoritate la data de 25 octombrie 2006. Aceste orientări vizează IMM-urile inovatoare și cu ritm alert de creștere – element-cheie al Strategiei de la Lisabona. Autoritatea a instituit un nou prag de siguranță de 1,5 milioane EUR pe IMM-ul avut în vedere, ceea ce reprezintă o creștere cu 50 % față de situația din trecut. Sub acest plafon Autoritatea acceptă, ca regulă, că nu există mijloace alternative de finanțare pe piața financiară (și anume că există o disfuncționalitate a pieței). În plus, ajutorul pentru capitalul de risc a fost inclus în RGEC.

| (26) | În regiunile dezavantajate, statele AELS pot acorda ajutor pentru investiții în vederea creării unui nou sediu, extinderii unui sediu existent sau diversificării cu noi produse, în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013, aplicabile din luna ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(26)

În regiunile dezavantajate, statele AELS pot acorda ajutor pentru investiții în vederea creării unui nou sediu, extinderii unui sediu existent sau diversificării cu noi produse, în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013, aplicabile din luna ianuarie 2007.

| (27) | Aceste Orientări privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013 introduc, de asemenea, o nouă formă de ajutor pentru a acorda stimulente de sprijinire a înființării de întreprinderi, precum și a dezvoltării în primele stadii a întreprinderilor mici din zonele asistate. |
| --- | --- |

(27)

Aceste Orientări privind ajutoarele de stat regionale 2007-2013 introduc, de asemenea, o nouă formă de ajutor pentru a acorda stimulente de sprijinire a înființării de întreprinderi, precum și a dezvoltării în primele stadii a întreprinderilor mici din zonele asistate.

| (28) | În cadrul Orientărilor existente privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, statele AELS pot acorda, de asemenea, ajutor societăților care au nevoie de sprijin public. În acest scop, statele AELS pot notifica schema de ajutor pentru salvare și/sau restructurare pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(28)

În cadrul Orientărilor existente privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, statele AELS pot acorda, de asemenea, ajutor societăților care au nevoie de sprijin public. În acest scop, statele AELS pot notifica schema de ajutor pentru salvare și/sau restructurare pentru IMM-uri.

4.   APLICABILITATEA ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (3) LITERA (b)

4.1.   Principii generale

| (29) | În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, Autoritatea poate declara compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutoarele al căror obiectiv este de a „remedia perturbări grave ale economiei unui stat AELS”. Această dispoziție este identică cu textul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, pe baza căruia Tribunalul de Primă Instanță a decis că perturbările respective trebuie să afecteze întreaga economie a statului membru în cauză, nu numai economia dintr-o regiune sau parte a teritoriului acestuia. În plus, acest lucru este conform cu necesitatea de a interpreta în mod strict orice dispoziții derogatorii precum articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE (10). |
| --- | --- |

(29)

În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, Autoritatea poate declara compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutoarele al căror obiectiv este de a „remedia perturbări grave ale economiei unui stat AELS”. Această dispoziție este identică cu textul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, pe baza căruia Tribunalul de Primă Instanță a decis că perturbările respective trebuie să afecteze întreaga economie a statului membru în cauză, nu numai economia dintr-o regiune sau parte a teritoriului acestuia. În plus, acest lucru este conform cu necesitatea de a interpreta în mod strict orice dispoziții derogatorii precum articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE (10).

| (30) | Această interpretare strictă a fost aplicată în mod constant de Comisie în practica sa de luare a deciziilor (11). De asemenea, Autoritatea a adoptat o interpretare strictă a articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE (12). |
| --- | --- |

(30)

Această interpretare strictă a fost aplicată în mod constant de Comisie în practica sa de luare a deciziilor (11). De asemenea, Autoritatea a adoptat o interpretare strictă a articolul 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE (12).

| (31) | În acest context, Autoritatea consideră că, pe lângă ajutorul de urgență acordat sistemului financiar, actuala criză financiară mondială necesită răspunsuri strategice excepționale. |
| --- | --- |

(31)

În acest context, Autoritatea consideră că, pe lângă ajutorul de urgență acordat sistemului financiar, actuala criză financiară mondială necesită răspunsuri strategice excepționale.

| (32) | Toate statele AELS vor fi afectate de această criză, în moduri și grade diferite, și este probabil ca șomajul să crească, cererea să scadă și situațiile bugetare să se deterioreze. |
| --- | --- |

(32)

Toate statele AELS vor fi afectate de această criză, în moduri și grade diferite, și este probabil ca șomajul să crească, cererea să scadă și situațiile bugetare să se deterioreze.

| (33) | În lumina actualei crize financiare a cărei gravitate este fără precedent și a impactului său asupra economiei generale a statelor AELS, Autoritatea consideră că anumite categorii de ajutoare de stat sunt necesare, pentru o perioadă de timp limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu Acordul privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b). |
| --- | --- |

(33)

În lumina actualei crize financiare a cărei gravitate este fără precedent și a impactului său asupra economiei generale a statelor AELS, Autoritatea consideră că anumite categorii de ajutoare de stat sunt necesare, pentru o perioadă de timp limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu Acordul privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b).

| (34) | În consecință, statele AELS trebuie să demonstreze că măsurile de ajutor de stat notificate Comisiei în temeiul acestui cadru sunt necesare, adecvate și proporționale pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat AELS și că toate condițiile sunt respectate în totalitate. |
| --- | --- |

(34)

În consecință, statele AELS trebuie să demonstreze că măsurile de ajutor de stat notificate Comisiei în temeiul acestui cadru sunt necesare, adecvate și proporționale pentru remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat AELS și că toate condițiile sunt respectate în totalitate.

4.2.   Valoarea limitată compatibilă a ajutorului

4.2.1.   Cadrul actual

| (35) | Articolul 2 din regulamentul de minimis
   (13), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prevede că:
  „Se consideră că ajutoarele nu îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE și, prin urmare, sunt scutite de obligația de notificare prevăzută la articolul 2 din partea II la Protocolul 3 la Acordul de Supraveghere și Curtea, în cazul în care ajutoarele îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.
  Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei aceeași întreprinderi nu poate să depășească 200 000 EUR pentru o perioadă de trei exerciții fiscale. Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei aceeași întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul transportului rutier nu depășește 100 000 EUR pe durata a trei exerciții fiscale. Aceste plafoane se aplică indiferent de forma ajutorului de minimis sau de obiectivul urmărit și indiferent dacă ajutorul acordat de statul AELS este finanțat în totalitate sau parțial din resurse de origine comunitară. Perioada se stabilește în funcție de exercițiile fiscale folosite de către întreprinderea din statul AELS în cauză”. |
| --- | --- |

(35)

Articolul 2 din regulamentul de minimis
   (13), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prevede că:

„Se consideră că ajutoarele nu îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE și, prin urmare, sunt scutite de obligația de notificare prevăzută la articolul 2 din partea II la Protocolul 3 la Acordul de Supraveghere și Curtea, în cazul în care ajutoarele îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.

Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei aceeași întreprinderi nu poate să depășească 200 000 EUR pentru o perioadă de trei exerciții fiscale. Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei aceeași întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul transportului rutier nu depășește 100 000 EUR pe durata a trei exerciții fiscale. Aceste plafoane se aplică indiferent de forma ajutorului de minimis sau de obiectivul urmărit și indiferent dacă ajutorul acordat de statul AELS este finanțat în totalitate sau parțial din resurse de origine comunitară. Perioada se stabilește în funcție de exercițiile fiscale folosite de către întreprinderea din statul AELS în cauză”.

4.2.2.   Noua măsură

| (36) | Criza financiară nu afectează numai întreprinderile slabe din punct de vedere structural, ci și cele care se vor confrunta cu o penurie de credite sau chiar cu lipsa acestora. Îmbunătățirea situației financiare a acestor societăți va avea efecte pozitive asupra întregii economii SEE. |
| --- | --- |

(36)

Criza financiară nu afectează numai întreprinderile slabe din punct de vedere structural, ci și cele care se vor confrunta cu o penurie de credite sau chiar cu lipsa acestora. Îmbunătățirea situației financiare a acestor societăți va avea efecte pozitive asupra întregii economii SEE.

| (37) | Prin urmare, având în vedere situația economică actuală, se consideră că este necesar să se permită temporar acordarea de ajutoare cu o valoare limitată care vor intra, cu toate acestea, sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, având în vedere că depășesc pragul indicat în Regulamentul de minimis. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, având în vedere situația economică actuală, se consideră că este necesar să se permită temporar acordarea de ajutoare cu o valoare limitată care vor intra, cu toate acestea, sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, având în vedere că depășesc pragul indicat în Regulamentul de minimis.

| (38) | Autoritatea va considera aceste ajutoare de stat compatibile cu piața comună în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:






  (a) | ajutorul nu depășește o finanțare nerambursabilă în valoare de 500 000 EUR pe societate. Toate cifrele folosite exprimă valori brute, adică înainte de deducerea oricărui impozit sau a altei taxe. În cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea de subvenție, valoarea ajutorului este egală cu echivalentul subvenției brute; |
| --- | --- | --- |

(38)

Autoritatea va considera aceste ajutoare de stat compatibile cu piața comună în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:

(a)

ajutorul nu depășește o finanțare nerambursabilă în valoare de 500 000 EUR pe societate. Toate cifrele folosite exprimă valori brute, adică înainte de deducerea oricărui impozit sau a altei taxe. În cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea de subvenție, valoarea ajutorului este egală cu echivalentul subvenției brute;

| (b) | ajutorul este acordat sub formă de schemă; |
| --- | --- |

(b)

ajutorul este acordat sub formă de schemă;

| (c) | ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (14) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale; schema de ajutor nu se aplică societățile care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

(c)

ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (14) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale; schema de ajutor nu se aplică societățile care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului;

| (d) | ajutorul nu este ajutor pentru export sau ajutor care favorizează produsele interne față de cele importate; |
| --- | --- |

(d)

ajutorul nu este ajutor pentru export sau ajutor care favorizează produsele interne față de cele importate;

| (e) | ajutorul va putea fi acordat cel târziu până la 31 decembrie 2010; |
| --- | --- |

(e)

ajutorul va putea fi acordat cel târziu până la 31 decembrie 2010;

| (f) | înainte de acordarea ajutorului, statul AELS obține, de asemenea, o declarație în formă scrisă sau electronică de la întreprinderea în cauză, referitoare la orice alt ajutor de minimis de care aceasta a beneficiat în urma acestei măsuri, în exercițiul fiscal curent, și se asigură că ajutorul, nu va ridica suma totală de ajutor primită de acea întreprindere în perioada 1 ianuarie 2008 – 31 decembrie 2010 peste plafonul de 500 000 de EUR; |
| --- | --- |

(f)

înainte de acordarea ajutorului, statul AELS obține, de asemenea, o declarație în formă scrisă sau electronică de la întreprinderea în cauză, referitoare la orice alt ajutor de minimis de care aceasta a beneficiat în urma acestei măsuri, în exercițiul fiscal curent, și se asigură că ajutorul, nu va ridica suma totală de ajutor primită de acea întreprindere în perioada 1 ianuarie 2008 – 31 decembrie 2010 peste plafonul de 500 000 de EUR;

| (g) | această schemă de ajutor nu se aplică societăților care își desfășoară activitatea în sectorul producției primare de produse agricole; aceasta se poate aplica întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și comercializării produselor agricole (15), cu excepția cazului în care valoarea ajutorului este stabilită pe baza prețului sau cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau puse pe piață de întreprinderile în cauză sau cu excepția cazului în care ajutorul este condiționat de transferul parțial sau total al acestuia către producători primari (16). |
| --- | --- |

(g)

această schemă de ajutor nu se aplică societăților care își desfășoară activitatea în sectorul producției primare de produse agricole; aceasta se poate aplica întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transformării și comercializării produselor agricole (15), cu excepția cazului în care valoarea ajutorului este stabilită pe baza prețului sau cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau puse pe piață de întreprinderile în cauză sau cu excepția cazului în care ajutorul este condiționat de transferul parțial sau total al acestuia către producători primari (16).

4.3.   Ajutor sub formă de garanții

4.3.1.   Cadrul actual

| (39) | Orientările privind ajutoarele de stat sub formă de garanții au drept obiectiv oferirea de orientări detaliate statelor AELS cu privire la principiile pe care Autoritatea intenționează să se bazeze în interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și în aplicarea acestora la garanțiile de stat. Orientările precizează, în special, condițiile în care se poate considera că ajutoarele de stat nu sunt prezente. Textul respectiv nu prevede criterii de compatibilitate pentru evaluarea garanțiilor. |
| --- | --- |

(39)

Orientările privind ajutoarele de stat sub formă de garanții au drept obiectiv oferirea de orientări detaliate statelor AELS cu privire la principiile pe care Autoritatea intenționează să se bazeze în interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și în aplicarea acestora la garanțiile de stat. Orientările precizează, în special, condițiile în care se poate considera că ajutoarele de stat nu sunt prezente. Textul respectiv nu prevede criterii de compatibilitate pentru evaluarea garanțiilor.

4.3.2.   Noua măsură

| (40) | Pentru a încuraja și mai mult accesul la finanțare și pentru a reduce actuala aversiune puternică față de risc a băncilor, garanțiile la împrumuturile subvenționate pentru o perioadă de timp limitată pot reprezenta o soluție adecvată și bine direcționată pentru facilitarea accesului întreprinderilor la finanțare. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a încuraja și mai mult accesul la finanțare și pentru a reduce actuala aversiune puternică față de risc a băncilor, garanțiile la împrumuturile subvenționate pentru o perioadă de timp limitată pot reprezenta o soluție adecvată și bine direcționată pentru facilitarea accesului întreprinderilor la finanțare.

| (41) | Autoritatea va considera aceste ajutoare de stat compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din tratat, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:






  (a) | pentru IMM-uri, statele AELS acordă o reducere de până la 25 % a primei anuale care trebuie plătită pentru noile garanții acordate în conformitate cu dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour), stabilite în anexa A (17).; |
| --- | --- | --- |

(41)

Autoritatea va considera aceste ajutoare de stat compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din tratat, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:

(a)

pentru IMM-uri, statele AELS acordă o reducere de până la 25 % a primei anuale care trebuie plătită pentru noile garanții acordate în conformitate cu dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour), stabilite în anexa A (17).;

| (b) | pentru întreprinderile mari, statele AELS acordă, de asemenea, în cazul garanțiilor noi, o reducere de până la 15 % a primei anuale calculată pe baza aceleiași prime de siguranță (safe-harbour) stabilită în anexă; |
| --- | --- |

(b)

pentru întreprinderile mari, statele AELS acordă, de asemenea, în cazul garanțiilor noi, o reducere de până la 15 % a primei anuale calculată pe baza aceleiași prime de siguranță (safe-harbour) stabilită în anexă;

| (c) | atunci când elementul de ajutor din schemele de garanții este calculat prin metodologii acceptate deja de Autoritate ca urmare a notificării acestora în temeiul unui regulament inclus în Acordul privind SEE în domeniul ajutoarelor de stat (18), statele AELS pot acorda, de asemenea, o reducere similară de până la 25 % din prima anuală care se plătește pentru noile garanții pentru IMM-uri și de până la 15 % pentru societățile mari; |
| --- | --- |

(c)

atunci când elementul de ajutor din schemele de garanții este calculat prin metodologii acceptate deja de Autoritate ca urmare a notificării acestora în temeiul unui regulament inclus în Acordul privind SEE în domeniul ajutoarelor de stat (18), statele AELS pot acorda, de asemenea, o reducere similară de până la 25 % din prima anuală care se plătește pentru noile garanții pentru IMM-uri și de până la 15 % pentru societățile mari;

| (d) | valoarea maximă a împrumutului nu poate depăși costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008. În cazul societăților create la 1 ianuarie 2008 sau după 1 ianuarie 2008, valoarea maximă a împrumutului nu poate depăși costul salarial anual estimat pentru primii doi ani de activitate; |
| --- | --- |

(d)

valoarea maximă a împrumutului nu poate depăși costul salarial anual total al beneficiarului (inclusiv contribuțiile sociale, precum și costul cu personalul care lucrează în locațiile societății, dar care este oficial pe statul de plată al unor subcontractanți) pentru 2008. În cazul societăților create la 1 ianuarie 2008 sau după 1 ianuarie 2008, valoarea maximă a împrumutului nu poate depăși costul salarial anual estimat pentru primii doi ani de activitate;

| (e) | ajutoarele se acordă până la 31 decembrie 2010 cel târziu; |
| --- | --- |

(e)

ajutoarele se acordă până la 31 decembrie 2010 cel târziu;

| (f) | garanția nu poate depăși 90 % din împrumut, pe perioada acestuia; |
| --- | --- |

(f)

garanția nu poate depăși 90 % din împrumut, pe perioada acestuia;

| (g) | garanția se poate aplica atât împrumuturilor pentru investiții, cât și împrumuturilor pentru capital de lucru; |
| --- | --- |

(g)

garanția se poate aplica atât împrumuturilor pentru investiții, cât și împrumuturilor pentru capital de lucru;

| (h) | reducerea primei de garanție nu poate fi aplicată decât pe o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea garanției. Dacă durata împrumutului depășește 2 ani, statele AELS pot aplica pentru o perioadă suplimentară de opt ani primele de siguranță (safe-harbour) stabilite în anexă fără reducere; |
| --- | --- |

(h)

reducerea primei de garanție nu poate fi aplicată decât pe o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea garanției. Dacă durata împrumutului depășește 2 ani, statele AELS pot aplica pentru o perioadă suplimentară de opt ani primele de siguranță (safe-harbour) stabilite în anexă fără reducere;

| (i) | ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (19) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(i)

ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (19) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale.

4.4.   Ajutor sub formă de subvenționare a ratei dobânzii

4.4.1.   Cadrul actual

| (42) | Orientările Comisiei privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Comisie pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(42)

Orientările Comisiei privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Comisie pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat.

4.4.2.   Noua măsură

| (43) | Societățile pot întâmpina greutăți în a găsi finanțare în circumstanțele actuale ale pieței. Prin urmare, Autoritatea acceptă să se acorde împrumuturi publice sau private cu o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe credit de risc corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Orientările Autorității privind metoda de stabilire a ratei de referință și de scont. |
| --- | --- |

(43)

Societățile pot întâmpina greutăți în a găsi finanțare în circumstanțele actuale ale pieței. Prin urmare, Autoritatea acceptă să se acorde împrumuturi publice sau private cu o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe credit de risc corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Orientările Autorității privind metoda de stabilire a ratei de referință și de scont.

| (44) | Elementul de ajutor conținut în diferența dintre această rată a dobânzii și rata de referință definită în Orientări privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont va fi considerat, temporar, a fi compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b), sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:






  (a) | această metodă se aplică tuturor contractelor încheiate până la 31 decembrie 2010 cel târziu; sub incidența acesteia pot intra împrumuturi de orice durată: ratele dobânzii reduse pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii înainte de 31 decembrie 2012 (20). După această dată, împrumuturilor li se aplică o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata definită în Orientările privind rata de referință și de scont; |
| --- | --- | --- |

(44)

Elementul de ajutor conținut în diferența dintre această rată a dobânzii și rata de referință definită în Orientări privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont va fi considerat, temporar, a fi compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b), sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor următoare:

(a)

această metodă se aplică tuturor contractelor încheiate până la 31 decembrie 2010 cel târziu; sub incidența acesteia pot intra împrumuturi de orice durată: ratele dobânzii reduse pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii înainte de 31 decembrie 2012 (20). După această dată, împrumuturilor li se aplică o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata definită în Orientările privind rata de referință și de scont;

| (b) | ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate la 1 iulie 2008 (21); acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(b)

ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate la 1 iulie 2008 (21); acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale.

4.5.   Ajutor pentru fabricarea de produse ecologice

4.5.1.   Cadrul actual

| (45) | Orientările Comisiei privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Comisie pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(45)

Orientările Comisiei privind ratele de referință și de scont stabilesc o metodă de calcul al ratei de referință pe baza ratei de referință interbancare (IBOR) corespunzătoare scadenței de 1 an, la care se adaugă marjele cuprinse între 60 și 1 000 de puncte de bază, în funcție de solvabilitatea societății și de nivelul garanțiilor oferite. Metoda de calcul al ratelor de referință și de scont poate fi modificată de Comisie pentru a reflecta condițiile de piață predominante. Dacă statele AELS aplică metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont stabilită în Orientările în vigoare la data acordării împrumutului și respectă condițiile prevăzute de orientările în cauză, rata dobânzii nu conține, în principiu niciun element care constituie ajutor de stat.

4.5.2.   Noua măsură

| (46) | Din cauza crizei financiare actuale, societățile întâmpină, de asemenea, mai multe dificultăți pentru a avea acces la finanțare în vederea fabricării de produse mai ecologice. Este posibil ca ajutorul sub formă de garanții să nu fie suficient pentru a finanța proiectele costisitoare care vizează sporirea protecției mediului prin adaptarea anticipată la standardele viitoare, care nu au intrat încă în vigoare, sau prin adoptarea de standarde mai stricte decât acestea. |
| --- | --- |

(46)

Din cauza crizei financiare actuale, societățile întâmpină, de asemenea, mai multe dificultăți pentru a avea acces la finanțare în vederea fabricării de produse mai ecologice. Este posibil ca ajutorul sub formă de garanții să nu fie suficient pentru a finanța proiectele costisitoare care vizează sporirea protecției mediului prin adaptarea anticipată la standardele viitoare, care nu au intrat încă în vigoare, sau prin adoptarea de standarde mai stricte decât acestea.

| (47) | Autoritatea consideră că realizarea obiectivelor privind mediul ar trebui să rămână o prioritate în ciuda crizei financiare. Fabricarea de produse mai ecologice, inclusiv de produse eficiente din punct de vedere energetic, este în interesul comun al SEE și este important ca această criză financiară să nu împiedice realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(47)

Autoritatea consideră că realizarea obiectivelor privind mediul ar trebui să rămână o prioritate în ciuda crizei financiare. Fabricarea de produse mai ecologice, inclusiv de produse eficiente din punct de vedere energetic, este în interesul comun al SEE și este important ca această criză financiară să nu împiedice realizarea acestui obiectiv.

| (48) | Prin urmare, măsurile suplimentare sub formă de împrumuturi subvenționate ar putea încuraja fabricarea de „produse ecologice”. Cu toate acestea, împrumuturile subvenționate pot conduce la denaturarea gravă a concurenței și, prin urmare, acestea ar trebui limitate strict la situații specifice și la investiții cu obiective precise. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, măsurile suplimentare sub formă de împrumuturi subvenționate ar putea încuraja fabricarea de „produse ecologice”. Cu toate acestea, împrumuturile subvenționate pot conduce la denaturarea gravă a concurenței și, prin urmare, acestea ar trebui limitate strict la situații specifice și la investiții cu obiective precise.

| (49) | Autoritatea consideră că, pentru o perioadă de timp limitată, statele AELS ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda ajutoare sub formă de reduceri ale ratei dobânzilor. |
| --- | --- |

(49)

Autoritatea consideră că, pentru o perioadă de timp limitată, statele AELS ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda ajutoare sub formă de reduceri ale ratei dobânzilor.

| (50) | Autoritatea va considera compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, subvențiile la rata dobânzii pentru împrumuturile pentru investiții care îndeplinesc următoarele condiții cumulative:






  (a) | ajutorul vizează împrumuturile pentru investiții destinate finanțării proiectelor constând în fabricarea de noi produse care îmbunătățesc în mod semnificativ protecția mediului; |
| --- | --- | --- |

(50)

Autoritatea va considera compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, subvențiile la rata dobânzii pentru împrumuturile pentru investiții care îndeplinesc următoarele condiții cumulative:

(a)

ajutorul vizează împrumuturile pentru investiții destinate finanțării proiectelor constând în fabricarea de noi produse care îmbunătățesc în mod semnificativ protecția mediului;

| (b) | ajutorul este necesar pentru lansarea unui nou proiect; pentru proiectele existente, ajutorul poate fi acordat în cazul în care continuarea proiectului devine o necesitate, din cauza noii situații economice; |
| --- | --- |

(b)

ajutorul este necesar pentru lansarea unui nou proiect; pentru proiectele existente, ajutorul poate fi acordat în cazul în care continuarea proiectului devine o necesitate, din cauza noii situații economice;

| (c) | ajutorul nu poate fi acordat decât pentru proiectele constând în fabricarea de produse ce implică adaptarea anticipată la viitoarele standarde comunitare privind produsele (22) care sporesc nivelul de protecție a mediului și care nu au intrat încă în vigoare sau proiecte ce implică respectarea de standarde mai stricte decât acestea; |
| --- | --- |

(c)

ajutorul nu poate fi acordat decât pentru proiectele constând în fabricarea de produse ce implică adaptarea anticipată la viitoarele standarde comunitare privind produsele (22) care sporesc nivelul de protecție a mediului și care nu au intrat încă în vigoare sau proiecte ce implică respectarea de standarde mai stricte decât acestea;

| (d) | pentru produsele ce implică adaptarea anticipată la viitoarele standarde comunitare în domeniul mediului sau adoptarea de standarde mai stricte decât acestea, investiția începe la 31 decembrie 2010 cel târziu, cu obiectivul de a pune produsul pe piață cu cel puțin doi ani înainte de intrarea în vigoare a standardului; |
| --- | --- |

(d)

pentru produsele ce implică adaptarea anticipată la viitoarele standarde comunitare în domeniul mediului sau adoptarea de standarde mai stricte decât acestea, investiția începe la 31 decembrie 2010 cel târziu, cu obiectivul de a pune produsul pe piață cu cel puțin doi ani înainte de intrarea în vigoare a standardului;

| (e) | împrumuturile pot acoperi costurile investițiilor în active corporale și necorporale (23), cu excepția împrumuturilor pentru investiții aferente unor capacități de producție de peste 3 % pe piețele produselor (24) atunci când, în cei cinci ani anteriori începerii investiției, rata anuală medie de creștere a consumului aparent pe piața SEE, din punct de vedere valoric, a rămas sub rata anuală medie de creștere a PIB-ului Spațiului Economic European pe aceeași perioadă de referință de cinci ani; |
| --- | --- |

(e)

împrumuturile pot acoperi costurile investițiilor în active corporale și necorporale (23), cu excepția împrumuturilor pentru investiții aferente unor capacități de producție de peste 3 % pe piețele produselor (24) atunci când, în cei cinci ani anteriori începerii investiției, rata anuală medie de creștere a consumului aparent pe piața SEE, din punct de vedere valoric, a rămas sub rata anuală medie de creștere a PIB-ului Spațiului Economic European pe aceeași perioadă de referință de cinci ani;

| (f) | împrumuturile se acordă până la 31 decembrie 2010 cel târziu; |
| --- | --- |

(f)

împrumuturile se acordă până la 31 decembrie 2010 cel târziu;

| (g) | pentru calcularea ajutorului, punctul de plecare ar trebui să fie rata individuală a beneficiarului, calculată pe baza metodologiei de la punctul 4.4.2 din aceste orientări; pe baza acestei metodologii, societatea poate beneficia de o reducere a ratei dobânzii de:






  — | 25 % pentru întreprinderile mari; |
| --- | --- | --- |

(g)

pentru calcularea ajutorului, punctul de plecare ar trebui să fie rata individuală a beneficiarului, calculată pe baza metodologiei de la punctul 4.4.2 din aceste orientări; pe baza acestei metodologii, societatea poate beneficia de o reducere a ratei dobânzii de:

—

25 % pentru întreprinderile mari;

| — | 50 % pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

—

50 % pentru IMM-uri.

| (h) | rata dobânzii subvenționate se aplică o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea împrumutului; |
| --- | --- |

(h)

rata dobânzii subvenționate se aplică o perioadă de cel mult doi ani de la acordarea împrumutului;

| (i) | reducerea ratei dobânzii poate fi aplicată împrumuturilor acordate de stat sau de instituțiile financiare publice, precum și împrumuturilor acordate de instituții financiare private. Ar trebui asigurată nediscriminarea între entitățile publice și private; |
| --- | --- |

(i)

reducerea ratei dobânzii poate fi aplicată împrumuturilor acordate de stat sau de instituțiile financiare publice, precum și împrumuturilor acordate de instituții financiare private. Ar trebui asigurată nediscriminarea între entitățile publice și private;

| (j) | ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (25) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

(j)

ajutorul este acordat societăților care nu erau în dificultate (25) la 1 iulie 2008; acesta se poate acorda și societăților care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să se confrunte cu greutăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale;

| (k) | statele AELS se asigură că ajutorul nu este transferat direct sau indirect entităților financiare. |
| --- | --- |

(k)

statele AELS se asigură că ajutorul nu este transferat direct sau indirect entităților financiare.

4.6.   Măsuri de capital de risc

4.6.1.   Cadrul actual

| (51) | Orientările privind ajutorul de stat în vederea promovării investițiilor de capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii stabilesc condițiile în care ajutoarele de stat care sprijină investițiile de capital de risc pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(51)

Orientările privind ajutorul de stat în vederea promovării investițiilor de capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii stabilesc condițiile în care ajutoarele de stat care sprijină investițiile de capital de risc pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE.

| (52) | Pe baza experienței dobândite din aplicarea Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru promovarea capitalul de risc, Autoritatea consideră că nu există niciun risc general de disfuncționalitate a pieței de capital în SEE. Cu toate acestea, Autoritatea recunoaște că există deficite pe piață pentru anumite tipuri de investiții în anumite etape ale dezvoltării întreprinderilor, care rezultă din disparitatea dintre cererea și oferta de capital de risc și care poate fi descrisă, în general, ca deficit de capital propriu. |
| --- | --- |

(52)

Pe baza experienței dobândite din aplicarea Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru promovarea capitalul de risc, Autoritatea consideră că nu există niciun risc general de disfuncționalitate a pieței de capital în SEE. Cu toate acestea, Autoritatea recunoaște că există deficite pe piață pentru anumite tipuri de investiții în anumite etape ale dezvoltării întreprinderilor, care rezultă din disparitatea dintre cererea și oferta de capital de risc și care poate fi descrisă, în general, ca deficit de capital propriu.

| (53) | Punctul 4.3 din orientările menționate stipulează că, pentru tranșe de finanțare care nu depășesc 1,5 milioane EUR pe IMM-ul vizat pe fiecare perioadă de douăsprezece luni, se prezumă deja existența unei disfuncționalități a pieței, care nu mai trebuie demonstrată de statele AELS. |
| --- | --- |

(53)

Punctul 4.3 din orientările menționate stipulează că, pentru tranșe de finanțare care nu depășesc 1,5 milioane EUR pe IMM-ul vizat pe fiecare perioadă de douăsprezece luni, se prezumă deja existența unei disfuncționalități a pieței, care nu mai trebuie demonstrată de statele AELS.

| (54) | La punctul 5.1 (a) din aceleași orientări se prevede că „Autoritatea cunoaște fluctuația constantă a pieței de capital de risc și a diferenței de capital propriu de-a lungul timpului, precum și de gradul diferit în care sunt afectate întreprinderile de eșecul pieței în funcție de mărimea lor, de stadiul de dezvoltare și de sectorul lor economic. De aceea, Autoritatea este pregătită să aibă în vedere declararea măsurilor cu privire la capitalul de risc care oferă tranșe de investiții ce depășesc pragul de 1,5 milioane de euro pe fiecare întreprindere anual drept compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, cu condiția să se prezinte dovada necesară a eșecului piețelor”. |
| --- | --- |

(54)

La punctul 5.1 (a) din aceleași orientări se prevede că „Autoritatea cunoaște fluctuația constantă a pieței de capital de risc și a diferenței de capital propriu de-a lungul timpului, precum și de gradul diferit în care sunt afectate întreprinderile de eșecul pieței în funcție de mărimea lor, de stadiul de dezvoltare și de sectorul lor economic. De aceea, Autoritatea este pregătită să aibă în vedere declararea măsurilor cu privire la capitalul de risc care oferă tranșe de investiții ce depășesc pragul de 1,5 milioane de euro pe fiecare întreprindere anual drept compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, cu condiția să se prezinte dovada necesară a eșecului piețelor”.

4.6.2.   Adaptare temporară a normelor existente

| (55) | Tulburările de pe piața financiară au afectat în mod negativ piața de capital de risc a IMM-urilor aflate în fază incipientă de dezvoltare prin restrângerea disponibilității capitalului de risc. Din cauza percepției actuale privind existența unor riscuri mult mai mari asociate capitalului de risc legate de incertitudini ce rezultă din posibilitatea unor așteptări reduse în ceea ce privește randamentul, în prezent investitorii tind să investească mai degrabă în active mai sigure, ale căror riscuri sunt mai ușor de evaluat în comparație cu cele asociate investițiilor cu capital de risc. În plus, faptul că investițiile cu capital de risc nu sunt lichide s-a dovedit a fi în prezent un motiv în plus ca investitorii să fie reticenți în privința acestora. Există dovezi că actuala limitare a lichidităților în cadrul condițiilor de piață actuale a sporit deficitul de capital propriu al IMM-urilor. Prin urmare, se consideră că este adecvat să fie majorat temporar pragul de siguranță pentru investițiile cu capital de risc pentru a atenua deficitul de capital propriu care în prezent este mai mare și să se diminueze temporar procentul participației minime a investitorilor privați la 30 % și în cazul măsurilor care vizează IMM-urile care nu își au sediul în zonele asistate. |
| --- | --- |

(55)

Tulburările de pe piața financiară au afectat în mod negativ piața de capital de risc a IMM-urilor aflate în fază incipientă de dezvoltare prin restrângerea disponibilității capitalului de risc. Din cauza percepției actuale privind existența unor riscuri mult mai mari asociate capitalului de risc legate de incertitudini ce rezultă din posibilitatea unor așteptări reduse în ceea ce privește randamentul, în prezent investitorii tind să investească mai degrabă în active mai sigure, ale căror riscuri sunt mai ușor de evaluat în comparație cu cele asociate investițiilor cu capital de risc. În plus, faptul că investițiile cu capital de risc nu sunt lichide s-a dovedit a fi în prezent un motiv în plus ca investitorii să fie reticenți în privința acestora. Există dovezi că actuala limitare a lichidităților în cadrul condițiilor de piață actuale a sporit deficitul de capital propriu al IMM-urilor. Prin urmare, se consideră că este adecvat să fie majorat temporar pragul de siguranță pentru investițiile cu capital de risc pentru a atenua deficitul de capital propriu care în prezent este mai mare și să se diminueze temporar procentul participației minime a investitorilor privați la 30 % și în cazul măsurilor care vizează IMM-urile care nu își au sediul în zonele asistate.

| (56) | În consecință, pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, se adaptează temporar anumite limite prevăzute în Orientările privind ajutorul de stat în vederea promovării investițiilor de capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii, până la data 31 decembrie 2010, după cum urmează:






  (a) | în sensul punctului 4.3.1, tranșele de finanțare maxime sunt mărite până la 2,5 milioane EUR de la 1,5 milioane EUR pe IMM-ul vizat pe o perioadă de douăsprezece luni; |
| --- | --- | --- |

(56)

În consecință, pe baza articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE, se adaptează temporar anumite limite prevăzute în Orientările privind ajutorul de stat în vederea promovării investițiilor de capital de risc în întreprinderile mici și mijlocii, până la data 31 decembrie 2010, după cum urmează:

(a)

în sensul punctului 4.3.1, tranșele de finanțare maxime sunt mărite până la 2,5 milioane EUR de la 1,5 milioane EUR pe IMM-ul vizat pe o perioadă de douăsprezece luni;

| (b) | în sensul punctului 4.3.4, cantitatea minimă de fonduri care urmează să fie acordată de investitori privați este de 30 % atât în zonele asistate interne, cât și în cele externe; |
| --- | --- |

(b)

în sensul punctului 4.3.4, cantitatea minimă de fonduri care urmează să fie acordată de investitori privați este de 30 % atât în zonele asistate interne, cât și în cele externe;

| (c) | celelalte condiții prevăzute în orientări rămân aplicabile; |
| --- | --- |

(c)

celelalte condiții prevăzute în orientări rămân aplicabile;

| (d) | această adaptare temporară a orientărilor nu se aplică măsurilor de capital de risc care fac obiectul RGEC; |
| --- | --- |

(d)

această adaptare temporară a orientărilor nu se aplică măsurilor de capital de risc care fac obiectul RGEC;

| (e) | statele AELS pot adapta schemele aprobate pentru a reflecta adaptarea temporară a orientărilor. |
| --- | --- |

(e)

statele AELS pot adapta schemele aprobate pentru a reflecta adaptarea temporară a orientărilor.

4.7.   Cumulul

| (57) | Plafoanele de ajutor stabilite în temeiul prezentelor orientări se vor aplica indiferent dacă sprijinul acordat proiectului care beneficiază de ajutor este finanțat în întregime din resursele statului sau este parțial finanțat de Comunitate. |
| --- | --- |

(57)

Plafoanele de ajutor stabilite în temeiul prezentelor orientări se vor aplica indiferent dacă sprijinul acordat proiectului care beneficiază de ajutor este finanțat în întregime din resursele statului sau este parțial finanțat de Comunitate.

| (58) | Măsurile de ajutor temporare prevăzute de prezentele orientări nu pot fi cumulate cu ajutor de minimis pentru aceleași costuri eligibile. În cazul în care întreprinderea a primit deja ajutor de minimis înainte de intrarea în vigoare a acestui cadru temporar, valoarea ajutorului primit în temeiul măsurilor care fac obiectul punctului 4.2 din prezentele orientări și a ajutorului de minimis primit nu poate depăși 500 000 EUR între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010. Valoarea ajutorului de minimis primit după 1 ianuarie 2008 trebuie dedusă din valoarea ajutorului compatibil acordat din același motiv în temeiul punctelor 4.3, 4.4, 4.5 sau 4.6. |
| --- | --- |

(58)

Măsurile de ajutor temporare prevăzute de prezentele orientări nu pot fi cumulate cu ajutor de minimis pentru aceleași costuri eligibile. În cazul în care întreprinderea a primit deja ajutor de minimis înainte de intrarea în vigoare a acestui cadru temporar, valoarea ajutorului primit în temeiul măsurilor care fac obiectul punctului 4.2 din prezentele orientări și a ajutorului de minimis primit nu poate depăși 500 000 EUR între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010. Valoarea ajutorului de minimis primit după 1 ianuarie 2008 trebuie dedusă din valoarea ajutorului compatibil acordat din același motiv în temeiul punctelor 4.3, 4.4, 4.5 sau 4.6.

| (59) | Măsurile de ajutor temporare pot fi cumulate cu alte tipuri de ajutor compatibil sau cu alte forme de finanțare comunitară, cu condiția să fie respectate intensitățile maxime ale ajutorului indicate în orientările sau regulamentele de exceptare pe categorii de ajutoare relevante. |
| --- | --- |

(59)

Măsurile de ajutor temporare pot fi cumulate cu alte tipuri de ajutor compatibil sau cu alte forme de finanțare comunitară, cu condiția să fie respectate intensitățile maxime ale ajutorului indicate în orientările sau regulamentele de exceptare pe categorii de ajutoare relevante.

5.   MĂSURI DE SIMPLIFICARE

5.1.   Asigurarea de credit la export pe termen scurt

| (60) | Orientările privind asigurarea de credit la export pe termen scurt prevăd că riscurile negociabile nu pot fi acoperite prin asigurări ale creditului la export cu sprijinul statelor AELS. Riscurile negociabile sunt riscuri comerciale și politice aferente debitorilor publici și debitorilor care nu sunt publici, stabiliți în țările enumerate în anexa la orientările menționate anterior, cu o perioadă maximă de risc mai mică de doi ani. Riscurile aferente debitorilor stabiliți în statele membre ale UE și statele AELS, împreună cu alte opt state membre ale OCDE sunt considerate riscuri negociabile. |
| --- | --- |

(60)

Orientările privind asigurarea de credit la export pe termen scurt prevăd că riscurile negociabile nu pot fi acoperite prin asigurări ale creditului la export cu sprijinul statelor AELS. Riscurile negociabile sunt riscuri comerciale și politice aferente debitorilor publici și debitorilor care nu sunt publici, stabiliți în țările enumerate în anexa la orientările menționate anterior, cu o perioadă maximă de risc mai mică de doi ani. Riscurile aferente debitorilor stabiliți în statele membre ale UE și statele AELS, împreună cu alte opt state membre ale OCDE sunt considerate riscuri negociabile.

| (61) | Autoritatea consideră că lipsa capacității de asigurare sau reasigurare, ca urmare a crizei financiare actuale, nu este resimțită în fiecare stat AELS, dar nu se poate exclude că, în anumite țări, asigurarea pentru riscurile negociabile ar putea fi temporar indisponibilă. |
| --- | --- |

(61)

Autoritatea consideră că lipsa capacității de asigurare sau reasigurare, ca urmare a crizei financiare actuale, nu este resimțită în fiecare stat AELS, dar nu se poate exclude că, în anumite țări, asigurarea pentru riscurile negociabile ar putea fi temporar indisponibilă.

| (62) | Punctul 4, alineatele (9)-13 din orientările menționate anterior stipulează că:
  „în astfel de circumstanțe, acele riscuri nenegociabile temporar pot fi asigurate de către o societate de asigurare a creditului la export publică sau care beneficiază de sprijinul statului pentru riscurile nenegociabile, asigurate pe seama sau cu garanția statului. Acest asigurător ar trebui, în măsura posibilului, să alinieze ratele primelor percepute pentru astfel de riscuri la ratele percepute în alte țări de asigurătorii privați ai creditelor la export pentru acest tip de risc.
  Orice stat AELS care intenționează să utilizeze clauza derogatorie trebuie să notifice de îndată Autoritatea AELS de Supraveghere cu privire la proiectul său de decizie. Notificarea trebuie să conțină un raport de piață care să demonstreze indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private prin furnizarea unor elemente de probă în acest sens provenind de la două mari societăți internaționale renumite de asigurare privată a creditelor la export, precum și de la o societate națională de asigurare a creditelor, justificând astfel utilizarea clauzei derogatorii. Alternativ, se poate probabil demonstra indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private prin intermediul unui raport privind piața, executat de un consultant independent, considerat de Autoritate, ca fiind de încredere și imparțial. În plus, notificarea ar trebui să conțină o descriere a condițiilor pe care societatea publică de asigurare a creditului la export sau care beneficiază de sprijinul statului intenționează să le aplice cu privire la astfel de riscuri.
  În termen de două luni de la primirea unei astfel de notificări, Autoritatea va analiza dacă utilizarea clauzei derogatorii este în conformitate cu condițiile menționate anterior și compatibilă cu Acordul privind SEE.
  În cazul în care Autoritatea constată că au fost îndeplinite condițiile pentru utilizarea clauzei derogatorii, decizia sa privind compatibilitatea se limitează la doi ani de la data deciziei, cu condiția ca circumstanțele de piață care justifică utilizarea clauzei derogatorii să nu se modifice în cursul perioadei respective.
  Mai mult, Autoritatea poate, după consultarea celorlalte state AELS, revizui condițiile de utilizare a clauzei derogatorii; de asemenea, poate decide încetarea utilizării acesteia sau înlocuirea sa cu alt sistem adecvat.” |
| --- | --- |

(62)

Punctul 4, alineatele (9)-13 din orientările menționate anterior stipulează că:

„în astfel de circumstanțe, acele riscuri nenegociabile temporar pot fi asigurate de către o societate de asigurare a creditului la export publică sau care beneficiază de sprijinul statului pentru riscurile nenegociabile, asigurate pe seama sau cu garanția statului. Acest asigurător ar trebui, în măsura posibilului, să alinieze ratele primelor percepute pentru astfel de riscuri la ratele percepute în alte țări de asigurătorii privați ai creditelor la export pentru acest tip de risc.

Orice stat AELS care intenționează să utilizeze clauza derogatorie trebuie să notifice de îndată Autoritatea AELS de Supraveghere cu privire la proiectul său de decizie. Notificarea trebuie să conțină un raport de piață care să demonstreze indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private prin furnizarea unor elemente de probă în acest sens provenind de la două mari societăți internaționale renumite de asigurare privată a creditelor la export, precum și de la o societate națională de asigurare a creditelor, justificând astfel utilizarea clauzei derogatorii. Alternativ, se poate probabil demonstra indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private prin intermediul unui raport privind piața, executat de un consultant independent, considerat de Autoritate, ca fiind de încredere și imparțial. În plus, notificarea ar trebui să conțină o descriere a condițiilor pe care societatea publică de asigurare a creditului la export sau care beneficiază de sprijinul statului intenționează să le aplice cu privire la astfel de riscuri.

În termen de două luni de la primirea unei astfel de notificări, Autoritatea va analiza dacă utilizarea clauzei derogatorii este în conformitate cu condițiile menționate anterior și compatibilă cu Acordul privind SEE.

În cazul în care Autoritatea constată că au fost îndeplinite condițiile pentru utilizarea clauzei derogatorii, decizia sa privind compatibilitatea se limitează la doi ani de la data deciziei, cu condiția ca circumstanțele de piață care justifică utilizarea clauzei derogatorii să nu se modifice în cursul perioadei respective.

Mai mult, Autoritatea poate, după consultarea celorlalte state AELS, revizui condițiile de utilizare a clauzei derogatorii; de asemenea, poate decide încetarea utilizării acesteia sau înlocuirea sa cu alt sistem adecvat.”

| (63) | Aceste dispoziții, aplicabile societăților mari și IMM-urilor, constituie un instrument adecvat în situația economică actuală, în cazul în care statele AELS consideră că nu este disponibilă acoperirea riscurilor pe piața asigurărilor private pentru anumite riscuri de credit negociabile și/sau pentru anumiți cumpărători ai unei protecții de risc. |
| --- | --- |

(63)

Aceste dispoziții, aplicabile societăților mari și IMM-urilor, constituie un instrument adecvat în situația economică actuală, în cazul în care statele AELS consideră că nu este disponibilă acoperirea riscurilor pe piața asigurărilor private pentru anumite riscuri de credit negociabile și/sau pentru anumiți cumpărători ai unei protecții de risc.

| (64) | În acest context, pentru a accelera procedura pentru statele AELS, Autoritatea consideră că, până la 31 decembrie 2010, statele AELS pot demonstra lipsa pieței prin furnizarea unor elemente suficiente de probă cu privire la indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private. Utilizarea clauzei derogatorii se consideră în orice caz justificată dacă:






  — | o societate internațională mare și renumită de asigurare privată a creditelor la export și o societate națională de asigurare a creditelor furnizează elemente de probă cu privire la indisponibilitatea unei astfel de acoperiri sau |
| --- | --- | --- |

(64)

În acest context, pentru a accelera procedura pentru statele AELS, Autoritatea consideră că, până la 31 decembrie 2010, statele AELS pot demonstra lipsa pieței prin furnizarea unor elemente suficiente de probă cu privire la indisponibilitatea acoperirii riscurilor pe piața asigurărilor private. Utilizarea clauzei derogatorii se consideră în orice caz justificată dacă:

—

o societate internațională mare și renumită de asigurare privată a creditelor la export și o societate națională de asigurare a creditelor furnizează elemente de probă cu privire la indisponibilitatea unei astfel de acoperiri sau

| — | cel puțin patru exportatori bine stabiliți în statul AELS în cauză furnizează elemente de probă cu privire la refuzul asiguratorilor pentru operațiuni specifice. |
| --- | --- |

—

cel puțin patru exportatori bine stabiliți în statul AELS în cauză furnizează elemente de probă cu privire la refuzul asiguratorilor pentru operațiuni specifice.

| (65) | Autoritatea, în strânsă cooperare cu statele AELS în cauză, va asigura adoptarea rapidă a deciziilor privind aplicarea clauzei derogatorii. |
| --- | --- |

(65)

Autoritatea, în strânsă cooperare cu statele AELS în cauză, va asigura adoptarea rapidă a deciziilor privind aplicarea clauzei derogatorii.

5.2.   Simplificarea procedurilor

| (66) | Măsurile de ajutor de stat menționate în prezentele orientări trebuie notificate Autorității. În afară de măsurile esențiale formulate în prezentele orientări, Autoritatea este hotărâtă să asigure autorizarea rapidă a măsurilor de ajutor de stat aferente crizei actuale în conformitate cu aceste orientări, cu condiția ca statele AELS în cauză să asigure o cooperare strânsă și să furnizeze informații complete. |
| --- | --- |

(66)

Măsurile de ajutor de stat menționate în prezentele orientări trebuie notificate Autorității. În afară de măsurile esențiale formulate în prezentele orientări, Autoritatea este hotărâtă să asigure autorizarea rapidă a măsurilor de ajutor de stat aferente crizei actuale în conformitate cu aceste orientări, cu condiția ca statele AELS în cauză să asigure o cooperare strânsă și să furnizeze informații complete.

| (67) | Acest angajament se adaugă procesului aflat în curs, prin care Comisia elaborează în prezent o serie de îmbunătățiri referitoare la procedurile sale generale privind ajutoarele de stat, în special pentru a permite adoptarea mai rapidă și mai eficientă a deciziilor, în strânsă cooperare cu statele membre. Acest pachet general de măsuri de simplificare ar trebui, în special, să consacre angajamentele comune ale Comisiei și ale statelor membre de a adopta proceduri mai simplificate și mai previzibile în fiecare etapă a investigării unui ajutor de stat, precum și să permită aprobarea mai rapidă a cazurilor clare de compatibilitate cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(67)

Acest angajament se adaugă procesului aflat în curs, prin care Comisia elaborează în prezent o serie de îmbunătățiri referitoare la procedurile sale generale privind ajutoarele de stat, în special pentru a permite adoptarea mai rapidă și mai eficientă a deciziilor, în strânsă cooperare cu statele membre. Acest pachet general de măsuri de simplificare ar trebui, în special, să consacre angajamentele comune ale Comisiei și ale statelor membre de a adopta proceduri mai simplificate și mai previzibile în fiecare etapă a investigării unui ajutor de stat, precum și să permită aprobarea mai rapidă a cazurilor clare de compatibilitate cu normele privind ajutoarele de stat.

6.   MONITORIZARE ȘI RAPORTARE

| (68) | Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 privind punerea în aplicare a dispozițiilor la care se face referire în articolul 27 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție solicită ca statele AELS să prezinte Autorității rapoarte anuale. |
| --- | --- |

(68)

Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 privind punerea în aplicare a dispozițiilor la care se face referire în articolul 27 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție solicită ca statele AELS să prezinte Autorității rapoarte anuale.

| (69) | Până la 31 iulie 2009, statele AELS trebuie să prezinte Autorității o listă a schemelor instituite în baza prezentelor orientări. |
| --- | --- |

(69)

Până la 31 iulie 2009, statele AELS trebuie să prezinte Autorității o listă a schemelor instituite în baza prezentelor orientări.

| (70) | Statele AELS trebuie să asigure păstrarea informațiilor detaliate referitoare la acordarea ajutorului, prevăzute de prezentele orientări. Aceste înregistrări, care trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a se stabili că au fost respectate condițiile necesare, trebuie păstrate timp de zece ani și furnizate, la cerere, Autorității. În special, statele AELS trebuie să fi obținut informații care să demonstreze că beneficiarii ajutoarelor care fac obiectul măsurilor de la punctele 4.2, 4.3, 4.4 și 4.5 nu erau societăți aflate în dificultate la 1 iulie 2008. |
| --- | --- |

(70)

Statele AELS trebuie să asigure păstrarea informațiilor detaliate referitoare la acordarea ajutorului, prevăzute de prezentele orientări. Aceste înregistrări, care trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru a se stabili că au fost respectate condițiile necesare, trebuie păstrate timp de zece ani și furnizate, la cerere, Autorității. În special, statele AELS trebuie să fi obținut informații care să demonstreze că beneficiarii ajutoarelor care fac obiectul măsurilor de la punctele 4.2, 4.3, 4.4 și 4.5 nu erau societăți aflate în dificultate la 1 iulie 2008.

| (71) | În plus, statele AELS ar trebui să prezinte până la data de 31 octombrie 2009 un raport cu privire la măsurile instituite în baza prezentelor orientări. În special, raportul ar trebui să conțină elemente care să indice necesitatea menținerii de către Autoritate după 31 decembrie 2009 a măsurilor care fac obiectul prezentelor orientări, precum și informații detaliate cu privire la beneficiile de mediu ale împrumuturilor subvenționate. Statele AELS furnizează aceste informații pentru fiecare an ulterior în care este valabil cadrul actual, până la data de 31 octombrie a fiecărui an. |
| --- | --- |

(71)

În plus, statele AELS ar trebui să prezinte până la data de 31 octombrie 2009 un raport cu privire la măsurile instituite în baza prezentelor orientări. În special, raportul ar trebui să conțină elemente care să indice necesitatea menținerii de către Autoritate după 31 decembrie 2009 a măsurilor care fac obiectul prezentelor orientări, precum și informații detaliate cu privire la beneficiile de mediu ale împrumuturilor subvenționate. Statele AELS furnizează aceste informații pentru fiecare an ulterior în care este valabil cadrul actual, până la data de 31 octombrie a fiecărui an.

| (72) | Autoritatea poate solicita informații suplimentare referitoare la ajutorul acordat, pentru a verifica dacă au fost respectate condițiile deciziei Autorității de aprobare a măsurii de ajutor. |
| --- | --- |

(72)

Autoritatea poate solicita informații suplimentare referitoare la ajutorul acordat, pentru a verifica dacă au fost respectate condițiile deciziei Autorității de aprobare a măsurii de ajutor.

7.   DISPOZIȚII FINALE

| (73) | Autoritatea va aplica prezentele orientări de la data adoptării lor. Prezentele Orientări se justifică prin actualele probleme financiare cu caracter excepțional și tranzitoriu legate de criza bancară și vor înceta să mai fie valabile la 31 decembrie 2010. După consultarea statelor AELS, Autoritatea le poate aduce modificări înainte de data menționată anterior pe baza unor considerente importante care țin de politica de concurență sau pe baza unor considerente economice importante. Acolo unde este necesar, Autoritatea mai poate furniza clarificări suplimentare referitor la abordarea anumitor aspecte. |
| --- | --- |

(73)

Autoritatea va aplica prezentele orientări de la data adoptării lor. Prezentele Orientări se justifică prin actualele probleme financiare cu caracter excepțional și tranzitoriu legate de criza bancară și vor înceta să mai fie valabile la 31 decembrie 2010. După consultarea statelor AELS, Autoritatea le poate aduce modificări înainte de data menționată anterior pe baza unor considerente importante care țin de politica de concurență sau pe baza unor considerente economice importante. Acolo unde este necesar, Autoritatea mai poate furniza clarificări suplimentare referitor la abordarea anumitor aspecte.

| (74) | Autoritatea va aplica dispozițiile prezentelor orientări tuturor măsurilor de capital de risc notificate, măsuri cu privire la care trebuie să adopte o decizie după ce sunt adoptate orientările, chiar dacă măsurile au fost notificate anterior publicării prezentelor orientări. |
| --- | --- |

(74)

Autoritatea va aplica dispozițiile prezentelor orientări tuturor măsurilor de capital de risc notificate, măsuri cu privire la care trebuie să adopte o decizie după ce sunt adoptate orientările, chiar dacă măsurile au fost notificate anterior publicării prezentelor orientări.

| (75) | În conformitate cu Orientările privind ajutorul de stat cu privire la normele aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Autoritatea va aplica în cazul ajutorului care nu a fost notificat:






  (a) | prezentele orientări, în cazul în care ajutorul a fost acordat după adoptarea acestora; |
| --- | --- | --- |

(75)

În conformitate cu Orientările privind ajutorul de stat cu privire la normele aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Autoritatea va aplica în cazul ajutorului care nu a fost notificat:

(a)

prezentele orientări, în cazul în care ajutorul a fost acordat după adoptarea acestora;

| (b) | orientările aplicabile atunci când ajutorul s-a acordat în toate celelalte cazuri. |
| --- | --- |

(b)

orientările aplicabile atunci când ajutorul s-a acordat în toate celelalte cazuri.

| (76) | Autoritatea, în strânsă cooperare cu statele AELS în cauză, asigură adoptarea rapidă a deciziilor în momentul notificării complete a măsurilor care fac obiectul prezentului document. Statele AELS ar trebui să informeze Autoritatea cu privire la intențiile lor și să notifice planurile de a introduce astfel de măsuri cât mai repede și cât mai detaliat posibil. |
| --- | --- |

(76)

Autoritatea, în strânsă cooperare cu statele AELS în cauză, asigură adoptarea rapidă a deciziilor în momentul notificării complete a măsurilor care fac obiectul prezentului document. Statele AELS ar trebui să informeze Autoritatea cu privire la intențiile lor și să notifice planurile de a introduce astfel de măsuri cât mai repede și cât mai detaliat posibil.

| (77) | Autoritatea dorește să reamintească faptul că orice îmbunătățire procedurală depinde în totalitate de prezentarea unor notificări clare și complete. |
| --- | --- |

(77)

Autoritatea dorește să reamintească faptul că orice îmbunătățire procedurală depinde în totalitate de prezentarea unor notificări clare și complete.

---

(1)  Comunicare a Comisiei către Consiliul European, COM(2008) 800.

(2)  Concluziile Consiliului Ecofin din 7 octombrie 2008.

(3)  JO C 270, 25.10.2008, p. 8.

(4)  A se vedea capitolele din Orientările privind ajutoarele de stat care se referă la măsurile adoptate în legătură cu instituțiile financiare, în contextul actualei crize financiare mondiale și Orientările privind recapitalizarea instituțiilor financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței, adoptat la 29 ianuarie 2009.

(5)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

(6)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(7)  Regulamentul (CE) 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3), inclus în Acordul privind SEE prin anexa XV punctul 1j din acord, în urma Deciziei nr. 120/2008 din 7 noiembrie 2008 (JO L 339, 18.12.2008, p. 111 și Suplimentul SEE nr. 79, 18.12.2008), intrat în vigoare la 8.11.2008.

(8)  Regulamentul (CE) 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor „de minimis” (JO L 379, 28.12.2006, p. 5), inclus în Acordul privind SEE prin anexa XV punctul 1ea din acord, în urma Deciziei nr. 29/2007 (JO L 209, 9.8.2007, p. 52 și Suplimentul SEE nr. 38, 9.8.2007, p. 34), în vigoare de la 28.4.2007.

(9)  Versiunea actualizată a Orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul internet al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  Cauzele conexate T-132/96 și T-143/96, Freistaat Sachsen and Volkswagen AG/Comisia, Rec., 1999, p. II-3663, punctul 167.

(11)  Decizia 98/490/CE a Comisiei în cauza 47/96, Crédit Lyonnais (JO L 221, 8.8.1998, p. 28.), punctul 10.1; Decizia 2005/345/CE a Comisiei în cauza 28/02, Bankgesellschaft Berlin (JO L 116, 4.5.2005, p. 1.), punctele 153 și urm., și Decizia 2008/263/CE a Comisiei în cauza 50/96, BAWAG (JO L 83, 26.3.2008, p. 7.), punctul 166. A se vedea, de asemenea, Decizia Comisiei în cauza NN 70/07 Northern Rock (JO C 43, 16.2.2008, p. 1.) și Decizia Comisiei din 4 iunie 2008 în cauza C 9/08, SachsenLB, nepublicată încă.

(12)  Autoritatea nu a aprobat niciodată o măsură de ajutor în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE.

(13)  A se vedea nota de subsol 3 de mai sus.

(14)  În cazul întreprinderilor mari, a se vedea punctul 2.1 din Orientările privind ajutorul de stat pentru restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate. În cazul IMM-urilor, a se vedea definiția de la articolul 1 alineatul (7) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

(15)  Astfel cum sunt definite în articolele 2.3 și 2.4 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3).

(16)  Pentru a putea aplica dispozițiile în materie de ajutoare de stat menționate la articolele 61-63 din Acordul privind SEE, ajutorul de stat trebuie acordat întreprinderilor active în domeniul producției de produse, care țin de sfera de aplicare a Acordului privind SEE. Articolul 8 alineatul (3) din acord prevede că „în absența unei dispoziții contrare, articolele 10-15 19, 20 și 25-27 se aplică numai produselor originare din părțile contractante: (a) produsele care se încadrează în capitolele 25-97 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, excluzând produsele enumerate în Protocolul 2; (b) produsele menționate în Protocolul 3, sub rezerva sistemului specific prevăzut în protocolul respectiv.” Produsele agricole, în măsura în care nu intră sub incidența capitolelor 25-97 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor sau nu sunt prevăzute de Protocolul 3, nu intră sub incidența Acordului privind SEE.

(17)  Primele din anexă îmbunătățesc dispozițiile privind prima de siguranță (safe-harbour) din Orientările privind ajutorul de stat sub formă de garanții, ținând cont de nivelurile diferite de constituire a garanțiilor. De asemenea, acestea pot fi folosite ca punct de referință în calculul elementelor de ajutor compatibile pentru măsurile de garanție, prevăzute la punctul 4.2 din acest cadru.

Calculul primelor de siguranță (safe-harbour) se bazează pe marjele prevăzute în Orientările Comisiei privind ratele de referință și de scont, ținând cont de o reducere suplimentară de 20 de puncte de bază [a se vedea nota de subsol 12 (11 pentru textul UE) din Orientările privind ajutorul de stat sub formă de garanții]. Cu toate acestea, pentru fiecare categorie de rating, prima de siguranță (safe-harbour) prevăzută în Orientările privind ajutoarele de stat sub formă de garanții a rămas limita maximă, a primei respective. În ceea ce privește definirea nivelurilor diferite de constituire a garanțiilor, a se vedea nota de subsol nr. 2, pagina 1 din Orientările privind ratele de referință și de scont.

(18)  De exemplu, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei din 24 octombrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor naționale pentru investițiile regionale (JO L 302, 1.11.2006, p. 29), inclus în Acordul privind SEE prin anexa XV punctul 1i din acord, în urma Deciziei nr. 157/2006 (JO L 89, 29.3.2007, p. 33 și Suplimentul SEE nr. 15, 29.3.2007, p. 26), cu condiția ca metodologia aprobată să se refere explicit la tipul de garanții și la tipul tranzacției în cauză.

(19)  A se vedea nota de subsol 9 de mai sus.

(20)  Statele AELS care doresc să folosească această facilitate trebuie să publice online ratele la vedere zilnice și să le pună la dispoziția Autorității.

(21)  A se vedea nota de subsol 9 de mai sus.

(22)  Viitoarele standarde comunitare privind produsele înseamnă standardele comunitare obligatorii care stabilesc niveluri de atins din punct de vedere ecologic pentru produsele vândute în Uniunea Europeană, care au fost adoptate și care nu sunt încă în vigoare.

(23)  Astfel cum sunt definite la punctul 70 din Orientările privind ajutorul de stat pentru protecția mediului.

(24)  Astfel cum se prevede la punctul 58 din Orientările privind ajutoarele regionale.

(25)  A se vedea nota de subsol 9 de mai sus.

---

ANEXĂ

| Cadrul temporar pentru primele de siguranță (safe-harbour) în puncte de bază (1) |
| --- |
| Categorie de rating (Standard & Poor’s) | Nivelul de constituire a garanției |
| Înalt | Normal | Redus |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC și categoriile inferioare | 380 | 630 | 980 |

Cadrul temporar pentru primele de siguranță (safe-harbour) în puncte de bază (1)

Categorie de rating (Standard & Poor’s)

Nivelul de constituire a garanției

Înalt

Normal

Redus

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC și categoriile inferioare

380

630

980

---

(1)  Pentru întreprinderile care nu a o istorie a creditelor sau un rating bazat pe abordarea care ține seama de bilanț (precum anumite întreprinderi constituite cu un scop special sau întreprinderile aflate în faza de demarare), statele AELS pot acorda o reducere de până la 15 % pentru prima de siguranță (safe-harbour) (25 % pentru IMM-uri) specifică stabilită la 3,8 % în Orientările privind ajutoarele de stat sub formă de garanții. Cu toate acestea, prima nu poate fi niciodată mai mică decât cea care ar fi aplicabilă întreprinderii (întreprinderilor) mamă.

---