# Az Európai Unió L 15/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.015.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 15 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. január 20. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.015.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 15

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. január 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 38/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. január 18.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 39/2011/EU rendelete (2011. január 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 5 |
| | | A Bizottság 40/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2011. január első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 7 |
| | | A Bizottság 41/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2011. január havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 8 |
| | | A Bizottság 42/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/30/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 19.) bizonyos harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről, továbbá bizonyos harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok európai unióbeli könyvvizsgálati tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról
  (az értesítés a C(2011) 117. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 19.) a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről | 17 |
| | | 2011/32/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 19.) a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 22 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 38/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. január 18.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 39/2011/EU rendelete (2011. január 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

5

A Bizottság 40/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2011. január első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

7

A Bizottság 41/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2011. január havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

8

A Bizottság 42/2011/EU rendelete (2011. január 19.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

10

HATÁROZATOK

2011/30/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 19.) bizonyos harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről, továbbá bizonyos harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok európai unióbeli könyvvizsgálati tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról
  (az értesítés a C(2011) 117. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 117. számú dokumentummal történt)

1

12

2011/31/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 19.) a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

17

2011/32/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 19.) a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

22

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 190/09/COL határozata (2009. április 22.) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hatvankilencedik, a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabályról szóló felülvizsgált fejezet bevezetésével történő módosításáról | 26 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 190/09/COL határozata (2009. április 22.) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hatvankilencedik, a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabályról szóló felülvizsgált fejezet bevezetésével történő módosításáról

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/1

---

A TANÁCS 38/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. január 18.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

| (1) | A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (2) 2001 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 53,3 % volt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (2) 2001 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 53,3 % volt.

| (2) | A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (3) módosította az 1676/2001/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámok hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait (367/2006/EK tanácsi rendelet (4)). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (3) módosította az 1676/2001/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámok hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait (367/2006/EK tanácsi rendelet (4)).

| (3) | Egy indiai PET fólia gyártó, a Garware Polyester Limited támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította az említett vállalatra az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(3)

Egy indiai PET fólia gyártó, a Garware Polyester Limited támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította az említett vállalatra az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

| (4) | Egy új exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (6) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az egyik indiai exportőr tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt határozott meg az érintett vállalatra vonatkozóan, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, melyről a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező támogatásellenes vizsgálat során bizonyosodtak meg. Mivel a vállalatra nem vonatkozott egyéni kiegyenlítő vám, az összes többi vállalatra megállapított vámot alkalmazták esetében. |
| --- | --- |

(4)

Egy új exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (6) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az egyik indiai exportőr tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt határozott meg az érintett vállalatra vonatkozóan, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, melyről a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező támogatásellenes vizsgálat során bizonyosodtak meg. Mivel a vállalatra nem vonatkozott egyéni kiegyenlítő vám, az összes többi vállalatra megállapított vámot alkalmazták esetében.

| (5) | 2007 novemberében a Tanács az 1292/2007/EK rendelettel (7) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó PET fólia behozatalára az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Ugyanez a rendelet megszüntette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot, mely a dömpingnek az egyik indiai exportáló gyártó tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

2007 novemberében a Tanács az 1292/2007/EK rendelettel (7) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó PET fólia behozatalára az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Ugyanez a rendelet megszüntette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot, mely a dömpingnek az egyik indiai exportáló gyártó tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott.

| (6) | Öt indiai PET fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (8) módosította az e vállalatokra az 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat és a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat. |
| --- | --- |

(6)

Öt indiai PET fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (8) módosította az e vállalatokra az 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat és a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat.

| (7) | Az 1292/2007/EK rendelet ezenkívül fenntartotta az intézkedések – néhány vállalat kivételével – Brazíliára és Izraelre való kiterjesztését is. E tekintetben az 1292/2007/EK rendeletet legutóbb a 806/2010/EU tanácsi rendelet (9) módosította. |
| --- | --- |

(7)

Az 1292/2007/EK rendelet ezenkívül fenntartotta az intézkedések – néhány vállalat kivételével – Brazíliára és Izraelre való kiterjesztését is. E tekintetben az 1292/2007/EK rendeletet legutóbb a 806/2010/EU tanácsi rendelet (9) módosította.

| (8) | Ezen időközi felülvizsgálat kérelmezőjére, a Garware Polyester Limited-re jelenleg 14,7 %-os végleges dömpingellenes vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

Ezen időközi felülvizsgálat kérelmezőjére, a Garware Polyester Limited-re jelenleg 14,7 %-os végleges dömpingellenes vám vonatkozik.

2.   Meglévő kiegyenlítő intézkedések

| (9) | Megjegyzendő továbbá, hogy a Garware Polyester Limited-re 5,4 %-os kiegyenlítő vám alkalmazandó a 15/2009/EK rendelet alapján. |
| --- | --- |

(9)

Megjegyzendő továbbá, hogy a Garware Polyester Limited-re 5,4 %-os kiegyenlítő vám alkalmazandó a 15/2009/EK rendelet alapján.

3.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

| (10) | 2009 augusztusában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A dömping kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware, vagy kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező megalapozott bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. |
| --- | --- |

(10)

2009 augusztusában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A dömping kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware, vagy kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező megalapozott bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.

4.   A felülvizsgálat megindítása

| (11) | Mint ahogyan a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. december 1-jén közzétett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (10) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(11)

Mint ahogyan a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. december 1-jén közzétett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (10) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

| (12) | A részleges időközi felülvizsgálat – a felülvizsgálat megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjedt, hogy szükség van-e az érintett országbeli, az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalaira jelenleg alkalmazandó vám – vagyis az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó dömpingellenes vám – módosítására. |
| --- | --- |

(12)

A részleges időközi felülvizsgálat – a felülvizsgálat megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjedt, hogy szükség van-e az érintett országbeli, az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalaira jelenleg alkalmazandó vám – vagyis az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó dömpingellenes vám – módosítására.

5.   Vizsgálat

| (13) | A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(13)

A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (14) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot az időközi részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot az időközi részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

| (15) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.

| (16) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (17) | Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a hatályban levő intézkedéseket elrendelő 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, vagyis az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával. |
| --- | --- |

(17)

Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a hatályban levő intézkedéseket elrendelő 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, vagyis az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.

2.   Hasonló termék

| (18) | Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba kivitt PET fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET fólia, valamint az uniós gyártók által az EU-ban gyártott és értékesített PET fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik. |
| --- | --- |

(18)

Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba kivitt PET fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET fólia, valamint az uniós gyártók által az EU-ban gyártott és értékesített PET fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik.

| (19) | Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

a)   Rendes érték

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy a hasonló terméknek a kérelmező által független vevőknek történt belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e, vagyis az ilyen értékesítések összvolumene az Unióba irányuló, megfelelő exportértékesítések összvolumenének legalább 5 %-át tette-e ki. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy a hasonló terméknek a kérelmező által független vevőknek történt belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e, vagyis az ilyen értékesítések összvolumene az Unióba irányuló, megfelelő exportértékesítések összvolumenének legalább 5 %-át tette-e ki.

| (21) | A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, melyek az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, melyek az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.

| (22) | Azt is megvizsgálták, hogy a kérelmező belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. |
| --- | --- |

(22)

Azt is megvizsgálták, hogy a kérelmező belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.

| (23) | Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(23)

Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

| (24) | A többi terméktípus esetében, melyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a Bizottság – a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló terméknek a vizsgált exportáló gyártó általi gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva – a következőképpen számította ki: az exportált típusok – szükség esetén kiigazított – előállítási költségeihez hozzáadta az értékesítési, általános és adminisztratív költségek egy ésszerű százalékát és egy ésszerű haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(24)

A többi terméktípus esetében, melyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a Bizottság – a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló terméknek a vizsgált exportáló gyártó általi gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva – a következőképpen számította ki: az exportált típusok – szükség esetén kiigazított – előállítási költségeihez hozzáadta az értékesítési, általános és adminisztratív költségek egy ésszerű százalékát és egy ésszerű haszonkulcsot.

b)   Kiviteli ár

| (25) | Mivel az együttműködő indiai exportáló gyártó Unióba irányuló összes kiviteli értékesítése közvetlenül független vevők számára történt, az exportárat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(25)

Mivel az együttműködő indiai exportáló gyártó Unióba irányuló összes kiviteli értékesítése közvetlenül független vevők számára történt, az exportárat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

c)   Összehasonlítás

| (26) | A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított kiviteli ár közötti összehasonlítás gyártelepi alapon és azonos kereskedelmi szinten történt. A rendes érték és a kiviteli ár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket is. Ebből a célból – adott és indokolt esetben – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a kérelmező által kifizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségek, jutalékok, pénzügyi költségek és csomagolási költségek közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(26)

A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított kiviteli ár közötti összehasonlítás gyártelepi alapon és azonos kereskedelmi szinten történt. A rendes érték és a kiviteli ár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket is. Ebből a célból – adott és indokolt esetben – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a kérelmező által kifizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségek, jutalékok, pénzügyi költségek és csomagolási költségek közötti különbségeket.

d)   Dömpingkülönbözet

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően típusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlaggal számított kiviteli ával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően típusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlaggal számított kiviteli ával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (28) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.

| (29) | Ebben a tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy az előző vizsgálatot – vagyis az (5) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálatot – követően a Garware jelentősen átalakította gyártási folyamatát és technológiáját. A vállalat átállt a dimetil-tereftalát (DMT) helyett a tisztított tereftálsav (PTA), mint fő nyersanyag használatára. A hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában a Garware volt az egyetlen olyan indiai exportáló gyártó, mely még mindig a DMT-n alapuló régi technológiát alkalmazta. E technológiaváltás és egy új chipgyártó létesítménybe való beruházás azt eredményezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat közötti időszakban jelentősen csökkentek az előállítási költségek. E költségcsökkenés közvetlen hatással volt a dömpingkülönbözetre. A körülmények megváltozása ezért tartós jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(29)

Ebben a tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy az előző vizsgálatot – vagyis az (5) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálatot – követően a Garware jelentősen átalakította gyártási folyamatát és technológiáját. A vállalat átállt a dimetil-tereftalát (DMT) helyett a tisztított tereftálsav (PTA), mint fő nyersanyag használatára. A hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában a Garware volt az egyetlen olyan indiai exportáló gyártó, mely még mindig a DMT-n alapuló régi technológiát alkalmazta. E technológiaváltás és egy új chipgyártó létesítménybe való beruházás azt eredményezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat közötti időszakban jelentősen csökkentek az előállítási költségek. E költségcsökkenés közvetlen hatással volt a dömpingkülönbözetre. A körülmények megváltozása ezért tartós jellegűnek tekinthető.

| (30) | Megjegyzendő továbbá, hogy a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló kiviteli értékesítéseire kiszámított indikatív dömpingkülönbözet negatív volt. A mennyiséget illetően ezek az értékesítések többszörösei voltak az Unióba irányuló exportértékesítések mennyiségeinek. |
| --- | --- |

(30)

Megjegyzendő továbbá, hogy a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló kiviteli értékesítéseire kiszámított indikatív dömpingkülönbözet negatív volt. A mennyiséget illetően ezek az értékesítések többszörösei voltak az Unióba irányuló exportértékesítések mennyiségeinek.

| (31) | A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az ezen időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és többé nem indokolt az intézkedés jelenlegi szinten való alkalmazása. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az ezen időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és többé nem indokolt az intézkedés jelenlegi szinten való alkalmazása.

E.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (32) | A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló a Garware-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 0 %-ra történő módosítása. |
| --- | --- |

(32)

A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló a Garware-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 0 %-ra történő módosítása.

| (33) | Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének és az 597/2009/EK rendelet (11) 24. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping vagy a kiviteli támogatások miatt kialakult egy és ugyanazon helyzet kezeléséhez. A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérelmezőre kiegyenlítő vám vonatkozik. Mivel a kérelmezőre az érintett termék vonatkozásában megállapított dömpingellenes vám 0 %, jelen esetben nem áll fenn ez a helyzet. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének és az 597/2009/EK rendelet (11) 24. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping vagy a kiviteli támogatások miatt kialakult egy és ugyanazon helyzet kezeléséhez. A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérelmezőre kiegyenlítő vám vonatkozik. Mivel a kérelmezőre az érintett termék vonatkozásában megállapított dömpingellenes vám 0 %, jelen esetben nem áll fenn ez a helyzet.

| (34) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. Nem érkeztek észrevételek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a Garware Polyester Limitedre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028” |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

0,0

A028”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. MATOLCSY

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o.

2

(3)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

3

(4)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

4

(5)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

5

(6)  HL L 270., 2006.9.29., 1. o.

6

(7)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

7

(8)  HL L 6., 2009.1.10., 1. o.

8

(9)  HL L 242., 2010.9.15., 6. o.

9

(10)  HL C 291., 2009.12.1., 28. o.

10

(11)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

11

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/5

---

A BIZOTTSÁG 39/2011/EU RENDELETE

(2011. január 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/7

---

A BIZOTTSÁG 40/2011/EU RENDELETE

(2011. január 19.)

a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2011. január első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens kezeléséről szóló, 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtására és az engedélyek kiállítására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens kezeléséről szóló, 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtására és az engedélyek kiállítására vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben az engedélykérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják a kontingensidőszakban rendelkezésre álló mennyiségeket, akkor a Bizottság az engedélykérelemben foglalt mennyiségekre vonatkozó elosztási együtthatót állapít meg. A 620/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében 2011. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért helyénvaló odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben az engedélykérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják a kontingensidőszakban rendelkezésre álló mennyiségeket, akkor a Bizottság az engedélykérelemben foglalt mennyiségekre vonatkozó elosztási együtthatót állapít meg. A 620/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében 2011. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért helyénvaló odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 09.4449 tételszámú vámkontingens keretében, a 620/2009/EK rendelet 3. cikkével összhangban 2011. január 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekre 84,156557 %-os odaítélési együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 182., 2009.7.15., 25. o.

3

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/8

---

A BIZOTTSÁG 41/2011/EU RENDELETE

(2011. január 19.)

a 616/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingensek keretében 2011. január havának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Brazíliából, a Thaiföldről és egyéb harmadik országokból származó baromfihústermékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 4-i 616/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 616/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeire vonatkozóan.

| (2) | 2011. január havának első hét napján a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

2011. január havának első hét napján a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 616/2007/EK rendelet alapján a 2011. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmek esetében az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | A 1.4.2011-30.6.2011 közti alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Csoportszám

Tételszám

A 1.4.2011-30.6.2011 közti alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/10

---

A BIZOTTSÁG 42/2011/EU RENDELETE

(2011. január 19.)

a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2009. szeptember 25-i 891/2009/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 891/2009/EK rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságoknak 2011. január 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek megegyeznek a 09.4317 és 09.4318 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel. |
| --- | --- |

(1)

A 891/2009/EK rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságoknak 2011. január 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben szereplő mennyiségek megegyeznek a 09.4317 és 09.4318 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel.

| (2) | A 891/2009/EK rendelettel összhangban indokolt a 09.4317 és 09.4318 tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a gazdasági év végéig felfüggeszteni, |
| --- | --- |

(2)

A 891/2009/EK rendelettel összhangban indokolt a 09.4317 és 09.4318 tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a gazdasági év végéig felfüggeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben szereplő tételszámokra vonatkozó további engedélykérelmek benyújtását a 2010/2011. gazdasági év végéig fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 254., 2009.9.26., 82. o.

2

---

MELLÉKLET

CXL engedményes cukor

2010/2011. gazdasági év

2011.1.1. és 2011.1.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Ország | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | (1) | Felfüggesztve |
| 09.4318 | Brazília | (1) | Felfüggesztve |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Bármely harmadik ország | — | Felfüggesztve |
| 09.4321 | India | — | Felfüggesztve |
| „—” | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Ország

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4317

Ausztrália

(1)

Felfüggesztve

09.4318

Brazília

(1)

Felfüggesztve

09.4319

Kuba

—

09.4320

Bármely harmadik ország

—

Felfüggesztve

09.4321

India

—

Felfüggesztve

„—”

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

Balkáni cukor

2010/2011. gazdasági év

2011.1.1. és 2011.1.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Ország | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | — | |
| 09.4325 | Bosznia-Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Szerbia | (2) | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | — | |
| 09.4328 | Horvátország | (2) | |
| „—” | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Ország

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4324

Albánia

—

09.4325

Bosznia-Hercegovina

(2)

09.4326

Szerbia

(2)

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

—

09.4328

Horvátország

(2)

„—”

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

2010/2011. gazdasági év

2011.1.1. és 2011.1.7. között benyújtott kérelmek

| Tételszám | Típus | Odaítélési együttható
  (%) | További kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | — | |
| „—” | : | Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem. |

Tételszám

Típus

Odaítélési együttható

(%)

További kérelmek

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

—

„—”

:

Nem alkalmazandó: a Bizottsághoz nem érkezett engedélykérelem.

---

(1)  Nem alkalmazandó: a kérelmek nem lépik túl a rendelkezésre álló mennyiségeket és teljes mértékben elfogadhatók.

(2)  Nem alkalmazandó: a kérelmek nem lépik túl a rendelkezésre álló mennyiségeket és teljes mértékben elfogadhatók.

---

HATÁROZATOK

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/12

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 19.)

bizonyos harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről, továbbá bizonyos harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok európai unióbeli könyvvizsgálati tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról

(az értesítés a C(2011) 117. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/30/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok illetékes hatóságai kötelesek nyilvántartásba venni mindazon könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat, amelyek olyan, a Közösségen kívül bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, amelyek átruházható értékpapírjait bevezették a Közösségen belül szabályozott piacra. A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok az ilyen harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat kötelesek közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerük alá sorolni. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok illetékes hatóságai kötelesek nyilvántartásba venni mindazon könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat, amelyek olyan, a Közösségen kívül bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, amelyek átruházható értékpapírjait bevezették a Közösségen belül szabályozott piacra. A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok az ilyen harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat kötelesek közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerük alá sorolni.

| (2) | Az egyes harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok könyvvizsgálói tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról szóló, 2008. július 29-i 2008/627/EK bizottsági határozat (2) lehetővé tette, hogy a 2008. június 29. és 2010. július 1. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évek éves vagy összevont éves beszámolóihoz kapcsolódó könyvvizsgálói jelentések tekintetében folytathassák tevékenységüket az Európai Unióban azok a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az említett határozat mellékletében felsorolt harmadik országokból származnak. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok könyvvizsgálói tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról szóló, 2008. július 29-i 2008/627/EK bizottsági határozat (2) lehetővé tette, hogy a 2008. június 29. és 2010. július 1. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évek éves vagy összevont éves beszámolóihoz kapcsolódó könyvvizsgálói jelentések tekintetében folytathassák tevékenységüket az Európai Unióban azok a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az említett határozat mellékletében felsorolt harmadik országokból származnak.

| (3) | A Bizottság elvégezte a 2008/627/EK határozat mellékletében felsorolt harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének értékelését. Az értékeléseket a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának segítségével végezték el. Az érintett harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének alapelveit a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározott, a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét szabályozó kritériumok alapján értékelték. A tagállamok és a harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei közötti együttműködés végső célja az egymás felügyeleti rendszerébe vetett, a rendszerek egyenértékűségén alapuló kölcsönös bizalom megteremtése. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság elvégezte a 2008/627/EK határozat mellékletében felsorolt harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének értékelését. Az értékeléseket a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának segítségével végezték el. Az érintett harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének alapelveit a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározott, a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét szabályozó kritériumok alapján értékelték. A tagállamok és a harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei közötti együttműködés végső célja az egymás felügyeleti rendszerébe vetett, a rendszerek egyenértékűségén alapuló kölcsönös bizalom megteremtése.

| (4) | Az értékelések alapján úgy tűnik, hogy Ausztrália, Dél-Afrika, Dél-Korea, Horvátország, Japán, Kanada, Kína, Szingapúr és Svájc könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakhoz hasonló szabályok szerint működnek. Ezért célszerű, hogy az említett harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei egyenértékűnek minősüljenek a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereivel. |
| --- | --- |

(4)

Az értékelések alapján úgy tűnik, hogy Ausztrália, Dél-Afrika, Dél-Korea, Horvátország, Japán, Kanada, Kína, Szingapúr és Svájc könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakhoz hasonló szabályok szerint működnek. Ezért célszerű, hogy az említett harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerei egyenértékűnek minősüljenek a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereivel.

| (5) | Ami Dél-Afrikát illeti, jogszabályai megkövetelik a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany előzetes hozzájárulását ahhoz, hogy a dél-afrikai illetékes hatóságok információt továbbítsanak a tagállamokbeli illetékes hatóságokhoz. Az előzetes hozzájárulásra vonatkozó követelmény nehézségeket jelenthet a 2006/43/EK irányelv 46. cikke (1) bekezdésének hatékony végrehajtásában. Ezért addig, amíg Dél-Afrika jogszabályaiban megteszik a szükséges módosításokat, a tagállamok illetékes hatóságainak az olyan könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nyilvántartásba vételekor, amelyek Dél-Afrikában bejegyzett társaságokról adnak könyvvizsgálói jelentést, elő kell írniuk, hogy a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok mondjanak le előzetes jóváhagyásra vonatkozó jogukról. |
| --- | --- |

(5)

Ami Dél-Afrikát illeti, jogszabályai megkövetelik a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany előzetes hozzájárulását ahhoz, hogy a dél-afrikai illetékes hatóságok információt továbbítsanak a tagállamokbeli illetékes hatóságokhoz. Az előzetes hozzájárulásra vonatkozó követelmény nehézségeket jelenthet a 2006/43/EK irányelv 46. cikke (1) bekezdésének hatékony végrehajtásában. Ezért addig, amíg Dél-Afrika jogszabályaiban megteszik a szükséges módosításokat, a tagállamok illetékes hatóságainak az olyan könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nyilvántartásba vételekor, amelyek Dél-Afrikában bejegyzett társaságokról adnak könyvvizsgálói jelentést, elő kell írniuk, hogy a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok mondjanak le előzetes jóváhagyásra vonatkozó jogukról.

| (6) | Az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszere a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakhoz hasonló szabályok szerint működik. Mindazonáltal az Amerikai Egyesült Államok illetékes hatóságai nem vélik úgy, hogy a tagállamokkal folytatott együttműködés végső célja a kölcsönös bizalom megteremtése a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereinek illetékes hatóságaival. Amíg nincs kölcsönös bizalom, a tagállamok nem alkalmazhatják állandó jelleggel teljes körűen a 46. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az Amerikai Egyesült Államokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Következésképpen az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét meg kell vizsgálni a kölcsönös bizalom felé tett előrelépés értékelése céljából. Ezért az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszere tekintetében ez a határozat időben korlátozott és 2013. július 31-től nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszere a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakhoz hasonló szabályok szerint működik. Mindazonáltal az Amerikai Egyesült Államok illetékes hatóságai nem vélik úgy, hogy a tagállamokkal folytatott együttműködés végső célja a kölcsönös bizalom megteremtése a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereinek illetékes hatóságaival. Amíg nincs kölcsönös bizalom, a tagállamok nem alkalmazhatják állandó jelleggel teljes körűen a 46. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az Amerikai Egyesült Államokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Következésképpen az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét meg kell vizsgálni a kölcsönös bizalom felé tett előrelépés értékelése céljából. Ezért az Amerikai Egyesült Államok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszere tekintetében ez a határozat időben korlátozott és 2013. július 31-től nem alkalmazandó.

| (7) | Ha a Bizottság határozatot hozott, amelyben egy harmadik ország vagy terület könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét a 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában egyenértékűnek ismeri el, a tagállamok a kölcsönösség elve alapján a 45. cikk (1) és (3) bekezdésében foglalt, a harmadik ország vagy terület könyvvizsgálóira és könyvvizsgáló jogalanyaira vonatkozó követelmények alkalmazásától eltekinthetnek vagy módosíthatják azokat. A 45. cikk (1) és (3) bekezdésében foglalt követelmények alkalmazásától való eltekintésre vagy azok módosítására vonatkozó feltételeket a 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (3) bekezdésében említett, a tagállam és az érintett harmadik ország vagy terület között létrejött együttműködési megállapodásban kell meghatározni, és erről tájékoztatni kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(7)

Ha a Bizottság határozatot hozott, amelyben egy harmadik ország vagy terület könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét a 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában egyenértékűnek ismeri el, a tagállamok a kölcsönösség elve alapján a 45. cikk (1) és (3) bekezdésében foglalt, a harmadik ország vagy terület könyvvizsgálóira és könyvvizsgáló jogalanyaira vonatkozó követelmények alkalmazásától eltekinthetnek vagy módosíthatják azokat. A 45. cikk (1) és (3) bekezdésében foglalt követelmények alkalmazásától való eltekintésre vagy azok módosítására vonatkozó feltételeket a 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (3) bekezdésében említett, a tagállam és az érintett harmadik ország vagy terület között létrejött együttműködési megállapodásban kell meghatározni, és erről tájékoztatni kell a Bizottságot.

| (8) | Abu-Dzabi, Brazília, a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ, Guernsey, Hongkong, India, Indonézia, Jersey, Malajzia, Mauritius, Man-sziget, Oroszország, Tajvan, Thaiföld és Törökország már létrehozta könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét, vagy annak létrehozása folyamatban van. E rendszerek működéséről és szabályairól azonban nem áll rendelkezésre elegendő információ. Az e rendszerekre vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához szükséges további értékelések elvégzése érdekében további információkat kell szerezni az említett harmadik országoktól és területektől. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban engedélyezett átmeneti időszakot célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. |
| --- | --- |

(8)

Abu-Dzabi, Brazília, a Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ, Guernsey, Hongkong, India, Indonézia, Jersey, Malajzia, Mauritius, Man-sziget, Oroszország, Tajvan, Thaiföld és Törökország már létrehozta könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét, vagy annak létrehozása folyamatban van. E rendszerek működéséről és szabályairól azonban nem áll rendelkezésre elegendő információ. Az e rendszerekre vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához szükséges további értékelések elvégzése érdekében további információkat kell szerezni az említett harmadik országoktól és területektől. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban engedélyezett átmeneti időszakot célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést.

| (9) | Egyiptom nem szerepelt a 2008/627/EK határozatban, az azóta eltelt időben viszont létrehozta könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét. Az Egyiptomra vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához szükséges további értékelések elvégzése érdekében további információkat kell szerezni az említett harmadik országtól. Célszerű ezért, hogy az átmeneti időszak azon könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra is kiterjedjen, amelyek az Egyiptomban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. |
| --- | --- |

(9)

Egyiptom nem szerepelt a 2008/627/EK határozatban, az azóta eltelt időben viszont létrehozta könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerét. Az Egyiptomra vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához szükséges további értékelések elvégzése érdekében további információkat kell szerezni az említett harmadik országtól. Célszerű ezért, hogy az átmeneti időszak azon könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra is kiterjedjen, amelyek az Egyiptomban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést.

| (10) | Bermuda, Izrael, Kajmán-szigetek és Új-Zéland még nem rendelkezik könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerrel. Ezek a harmadik országok és területek azonban konkrét cselekvési tervvel kiegészített, egyértelmű nyilvános kötelezettségvállalást tettek a Bizottság felé egy olyan, könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer létrehozására, amely a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakkal egyenértékű szabályok szerint működik. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban engedélyezett átmeneti időszakot célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Mindazonáltal a Bizottságnak 2011-ben felül kell vizsgálnia, hogy az említett országok és területek milyen előrehaladást értek el a könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszert létrehozó jogszabály elfogadása terén, és értékelnie kell, hogy szükséges-e lerövidíteni az átmeneti időszakot az említett harmadik országok és területek tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Izrael, Kajmán-szigetek és Új-Zéland még nem rendelkezik könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerrel. Ezek a harmadik országok és területek azonban konkrét cselekvési tervvel kiegészített, egyértelmű nyilvános kötelezettségvállalást tettek a Bizottság felé egy olyan, könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer létrehozására, amely a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkében meghatározottakkal egyenértékű szabályok szerint működik. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban engedélyezett átmeneti időszakot célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Mindazonáltal a Bizottságnak 2011-ben felül kell vizsgálnia, hogy az említett országok és területek milyen előrehaladást értek el a könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszert létrehozó jogszabály elfogadása terén, és értékelnie kell, hogy szükséges-e lerövidíteni az átmeneti időszakot az említett harmadik országok és területek tekintetében.

| (11) | A 2008/627/EK határozat által engedélyezett átmeneti időszak lehetőségével azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok is élhettek, amelyek Argentínában, Bahama-szigeteken, Chilében, Kazahsztánban, Marokkóban, Mexikóban, Pakisztánban és Ukrajnában bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Ezek azonban az azóta eltelt időszakban nem adtak információt könyvvizsgálati szabályozási és felügyeleti rendszereikről. Ezt figyelembe véve úgy tűnik, hogy az említett harmadik országok nem hajlandóak előre haladni afelé, hogy a Bizottság a könyvvizsgálati szabályozásukat egyenértékűnek ismerje el a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerével. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban számukra engedélyezett átmeneti időszakot nem célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. |
| --- | --- |

(11)

A 2008/627/EK határozat által engedélyezett átmeneti időszak lehetőségével azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok is élhettek, amelyek Argentínában, Bahama-szigeteken, Chilében, Kazahsztánban, Marokkóban, Mexikóban, Pakisztánban és Ukrajnában bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést. Ezek azonban az azóta eltelt időszakban nem adtak információt könyvvizsgálati szabályozási és felügyeleti rendszereikről. Ezt figyelembe véve úgy tűnik, hogy az említett harmadik országok nem hajlandóak előre haladni afelé, hogy a Bizottság a könyvvizsgálati szabályozásukat egyenértékűnek ismerje el a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerével. Következésképpen a 2008/627/EK határozatban számukra engedélyezett átmeneti időszakot nem célszerű meghosszabbítani azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az említett harmadik országokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést.

| (12) | A befektetők védelme érdekében célszerű, hogy azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, az átmeneti időszak során az Európai Unióban csak akkor folytathassák könyvvizsgálói tevékenységüket a 2006/43/EK irányelv 45. cikke szerinti nyilvántartásba vétel nélkül, ha megadják a kért információkat. Az érintett könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak az információk megadása esetén lehetővé kell tenni, hogy a 2010. július 2. és 2012. július 31. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódóan folytathassák az éves vagy összevont éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentésekkel összefüggő tevékenységek végzését. E határozat nem érintheti a tagállamok jogát a tekintetben, hogy saját vizsgálati és szankciórendszerüket alkalmazzák az ilyen könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra. |
| --- | --- |

(12)

A befektetők védelme érdekében célszerű, hogy azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, az átmeneti időszak során az Európai Unióban csak akkor folytathassák könyvvizsgálói tevékenységüket a 2006/43/EK irányelv 45. cikke szerinti nyilvántartásba vétel nélkül, ha megadják a kért információkat. Az érintett könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak az információk megadása esetén lehetővé kell tenni, hogy a 2010. július 2. és 2012. július 31. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódóan folytathassák az éves vagy összevont éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentésekkel összefüggő tevékenységek végzését. E határozat nem érintheti a tagállamok jogát a tekintetben, hogy saját vizsgálati és szankciórendszerüket alkalmazzák az ilyen könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra.

| (13) | Amennyiben az e határozat 1. cikkében felsorolt harmadik országok vagy területek valamelyikében bejegyzett társaság átruházható értékpapírjait egy tagállamban szabályozott piacra bevezették, de a bejegyzése szerinti harmadik országban vagy területen nem, úgy a tagállamok biztosítják, hogy egy ilyen társaság pénzügyi beszámolóihoz kapcsolódó minden könyvvizsgálói megbízatásra kiterjedjenek az érintett harmadik országgal vagy területtel annak meghatározása érdekében kötött együttműködési megállapodások, hogy az ilyen társaságok könyvvizsgálóira mely közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer alkalmazandó. Abban az esetben, ha az ilyen könyvvizsgálói megbízatásokat egy másik tagállam könyvvizsgálója vagy könyvvizsgáló jogalanya végzi, a tagállamoknak együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálói megbízatás közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereik egyikének hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben az e határozat 1. cikkében felsorolt harmadik országok vagy területek valamelyikében bejegyzett társaság átruházható értékpapírjait egy tagállamban szabályozott piacra bevezették, de a bejegyzése szerinti harmadik országban vagy területen nem, úgy a tagállamok biztosítják, hogy egy ilyen társaság pénzügyi beszámolóihoz kapcsolódó minden könyvvizsgálói megbízatásra kiterjedjenek az érintett harmadik országgal vagy területtel annak meghatározása érdekében kötött együttműködési megállapodások, hogy az ilyen társaságok könyvvizsgálóira mely közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer alkalmazandó. Abban az esetben, ha az ilyen könyvvizsgálói megbízatásokat egy másik tagállam könyvvizsgálója vagy könyvvizsgáló jogalanya végzi, a tagállamoknak együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálói megbízatás közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereik egyikének hatálya alá tartozzon.

| (14) | Amennyiben az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országok vagy területek valamelyikében bejegyzett társaság átruházható értékpapírjait egy tagállamban szabályozott piacra bevezették, de a bejegyzése szerinti harmadik országban vagy területen nem, úgy a tagállamok biztosítják, hogy egy ilyen társaság pénzügyi beszámolóihoz kapcsolódó minden könyvvizsgálói megbízatásra kiterjedjenek az érintett harmadik országgal vagy területtel annak meghatározása érdekében kötött együttműködési megállapodások, hogy az ilyen társaságok könyvvizsgálóira mely közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer alkalmazandó. Abban az esetben, ha az ilyen könyvvizsgálói megbízatásokat egy másik tagállam könyvvizsgálója vagy könyvvizsgáló jogalanya végzi, a tagállamoknak együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálói megbízatás közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereik egyikének hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országok vagy területek valamelyikében bejegyzett társaság átruházható értékpapírjait egy tagállamban szabályozott piacra bevezették, de a bejegyzése szerinti harmadik országban vagy területen nem, úgy a tagállamok biztosítják, hogy egy ilyen társaság pénzügyi beszámolóihoz kapcsolódó minden könyvvizsgálói megbízatásra kiterjedjenek az érintett harmadik országgal vagy területtel annak meghatározása érdekében kötött együttműködési megállapodások, hogy az ilyen társaságok könyvvizsgálóira mely közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer alkalmazandó. Abban az esetben, ha az ilyen könyvvizsgálói megbízatásokat egy másik tagállam könyvvizsgálója vagy könyvvizsgáló jogalanya végzi, a tagállamoknak együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálói megbízatás közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereik egyikének hatálya alá tartozzon.

| (15) | Az átmeneti időszakban a tagállamok nemzeti szinten nem hozhatnak egyenértékűségi döntéseket. Az a tény, hogy azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, e határozat értelmében folytathatják a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett társaságok könyvvizsgálatát, nem gátolhatja meg a tagállamokat abban, hogy az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések tekintetében együttműködési megállapodást hozzanak létre saját illetékes hatóságaik és valamely harmadik ország vagy terület illetékes hatóságai között. |
| --- | --- |

(15)

Az átmeneti időszakban a tagállamok nemzeti szinten nem hozhatnak egyenértékűségi döntéseket. Az a tény, hogy azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, e határozat értelmében folytathatják a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett társaságok könyvvizsgálatát, nem gátolhatja meg a tagállamokat abban, hogy az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések tekintetében együttműködési megállapodást hozzanak létre saját illetékes hatóságaik és valamely harmadik ország vagy terület illetékes hatóságai között.

| (16) | A Bizottságnak nyomon kell követnie az átmeneti megállapodások működését és vizsgálnia kell azon harmadik országok és területek előrehaladását, amelyek számára megadták vagy meghosszabbították az átmeneti időszak lehetőségét. Az átmeneti időszak végén a Bizottság határozatot hozhat az érintett harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a tagállamok nehézségekbe ütköztek-e a tagállami könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereknek az e határozattal érintett harmadik országok és területek általi, egyenértékűségre vonatkozó elismerésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak nyomon kell követnie az átmeneti megállapodások működését és vizsgálnia kell azon harmadik országok és területek előrehaladását, amelyek számára megadták vagy meghosszabbították az átmeneti időszak lehetőségét. Az átmeneti időszak végén a Bizottság határozatot hozhat az érintett harmadik országok és területek könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszerének egyenértékűségéről. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a tagállamok nehézségekbe ütköztek-e a tagállami könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereknek az e határozattal érintett harmadik országok és területek általi, egyenértékűségre vonatkozó elismerésével kapcsolatban.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/43/EK irányelv 48. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/43/EK irányelv 48. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/43/EK irányelv 46. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az alábbi harmadik országok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszere egyenértékűnek minősül a tagállamok könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereivel, a 2010. július 2-tól kezdődő pénzügyi évek éves vagy összevont éves beszámolóihoz kapcsolódó könyvvizsgálói tevékenységek tekintetében:

| 1. | Ausztrália |
| --- | --- |

1.

Ausztrália

| 2. | Kanada |
| --- | --- |

2.

Kanada

| 3. | Kína |
| --- | --- |

3.

Kína

| 4. | Horvátország |
| --- | --- |

4.

Horvátország

| 5. | Japán |
| --- | --- |

5.

Japán

| 6. | Szingapúr |
| --- | --- |

6.

Szingapúr

| 7. | Dél-Afrika |
| --- | --- |

7.

Dél-Afrika

| 8. | Dél-Korea |
| --- | --- |

8.

Dél-Korea

| 9. | Svájc |
| --- | --- |

9.

Svájc

| 10. | Amerikai Egyesült Államok. |
| --- | --- |

10.

Amerikai Egyesült Államok.

2. cikk

(1)   A tagállamok nem alkalmazzák a 2006/43/EK irányelv 45. cikkét azon könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett, az említett irányelv 45. cikkének (1) bekezdése szerinti társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, a 2010. július 2. és 2012. július 31. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódóan, feltéve, hogy az érintett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany megadja a tagállam illetékes hatóságainak az alábbi elemek mindegyikét:

| a) | az érintett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany nevét és címét, valamint a jogi formájára vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

az érintett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany nevét és címét, valamint a jogi formájára vonatkozó információkat;

| b) | amennyiben a könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló jogalany egy hálózathoz tartozik, a hálózat leírását; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló jogalany egy hálózathoz tartozik, a hálózat leírását;

| c) | az érintett könyvvizsgálatra vonatkozó könyvvizsgálati standardokat és függetlenségi követelményeket; |
| --- | --- |

c)

az érintett könyvvizsgálatra vonatkozó könyvvizsgálati standardokat és függetlenségi követelményeket;

| d) | a könyvvizsgáló jogalany belső minőségbiztosítási rendszerének leírását; |
| --- | --- |

d)

a könyvvizsgáló jogalany belső minőségbiztosítási rendszerének leírását;

| e) | arra való utalást, hogy a könyvvizsgálónál vagy a könyvvizsgáló jogalanynál végzett legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés megtörtént-e, és ha igen, mikor, valamint – kivéve, ha a harmadik ország illetékes hatósága rendelkezésre bocsátja ezt az információt – a szükséges információt az ellenőrzés eredményéről. Amennyiben a legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés eredményére vonatkozó információk nem nyilvánosak, a tagállamok illetékes hatóságai a szóban forgó információkat bizalmasan kezelik. |
| --- | --- |

e)

arra való utalást, hogy a könyvvizsgálónál vagy a könyvvizsgáló jogalanynál végzett legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés megtörtént-e, és ha igen, mikor, valamint – kivéve, ha a harmadik ország illetékes hatósága rendelkezésre bocsátja ezt az információt – a szükséges információt az ellenőrzés eredményéről. Amennyiben a legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés eredményére vonatkozó információk nem nyilvánosak, a tagállamok illetékes hatóságai a szóban forgó információkat bizalmasan kezelik.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság értesüljön azon könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nevéről és címéről, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóival kapcsolatban adnak könyvvizsgálói jelentést, továbbá arról a tényről, hogy az érintett országok és területek közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszereit még nem ismerik el egyenértékűnek a 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (2) bekezdése értelmében. E célból a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett tagállami illetékes hatóságok nyilvántartásba is vehetik azokat a könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóinak könyvvizsgálatát végzik.

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok saját vizsgálati és szankciórendszerüket alkalmazhatják azokra a könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra, amelyek az e határozat mellékletében felsorolt harmadik országokban és területeken bejegyzett társaságok éves vagy összevont éves beszámolóinak könyvvizsgálatát végzik.

(4)   Az (1) bekezdés nem sérti az adott tagállam illetékes hatóságai és a mellékletben felsorolt valamely harmadik ország vagy terület illetékes hatóságai között a minőségbiztosítási ellenőrzés tekintetében létrejött együttműködési megállapodást, feltéve, hogy az megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | rendelkezik arról, hogy az egyenlő elbánás elve alapján minőségbiztosítási ellenőrzéseket kell végezni; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik arról, hogy az egyenlő elbánás elve alapján minőségbiztosítási ellenőrzéseket kell végezni;

| b) | azt előzetesen eljuttatták a Bizottságnak; |
| --- | --- |

b)

azt előzetesen eljuttatták a Bizottságnak;

| c) | nem prejudikálja a Bizottságnak a 2006/43/EK irányelv 47. cikke alapján hozott egyetlen határozatát sem. |
| --- | --- |

c)

nem prejudikálja a Bizottságnak a 2006/43/EK irányelv 47. cikke alapján hozott egyetlen határozatát sem.

3. cikk

A Bizottság nyomon követi a mellékletben felsorolt harmadik országok és területek helyzetének alakulását. Különösen arra lesz figyelemmel, hogy a mellékletben felsorolt azon harmadik országok és területek illetékes közigazgatási hatóságai, amelyek nyilvános kötelezettségvállalást tettek a Bizottság felé a könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszer létrehozására, e rendszert az alábbi elveknek megfelelően hozták-e létre:

| a) | a rendszerek függetlenek a könyvvizsgálói szakmától; |
| --- | --- |

a)

a rendszerek függetlenek a könyvvizsgálói szakmától;

| b) | megfelelő felügyeletet biztosítanak a jegyzett társaságok könyvvizsgálata felett; |
| --- | --- |

b)

megfelelő felügyeletet biztosítanak a jegyzett társaságok könyvvizsgálata felett;

| c) | működésük átlátható, és biztosítja, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzések eredménye megbízható legyen; |
| --- | --- |

c)

működésük átlátható, és biztosítja, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzések eredménye megbízható legyen;

| d) | a rendszereket hatékony vizsgálati és szankciórendszer támogatja. |
| --- | --- |

d)

a rendszereket hatékony vizsgálati és szankciórendszer támogatja.

Bermuda, Izrael, a Kajmán-szigetek és Új-Zéland tekintetében a Bizottságnak 2011-ben felül kell vizsgálnia a könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó közfelügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciórendszert létrehozó jogszabály elfogadása terén elért előrehaladást. Szükség esetén a Bizottság megfelelően módosítja e határozat mellékletét.

4. cikk

Az 1. cikk 10. pontja 2013. július 31-től nem alkalmazandó.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről

Michel BARNIER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.

1

(2)  HL L 202., 2008.7.31., 70. o.

2

---

MELLÉKLET

A HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE

| | Abu-Dzabi |
| --- | --- |

Abu-Dzabi

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brazília |
| --- | --- |

Brazília

| | Kajmán-szigetek |
| --- | --- |

Kajmán-szigetek

| | Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ |
| --- | --- |

Dubai Nemzetközi Pénzügyi Központ

| | Egyiptom |
| --- | --- |

Egyiptom

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indonézia |
| --- | --- |

Indonézia

| | Man-sziget |
| --- | --- |

Man-sziget

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Malajzia |
| --- | --- |

Malajzia

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Új-Zéland |
| --- | --- |

Új-Zéland

| | Oroszország |
| --- | --- |

Oroszország

| | Tajvan |
| --- | --- |

Tajvan

| | Thaiföld |
| --- | --- |

Thaiföld

| | Törökország |
| --- | --- |

Törökország

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/17

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 19.)

a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

(2011/31/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2009. december 22-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy szubvencióellenes eljárást indít a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2009. december 22-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy szubvencióellenes eljárást indít a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A szubvencióellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék támogatására és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához. |
| --- | --- |

(2)

A szubvencióellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék támogatására és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához.

| (3) | Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/32/EU bizottsági határozat (4) zárta le. |
| --- | --- |

(3)

Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/32/EU bizottsági határozat (4) zárta le.

| (4) | Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével a Bizottság értesítette Thaiföld kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav (PTA) támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett Thaiföld kormányával, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Thaiföld kormánya elfogadta a konzultációkra szóló felhívást, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni, ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették a thaiföldi hatóságoknak a panaszban szereplő megjegyzésekkel kapcsolatos észrevételeit, melyek a rendszerek kiegyenlíthetőségének hiányára vonatkoztak. A konzultációk alatt Thaiföld kormánya beadványokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével a Bizottság értesítette Thaiföld kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav (PTA) támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett Thaiföld kormányával, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Thaiföld kormánya elfogadta a konzultációkra szóló felhívást, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni, ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették a thaiföldi hatóságoknak a panaszban szereplő megjegyzésekkel kapcsolatos észrevételeit, melyek a rendszerek kiegyenlíthetőségének hiányára vonatkoztak. A konzultációk alatt Thaiföld kormánya beadványokat nyújtott be.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet küldött az exportáló ország hatóságainak, a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és az érintett termék felhasználóinak, valamint bármely más, kérdőívet igénylő félnek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet küldött az exportáló ország hatóságainak, a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és az érintett termék felhasználóinak, valamint bármely más, kérdőívet igénylő félnek.

| (7) | A thaiföldi hatóságoktól, a három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(7)

A thaiföldi hatóságoktól, a három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.

| (8) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott.

| (9) | A következő állami hatóságok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
  Thaiföldi Beruházási Tanács (Office of Board of Investment), Bangkok, Thaiföld |
| --- | --- |

(9)

A következő állami hatóságok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

Thaiföldi Beruházási Tanács (Office of Board of Investment), Bangkok, Thaiföld

| (10) | A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország

| — | Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság

| b) | Uniós importőrök






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- | --- |

b)

Uniós importőrök

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium

| c) | Uniós felhasználók






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia |
| --- | --- | --- |

c)

Uniós felhasználók

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország

| — | Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország |
| --- | --- |

—

Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia

| d) | Thaiföldi exportáló gyártók






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Thaiföldi exportáló gyártók

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: TPT) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC)

| (11) | Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(11)

Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (12) | A támogatás és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(12)

A támogatás és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (13) | Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(13)

Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék).

| (14) | A PTA-t a nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig para-xilol és oldószer katalizátoroldat jelenlétében történő reakciójával állítják elő. |
| --- | --- |

(14)

A PTA-t a nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig para-xilol és oldószer katalizátoroldat jelenlétében történő reakciójával állítják elő.

2.2.   Hasonló termék

| (15) | Megállapítást nyert, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználásuk is azonos Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek tekintik. |
| --- | --- |

(15)

Megállapítást nyert, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználásuk is azonos Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek tekintik.

3.   TÁMOGATÁS

3.1.   Bevezetés

| (16) | A panaszban található információk és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján a következő rendszereket vizsgálták, mivel ezeknek állítólag a kormányhatóságok által nyújtott állami támogatás is része:






  — | a gépekre vonatkozó behozatali vám alóli mentesség vagy a vám csökkentése, |
| --- | --- | --- |

(16)

A panaszban található információk és a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján a következő rendszereket vizsgálták, mivel ezeknek állítólag a kormányhatóságok által nyújtott állami támogatás is része:

—

a gépekre vonatkozó behozatali vám alóli mentesség vagy a vám csökkentése,

| — | társasági adó alóli mentesség, |
| --- | --- |

—

társasági adó alóli mentesség,

| — | az exporttermékek előállításánál felhasznált nyers- és alapvető anyagok behozatali vámja alóli mentesség, |
| --- | --- |

—

az exporttermékek előállításánál felhasznált nyers- és alapvető anyagok behozatali vámja alóli mentesség,

| — | a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonása az adóköteles jövedelemből a támogatásra jogosult tevékenységből származó első jövedelemtől számított tíz évig, |
| --- | --- |

—

a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonása az adóköteles jövedelemből a támogatásra jogosult tevékenységből származó első jövedelemtől számított tíz évig,

| — | a projektek infrastruktúrájának felszerelésével vagy megépítésével járó költségek 25 %-ának a nettó nyereségből történő, a szokásos értékcsökkenésen túli levonása, |
| --- | --- |

—

a projektek infrastruktúrájának felszerelésével vagy megépítésével járó költségek 25 %-ának a nettó nyereségből történő, a szokásos értékcsökkenésen túli levonása,

| — | a Thaiföldön gyártott exportált áruk adó- és vámviszszatérítése. |
| --- | --- |

—

a Thaiföldön gyártott exportált áruk adó- és vámviszszatérítése.

3.2.   Általános megjegyzések

| (17) | A beruházások támogatásáról szóló B.E. 2544 törvény (Investment Promotion Act, a továbbiakban: „IPA”) ösztönzőkkel segíti elő a thaiföldi gazdaság fejlődését. Az IPA, amelyet a Thaiföldi Beruházási Tanács (a továbbiakban: beruházási tanács) igazgat, a fent említett 3.1. szakaszban említett rendszerekből származó kedvezményekben részesíti a támogatható projekteket. Annak érdekében, hogy az IPA szerinti kedvezményekből részesülhessenek, az egyes vállalatok kérelmet nyújtanak be a beruházási tanácshoz támogatási bizonyítvány iránt, amely meghatározza a gyártandó árukat és a nyújtandó támogatásokat. |
| --- | --- |

(17)

A beruházások támogatásáról szóló B.E. 2544 törvény (Investment Promotion Act, a továbbiakban: „IPA”) ösztönzőkkel segíti elő a thaiföldi gazdaság fejlődését. Az IPA, amelyet a Thaiföldi Beruházási Tanács (a továbbiakban: beruházási tanács) igazgat, a fent említett 3.1. szakaszban említett rendszerekből származó kedvezményekben részesíti a támogatható projekteket. Annak érdekében, hogy az IPA szerinti kedvezményekből részesülhessenek, az egyes vállalatok kérelmet nyújtanak be a beruházási tanácshoz támogatási bizonyítvány iránt, amely meghatározza a gyártandó árukat és a nyújtandó támogatásokat.

| (18) | A Thaiföldi Királyságban gyártott exportált áruk adó- és vámvisszatérítésről szóló B.E.2524 (1981) törvény meghatározza az exportált áruk adó- és vámvisszatérítéséről szóló rendszerben való részvétel kritériumait és feltételeit. Ezt a rendszert a thaiföldi pénzügyminisztérium hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A Thaiföldi Királyságban gyártott exportált áruk adó- és vámvisszatérítésről szóló B.E.2524 (1981) törvény meghatározza az exportált áruk adó- és vámvisszatérítéséről szóló rendszerben való részvétel kritériumait és feltételeit. Ezt a rendszert a thaiföldi pénzügyminisztérium hatáskörébe tartozik.

| (19) | A kiszámított támogatások teljes összege minden egyes egyedi vállalat esetében a de minimis küszöbérték alatt van, azaz kisebb, mint az érték 2 %-a. Ezért a szubvencióellenes alaprendelet 14. cikke (3) és (5) bekezdésének megfelelően, még ha az összes szóban forgó támogatás kiegyenlíthető lenne is, nem lehet szubvencióellenes vámot kivetni a thaiföldi exportőrökre. A de minimis támogatás miatt a (16) preambulumbekezdésben említett szubvenciós rendszerek sajátosságát nem vizsgálták. |
| --- | --- |

(19)

A kiszámított támogatások teljes összege minden egyes egyedi vállalat esetében a de minimis küszöbérték alatt van, azaz kisebb, mint az érték 2 %-a. Ezért a szubvencióellenes alaprendelet 14. cikke (3) és (5) bekezdésének megfelelően, még ha az összes szóban forgó támogatás kiegyenlíthető lenne is, nem lehet szubvencióellenes vámot kivetni a thaiföldi exportőrökre. A de minimis támogatás miatt a (16) preambulumbekezdésben említett szubvenciós rendszerek sajátosságát nem vizsgálták.

| (20) | Az egyértelműség kedvéért azonban az alábbiakban sor kerül a rendszerek részletes ismertetésére és az egyedi vállalatoknak nyújtandó kapcsolódó támogatási ráták meghatározására, tekintet nélkül arra, hogy a támogatások kiegyenlíthetőnek tekinthetők vagy sem. |
| --- | --- |

(20)

Az egyértelműség kedvéért azonban az alábbiakban sor kerül a rendszerek részletes ismertetésére és az egyedi vállalatoknak nyújtandó kapcsolódó támogatási ráták meghatározására, tekintet nélkül arra, hogy a támogatások kiegyenlíthetőnek tekinthetők vagy sem.

3.3.   Egyéni rendszerek

3.3.1.   A gépekre vonatkozó behozatali vám alóli mentesség vagy a vám csökkentése

a)   Jogalap

| (21) | Az importált gépekre vonatkozó behozatali vám mentességének jogalapjául az IPA 28. cikke szolgál. E rendszer keretében a vállalatok jogosultak a gépekre vonatkozó behozatali vám megfizetése alóli teljes mentességre, ahogyan azt a Thaiföldi Beruházási Tanács jóváhagyta, feltéve, hogy nincs ilyen, a minőség terén összehasonlítható gép, amelyet Thaiföld területén gyártanak vagy szerelnek össze. Az importált gépekre vonatkozó behozatali vám 50 %-os csökkentésének jogalapjául az IPA 29. cikke szolgál. |
| --- | --- |

(21)

Az importált gépekre vonatkozó behozatali vám mentességének jogalapjául az IPA 28. cikke szolgál. E rendszer keretében a vállalatok jogosultak a gépekre vonatkozó behozatali vám megfizetése alóli teljes mentességre, ahogyan azt a Thaiföldi Beruházási Tanács jóváhagyta, feltéve, hogy nincs ilyen, a minőség terén összehasonlítható gép, amelyet Thaiföld területén gyártanak vagy szerelnek össze. Az importált gépekre vonatkozó behozatali vám 50 %-os csökkentésének jogalapjául az IPA 29. cikke szolgál.

b)   Gyakorlati megvalósítás

| (22) | Annak érdekében, hogy a rendszer kedvezményeiből részesülhessen, a vállalatnak rendelkeznie kell támogatási bizonyítvánnyal, amely megállapítja, hogy az jogosult-e a gépekre vonatkozó vám alóli mentességre vagy vámcsökkentésre a 28. és a 29. cikk értelmében. A Vámhivatal másolatot kap az engedélyről, valamint a beruházási tanács által előzőleg jóváhagyott, a gépekre vonatkozó összesített jegyzéket és ezen gépek behozatala esetében azokat a behozatali vám megfizetése nélkül lehet forgalomba hozni. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy a rendszer kedvezményeiből részesülhessen, a vállalatnak rendelkeznie kell támogatási bizonyítvánnyal, amely megállapítja, hogy az jogosult-e a gépekre vonatkozó vám alóli mentességre vagy vámcsökkentésre a 28. és a 29. cikk értelmében. A Vámhivatal másolatot kap az engedélyről, valamint a beruházási tanács által előzőleg jóváhagyott, a gépekre vonatkozó összesített jegyzéket és ezen gépek behozatala esetében azokat a behozatali vám megfizetése nélkül lehet forgalomba hozni.

c)   A támogatás összegének kiszámítása

| (23) | Az exportőröknek járó kedvezményt az importált tárgyi eszközökre vonatkozó kifizetetlen vám összege alapján számították ki, mégpedig úgy, hogy az összeget az érintett termék iparágában az ilyen tárgyi eszközök szokásos értékcsökkenését tükröző időszakra elosztották. Ezt az időszakot 15 évben állapították meg, amely összhangban áll az érintett terméket előállító vállalatok többsége által alkalmazott értékcsökkenési időtartammal, mind Thaiföldön, mind az Európai Unióban. Az így kiszámított összeget, amely elszámolható a vizsgálati időszakra, kiigazították a vizsgálati időszak alatti kamatok hozzáadásával annak érdekében, hogy megállapítsák az e rendszer alapján a kedvezményezettnek nyújtott teljes kedvezmények összegét. A vizsgált időszakban a kereskedelmi kamatláb Thaiföldön megfelelőnek tekinthető. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre. |
| --- | --- |

(23)

Az exportőröknek járó kedvezményt az importált tárgyi eszközökre vonatkozó kifizetetlen vám összege alapján számították ki, mégpedig úgy, hogy az összeget az érintett termék iparágában az ilyen tárgyi eszközök szokásos értékcsökkenését tükröző időszakra elosztották. Ezt az időszakot 15 évben állapították meg, amely összhangban áll az érintett terméket előállító vállalatok többsége által alkalmazott értékcsökkenési időtartammal, mind Thaiföldön, mind az Európai Unióban. Az így kiszámított összeget, amely elszámolható a vizsgálati időszakra, kiigazították a vizsgálati időszak alatti kamatok hozzáadásával annak érdekében, hogy megállapítsák az e rendszer alapján a kedvezményezettnek nyújtott teljes kedvezmények összegét. A vizsgált időszakban a kereskedelmi kamatláb Thaiföldön megfelelőnek tekinthető. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre.

d)   Következtetés

| (24) | Az Indorama csoport 0,3 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd pedig 0,19 %-os kedvezményben részesült. |
| --- | --- |

(24)

Az Indorama csoport 0,3 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd pedig 0,19 %-os kedvezményben részesült.

3.3.2.   Társasági adó alóli mentesség

a)   Jogalap

| (25) | A társasági adó alóli mentesség jogalapjául az IPA 31. cikke szolgál. A társasági adó szokásos mértéke Thaiföldön 30 %. |
| --- | --- |

(25)

A társasági adó alóli mentesség jogalapjául az IPA 31. cikke szolgál. A társasági adó szokásos mértéke Thaiföldön 30 %.

b)   Következtetés

| (26) | A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. Valamennyi thaiföldi exportáló gyártó ellentételezi a vizsgálati időszak alatt termelt nyereségeket a veszteségekkel, amelyeket az előző elszámolási időszakokból hoztak át. Ezt a gyakorlatot a thaiföldi adókódex engedélyezte az összes vállalat számára, akár támogatta azokat a beruházási tanács, akár nem; ez az intézkedés nem minősül támogatásnak. Ennek következtében a vizsgált vállalatok nem alkalmazták a társasági adó alóli mentességi rendszert. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. Valamennyi thaiföldi exportáló gyártó ellentételezi a vizsgálati időszak alatt termelt nyereségeket a veszteségekkel, amelyeket az előző elszámolási időszakokból hoztak át. Ezt a gyakorlatot a thaiföldi adókódex engedélyezte az összes vállalat számára, akár támogatta azokat a beruházási tanács, akár nem; ez az intézkedés nem minősül támogatásnak. Ennek következtében a vizsgált vállalatok nem alkalmazták a társasági adó alóli mentességi rendszert.

3.3.3.   A szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonása az adóköteles jövedelemből a támogatásra jogosult tevékenységből származó első jövedelemtől számított tíz évig

a)   Jogalap

| (27) | Az IPA 35. cikkének (2) bekezdése szolgál jogalapjául a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonásának az adóköteles jövedelemből a támogatásra jogosult tevékenységből származó első jövedelemtől számított tíz évig. |
| --- | --- |

(27)

Az IPA 35. cikkének (2) bekezdése szolgál jogalapjául a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonásának az adóköteles jövedelemből a támogatásra jogosult tevékenységből származó első jövedelemtől számított tíz évig.

b)   Gyakorlati megvalósítás

| (28) | Annak érdekében, hogy a rendszer kedvezményeiből részesülhessen, a vállalatnak rendelkeznie kell támogatási bizonyítvánnyal, amely megállapítja, hogy az jogosult-e a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonására az adóköteles jövedelemből az IPA 35. cikkének (2) bekezdése értelmében. A fent említett költségekből történő szokásos levonáson túl a beruházási tanács által támogatott vállalatoknak megengedik, hogy másodszor is levonják ugyanazt az összeget a nyereségükből az adóbevallásukban. A vállalatnak éves adóbevallásában ki kell töltenie egy, a támogatott tevékenységnek kijelölt speciális oszlopot. Ennek következtében az adóköteles nettó nyereség is ezzel az összeggel csökken, vagy a nettó veszteség ezzel az összeggel növekszik. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy a rendszer kedvezményeiből részesülhessen, a vállalatnak rendelkeznie kell támogatási bizonyítvánnyal, amely megállapítja, hogy az jogosult-e a szállítási költségek, a villamosenergia- illetve a vízdíj kétszeres levonására az adóköteles jövedelemből az IPA 35. cikkének (2) bekezdése értelmében. A fent említett költségekből történő szokásos levonáson túl a beruházási tanács által támogatott vállalatoknak megengedik, hogy másodszor is levonják ugyanazt az összeget a nyereségükből az adóbevallásukban. A vállalatnak éves adóbevallásában ki kell töltenie egy, a támogatott tevékenységnek kijelölt speciális oszlopot. Ennek következtében az adóköteles nettó nyereség is ezzel az összeggel csökken, vagy a nettó veszteség ezzel az összeggel növekszik.

c)   A támogatás összegének kiszámítása

| (29) | A rendszer biztosította kedvezményt a nettó nyereségből másodszor levont összeg alapján kell kiszámítani, ahogyan azt az adóbevallás támogatott tevékenységekre vonatkozó speciális oszlopában rögzítették. A nem támogatott tevékenységek esetében ez az összeg a nettó nyereség társasági adóra köteles részéhez tartozik majd, ezért ennek az összegnek a 30 %-a (a szokásos társasági adó Thaiföldön) képezi a kedvezményt a vállalat számára. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre. |
| --- | --- |

(29)

A rendszer biztosította kedvezményt a nettó nyereségből másodszor levont összeg alapján kell kiszámítani, ahogyan azt az adóbevallás támogatott tevékenységekre vonatkozó speciális oszlopában rögzítették. A nem támogatott tevékenységek esetében ez az összeg a nettó nyereség társasági adóra köteles részéhez tartozik majd, ezért ennek az összegnek a 30 %-a (a szokásos társasági adó Thaiföldön) képezi a kedvezményt a vállalat számára. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre.

d)   Következtetés

| (30) | Az Indorama csoport 0,55 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd 0,57 %-os kedvezményben részesült. |
| --- | --- |

(30)

Az Indorama csoport 0,55 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd 0,57 %-os kedvezményben részesült.

3.3.4.   A projektek infrastruktúrájának felszerelésével vagy megépítésével járó költségek 25 %-ának a nettó nyereségből történő, a szokásos értékcsökkenésen túli levonása

a)   Jogalap

| (31) | E rendszer jogalapjául az IPA 35. cikkének (3) bekezdése szolgál. A rendszer magában foglalja az engedélyt a támogatott tevékenység során a projektek felszerelésével vagy a létesítmények megépítésével járó költségek 25 %-ának a nettó nyereségből történő, a szokásos értékcsökkenésen túli levonását. A kedvezményezettnek igénybe kell vennie a kedvezményt attól az időponttól számított tíz éven belül, hogy a támogatott tevékenységből jövedelem származott. |
| --- | --- |

(31)

E rendszer jogalapjául az IPA 35. cikkének (3) bekezdése szolgál. A rendszer magában foglalja az engedélyt a támogatott tevékenység során a projektek felszerelésével vagy a létesítmények megépítésével járó költségek 25 %-ának a nettó nyereségből történő, a szokásos értékcsökkenésen túli levonását. A kedvezményezettnek igénybe kell vennie a kedvezményt attól az időponttól számított tíz éven belül, hogy a támogatott tevékenységből jövedelem származott.

b)   Következtetés

| (32) | A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. A vizsgált időszak előtti időszakban az exportáló gyártók közül vagy egyik sem részesült a társaságiadó-mentességi rendszer nyújtotta kedvezményből (mivel nettósították nyereségüket a múltban felhalmozott veszteségeikkel szemben) vagy veszteségeket termeltek. Ezekből az okokból nem részesülhetnek a rendszer kedvezményeiből. |
| --- | --- |

(32)

A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. A vizsgált időszak előtti időszakban az exportáló gyártók közül vagy egyik sem részesült a társaságiadó-mentességi rendszer nyújtotta kedvezményből (mivel nettósították nyereségüket a múltban felhalmozott veszteségeikkel szemben) vagy veszteségeket termeltek. Ezekből az okokból nem részesülhetnek a rendszer kedvezményeiből.

3.3.5.   Az exporttermékek előállításánál felhasznált nyers- és alapvető anyagok behozatali vámja alóli mentesség

a)   Jogalap

| (33) | E rendszer jogalapjául az IPA 36. cikkének (1) bekezdése szolgál. E rendszer alapján a beruházási tanács van felhatalmazva, hogy megadja az exporttermékek előállításánál felhasznált nyers- és alapvető anyagok behozatali vámja alóli mentességet. Bármely zónába tartozó vállalat jogosult erre a rendszerre, amennyiben támogatásra is jogosult. |
| --- | --- |

(33)

E rendszer jogalapjául az IPA 36. cikkének (1) bekezdése szolgál. E rendszer alapján a beruházási tanács van felhatalmazva, hogy megadja az exporttermékek előállításánál felhasznált nyers- és alapvető anyagok behozatali vámja alóli mentességet. Bármely zónába tartozó vállalat jogosult erre a rendszerre, amennyiben támogatásra is jogosult.

b)   Következtetés

| (34) | A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. A PTA gyártása során felhasznált fő nyersanyagok behozatali vámjának értéke nulla. Ennek következtében a vizsgált thaiföldi exportőrök nem részesültek a rendszer kedvezményeiben. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgált vállalatok egyike sem részesült a rendszer kedvezményeiből a vizsgált időszakban. A PTA gyártása során felhasznált fő nyersanyagok behozatali vámjának értéke nulla. Ennek következtében a vizsgált thaiföldi exportőrök nem részesültek a rendszer kedvezményeiben.

3.3.6.   A Thaiföldön gyártott exportált áruk adó- és vámviszszatérítése

a)   Jogalap

| (35) | Értesítés a Királyságban exportra gyártott áruk adójának visszatérítéséről 1/2547 – A rendszer kedvezményeire vonatkozó visszatérítési ráták. |
| --- | --- |

(35)

Értesítés a Királyságban exportra gyártott áruk adójának visszatérítéséről 1/2547 – A rendszer kedvezményeire vonatkozó visszatérítési ráták.

b)   Gyakorlati megvalósítás

| (36) | A vállalatok az exportált áruk FOB-értékének 0,38 %-a értékében részesülnek visszatérítésben. A kedvezményt exportügyletenként számítják, azonban a vállalatok általában egyszerre több kérelmet nyújtanak be a visszatérítésre. A vállalatok kérelmet nyújtanak be a visszatérítés iránt az illetékes hatóságnak, és megkapják a visszatérítést. |
| --- | --- |

(36)

A vállalatok az exportált áruk FOB-értékének 0,38 %-a értékében részesülnek visszatérítésben. A kedvezményt exportügyletenként számítják, azonban a vállalatok általában egyszerre több kérelmet nyújtanak be a visszatérítésre. A vállalatok kérelmet nyújtanak be a visszatérítés iránt az illetékes hatóságnak, és megkapják a visszatérítést.

c)   A támogatás összegének kiszámítása

| (37) | A kedvezmény e rendszer esetében a visszatérítésként kapott és ennek következtében a vállalatok elszámolásaiban bevételként kimutatott tényleges összeg. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre. |
| --- | --- |

(37)

A kedvezmény e rendszer esetében a visszatérítésként kapott és ennek következtében a vállalatok elszámolásaiban bevételként kimutatott tényleges összeg. Ezt az összeget osztották el a vizsgálati időszak alatti teljes értékesítésre.

d)   Következtetés

| (38) | Az Indorama csoport 0,36 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd 0,36 %-os kedvezményben részesült. |
| --- | --- |

(38)

Az Indorama csoport 0,36 %-os, a Siam Mitsui PTA Co., Ltd 0,36 %-os kedvezményben részesült.

3.4.   A támogatások összege

| (39) | A szubvenciók ideiglenes összegei az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, ad valorem mértékként kifejezve a thaiföldi exportáló gyártók esetében:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

A szubvenciók ideiglenes összegei az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, ad valorem mértékként kifejezve a thaiföldi exportáló gyártók esetében:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Mivel az Indorama Petrochem Limited és a TPT Petrochemical Public Company Limited ugyanahhoz a csoporthoz tartoznak, közös szubvencióellenes vámtételt állapítottak meg számukra. A Indorama/TPT csoportra vonatkozó végleges ráta: 1,2 %.

  Összefoglaló táblázat | A gépekre vonatkozó behozatali vámok mentességének vagy csökkentésének rendszere | Az adóköteles jövedelemből történő kétszeres levonás rendszere | Az exportvám-visszatérítés rendszere | Teljes támogatáskülönbözet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Indorama/TPT csoport | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Mivel az Indorama Petrochem Limited és a TPT Petrochemical Public Company Limited ugyanahhoz a csoporthoz tartoznak, közös szubvencióellenes vámtételt állapítottak meg számukra. A Indorama/TPT csoportra vonatkozó végleges ráta: 1,2 %.

Összefoglaló táblázat

A gépekre vonatkozó behozatali vámok mentességének vagy csökkentésének rendszere

Az adóköteles jövedelemből történő kétszeres levonás rendszere

Az exportvám-visszatérítés rendszere

Teljes támogatáskülönbözet

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Indorama/TPT csoport

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | A thaiföldi exportáló gyártók számára nyújtható kiegyenlíthető támogatások de minimis összegeinek fényében nem lehet ideiglenes intézkedéseket bevezetni a Thaiföldről származó PTA importjára. |
| --- | --- |

(41)

A thaiföldi exportáló gyártók számára nyújtható kiegyenlíthető támogatások de minimis összegeinek fényében nem lehet ideiglenes intézkedéseket bevezetni a Thaiföldről származó PTA importjára.

4.   KÁR, OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS ÉS UNIÓS ÉRDEK

| (42) | A támogatásokra vonatkozó fenti ténymegállapítások tekintetében, nincsen szükség semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzésre. |
| --- | --- |

(42)

A támogatásokra vonatkozó fenti ténymegállapítások tekintetében, nincsen szükség semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzésre.

5.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (43) | Az eljárást ezért meg kell szüntetni, mivel a thaiföldi exportáló gyártóknak nyújtott kiegyenlíthető támogatások összege kisebb, mint az érték 2 %-a. Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(43)

Az eljárást ezért meg kell szüntetni, mivel a thaiföldi exportáló gyártóknak nyújtott kiegyenlíthető támogatások összege kisebb, mint az érték 2 %-a. Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére.

| (44) | A támogatás szempontjaira tekintettel a thaiföldi kormánytól és az egyik panaszostól észrevételek érkeztek. |
| --- | --- |

(44)

A támogatás szempontjaira tekintettel a thaiföldi kormánytól és az egyik panaszostól észrevételek érkeztek.

| (45) | A thaiföldi kormány azzal érvelt, hogy a vizsgált rendszereket nem lehet különleges támogatási rendszereknek tekinteni, mivel azok részei az ország decentralizációs politikájának, nem jelentenek exportkontingenst, és nem korlátozzák a hozzáférést bizonyos üzleti ágazatokhoz vagy régiókhoz. Ebből a szempontból meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a vizsgált rendszerek, amelyeket az exportáló gyártók igénybe vettek a vizsgált időszak során (a gépekre vonatkozó behozatali vám alóli mentesség, az adóköteles jövedelemből történő kétszeres levonás, az exportvám-visszatérítés) kiegyenlíthető támogatásnak minősülnek a szubvencióellenes alaprendelet rendelkezéseivel összhangban. Ezért a thaiföldi kormány ezen állítását el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(45)

A thaiföldi kormány azzal érvelt, hogy a vizsgált rendszereket nem lehet különleges támogatási rendszereknek tekinteni, mivel azok részei az ország decentralizációs politikájának, nem jelentenek exportkontingenst, és nem korlátozzák a hozzáférést bizonyos üzleti ágazatokhoz vagy régiókhoz. Ebből a szempontból meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a vizsgált rendszerek, amelyeket az exportáló gyártók igénybe vettek a vizsgált időszak során (a gépekre vonatkozó behozatali vám alóli mentesség, az adóköteles jövedelemből történő kétszeres levonás, az exportvám-visszatérítés) kiegyenlíthető támogatásnak minősülnek a szubvencióellenes alaprendelet rendelkezéseivel összhangban. Ezért a thaiföldi kormány ezen állítását el kellett utasítani.

| (46) | A panaszosok egyike azzal érvelt, hogy egyes támogatások, különösen a társasági adó alóli menteség rendszerét rövidebb időre kellett volna alkalmazni. Ezt az állítást is el kellett utasítani, mivel az exportáló gyártók közül egyik sem részesült e rendszer kedvezményéből a vizsgált időszak alatt. |
| --- | --- |

(46)

A panaszosok egyike azzal érvelt, hogy egyes támogatások, különösen a társasági adó alóli menteség rendszerét rövidebb időre kellett volna alkalmazni. Ezt az állítást is el kellett utasítani, mivel az exportáló gyártók közül egyik sem részesült e rendszer kedvezményéből a vizsgált időszak alatt.

| (47) | A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(47)

A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.

| (48) | Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azokat a megállapításokat, hogy nincs szükség védintézkedésekre. |
| --- | --- |

(48)

Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azokat a megállapításokat, hogy nincs szükség védintézkedésekre.

| (49) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást szubvencióellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(49)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást szubvencióellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Thaiföldről származó és jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL C 313., 2009.12.22., 22. o.

2

(3)  HL C 313., 2009.12.22., 17. o.

3

(4)  A Hivatalos lap 22-ik oldalán található.

4

---

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 19.)

a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2011/32/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2009. december 22-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2009. december 22-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A dömpingellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: a panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: a panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához.

| (3) | Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/31/EU bizottsági határozat (4) zárta le. |
| --- | --- |

(3)

Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/31/EU bizottsági határozat (4) zárta le.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.

| (5) | A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és a termék érintett felhasználóinak, valamint bármely más, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet igénylő félnek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és a termék érintett felhasználóinak, valamint bármely más, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet igénylő félnek.

| (6) | Három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(6)

Három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.

| (7) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország

| — | Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság

| b) | Uniós importőrök






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- | --- |

b)

Uniós importőrök

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium

| c) | Uniós felhasználók






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia |
| --- | --- | --- |

c)

Uniós felhasználók

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország

| — | Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország |
| --- | --- |

—

Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia

| d) | Thaiföldi exportáló gyártók






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Thaiföldi exportáló gyártók

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC)

| e) | Kapcsolatban álló exportőr






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokió, Japán (a továbbiakban: MCI) – az SMPC exportértékesítési képviselője és részvényese |
| --- | --- | --- |

e)

Kapcsolatban álló exportőr

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokió, Japán (a továbbiakban: MCI) – az SMPC exportértékesítési képviselője és részvényese

| (8) | Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(8)

Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (9) | A dömping és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(9)

A dömping és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (10) | Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék).

| (11) | A PTA-t nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig paraxilénből, oldószerrel és katalizátoroldattal való reakció révén állítják elő. |
| --- | --- |

(11)

A PTA-t nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig paraxilénből, oldószerrel és katalizátoroldattal való reakció révén állítják elő.

2.2.   Hasonló termék

| (12) | Megállapításra került, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és a termékek alapvető felhasználása is azonos. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(12)

Megállapításra került, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és a termékek alapvető felhasználása is azonos. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.

3.   DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (13) | A panaszban megnevezett mindhárom thai exportáló gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A vizsgálat feltárta, hogy a PTA-nak nincs több thaiföldi exportáló gyártója; a beérkezett válaszok tehát az uniós piacra irányuló thaiföldi export 100 %-át lefedték. |
| --- | --- |

(13)

A panaszban megnevezett mindhárom thai exportáló gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A vizsgálat feltárta, hogy a PTA-nak nincs több thaiföldi exportáló gyártója; a beérkezett válaszok tehát az uniós piacra irányuló thaiföldi export 100 %-át lefedték.

| (14) | A három vállalat havi adatok alapján dömpingszámítást kérelmezett azzal az indokkal, hogy a fő nyersanyaggal kapcsolatos költségek, következésképpen pedig az érintett termék ára is jelentősen változott a vizsgált időszak folyamán. A (26) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a kért módszer alkalmazását nem tekintették indokoltnak. |
| --- | --- |

(14)

A három vállalat havi adatok alapján dömpingszámítást kérelmezett azzal az indokkal, hogy a fő nyersanyaggal kapcsolatos költségek, következésképpen pedig az érintett termék ára is jelentősen változott a vizsgált időszak folyamán. A (26) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a kért módszer alkalmazását nem tekintették indokoltnak.

| (15) | Meg kell jegyezni, hogy a belföldi és az uniós piacon lebonyolított értékesítések vagy azonnali vételi árak alapján, vagy a paraxilén (a fő nyersanyag) árán alapuló szerződések alapján, vagy pedig a PTA kínai árindexe szerinti képlet alapján mentek végbe. Az utóbbi esetben többször is jelentős idő telt el a végső index rendelkezésre állásáig. A képlet alkalmazása érdekében számlázási megállapodást kellett igénybe venni, amelynek értelmében a végső árat akár hónapokkal az eredeti ideiglenes számla kibocsátása után fizették ki. A szerződésben megállapított végső ár kiigazítása érdekében terhelési/jóváírási értesítéseket küldtek ki. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell jegyezni, hogy a belföldi és az uniós piacon lebonyolított értékesítések vagy azonnali vételi árak alapján, vagy a paraxilén (a fő nyersanyag) árán alapuló szerződések alapján, vagy pedig a PTA kínai árindexe szerinti képlet alapján mentek végbe. Az utóbbi esetben többször is jelentős idő telt el a végső index rendelkezésre állásáig. A képlet alkalmazása érdekében számlázási megállapodást kellett igénybe venni, amelynek értelmében a végső árat akár hónapokkal az eredeti ideiglenes számla kibocsátása után fizették ki. A szerződésben megállapított végső ár kiigazítása érdekében terhelési/jóváírási értesítéseket küldtek ki.

| (16) | Az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók vonatkozásában az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták. |
| --- | --- |

(16)

Az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók vonatkozásában az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták.

3.2.   Rendes érték

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt állapította meg, hogy a thaiföldi gyártók belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes volumene az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései összvolumenének legalább 5 %-át képviselte-e. A thai gyártók vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt állapította meg, hogy a thaiföldi gyártók belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes volumene az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései összvolumenének legalább 5 %-át képviselte-e. A thai gyártók vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.

| (18) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a vizsgálati időszak során független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a vizsgálati időszak során független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.

| (19) | Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a három gyártó esetében a hasonló termék teljes belföldi értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, az összes belföldi eladás súlyozott átlagát véve alapul. |
| --- | --- |

(19)

Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a három gyártó esetében a hasonló termék teljes belföldi értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, az összes belföldi eladás súlyozott átlagát véve alapul.

3.3.   Exportár

| (20) | A vizsgálat feltárta, hogy az egyik együttműködő gyártó (SMPC) legnagyobb részvényesén (a Japánban működő MCI-n) keresztül értékesítette termékét az uniós piacon; az MCI továbbértékesítette azt más japán kereskedőknek, és ezek végül az uniós piacon működő feleknek adták el a terméket. A Bizottság megvizsgálta, hogy az MCI és a legnagyobb japán kereskedő kapcsolatban állt-e, és ha igen, a kapcsolat gyakorolt-e hatást az árakra. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat feltárta, hogy az egyik együttműködő gyártó (SMPC) legnagyobb részvényesén (a Japánban működő MCI-n) keresztül értékesítette termékét az uniós piacon; az MCI továbbértékesítette azt más japán kereskedőknek, és ezek végül az uniós piacon működő feleknek adták el a terméket. A Bizottság megvizsgálta, hogy az MCI és a legnagyobb japán kereskedő kapcsolatban állt-e, és ha igen, a kapcsolat gyakorolt-e hatást az árakra.

| (21) | Megállapításra került, hogy a legfontosabb kapcsolatot igen alacsony számú, vagyonkezelői megbízásokból japán bankoknál tartott közös részvények jelentették. Ezért megállapításra került, hogy a kapcsolat jellegéből kifolyólag nem gyakorolhatott hatást az árszintekre. Valóban, tekintve i. a fentiekben ismertetett árazási/szerződési megállapodásokat, amelyek jellemzőek erre az ágazatra; valamint ii. a fentiekben bemutatott vállalatok közötti kapcsolatot, az árak a szokásos piaci feltételeket tükrözik. Ezért az a döntés született, hogy az érintett termék exportárát az MCI-nek a japán kereskedőkkel szemben lebonyolított értékesítései alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(21)

Megállapításra került, hogy a legfontosabb kapcsolatot igen alacsony számú, vagyonkezelői megbízásokból japán bankoknál tartott közös részvények jelentették. Ezért megállapításra került, hogy a kapcsolat jellegéből kifolyólag nem gyakorolhatott hatást az árszintekre. Valóban, tekintve i. a fentiekben ismertetett árazási/szerződési megállapodásokat, amelyek jellemzőek erre az ágazatra; valamint ii. a fentiekben bemutatott vállalatok közötti kapcsolatot, az árak a szokásos piaci feltételeket tükrözik. Ezért az a döntés született, hogy az érintett termék exportárát az MCI-nek a japán kereskedőkkel szemben lebonyolított értékesítései alapján határozzák meg.

| (22) | Az MCI számára levelet küldtek, amelyben tájékoztatták az együttműködés elmaradásának következményeiről, mivel a tokiói ellenőrző látogatás alkalmával az ügyben vizsgálódó tisztviselőknek nem biztosítottak teljes körű hozzáférést bizonyos engedményekhez kapcsolódó számviteli információkhoz. |
| --- | --- |

(22)

Az MCI számára levelet küldtek, amelyben tájékoztatták az együttműködés elmaradásának következményeiről, mivel a tokiói ellenőrző látogatás alkalmával az ügyben vizsgálódó tisztviselőknek nem biztosítottak teljes körű hozzáférést bizonyos engedményekhez kapcsolódó számviteli információkhoz.

| (23) | Ezért úgy döntöttek, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek következtében az alábbi módszert alkalmazták. A szállítási költségek tekintetében az engedményt felfelé kiigazították a helyszíni ellenőrzés alkalmával szerzett információk alapján. A fennmaradó engedmények tekintetében a jelentett összegeket, valamint a nettó eladási árakat is ellenőrizték más, független források felhasználásával, ebben az esetben a két másik thaiföldi exportáló gyártó esetében megállapított információk alapján; megállapításra került, hogy az érintett összegek összhangban vannak az ugyanilyen típusú eladás esetében alkalmazott összegekkel. A Bizottság szolgálatai alternatív módszer alkalmazását is mérlegelték, amelynek értelmében Eurostat-árakat használtak volna helyettesítőként, de végül erre nem került sor, mert e termék esetében az Eurostat-érték az importálás időpontjában alkalmazott CIF-ár volt, nem pedig a fentiekben ismertetettek szerint az értékesítési szerződés és a számlázási rendszerek alapján meghatározott, kiigazított végső ár. Ez a megközelítés a piacnak a (15) preambulumbekezdésében ismertetett szerkezetére tekintettel különösen is megfelelő volt. Figyelembe kell venni, hogy az engedmények jelentős részét már ellenőrizték Thaiföldön. |
| --- | --- |

(23)

Ezért úgy döntöttek, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek következtében az alábbi módszert alkalmazták. A szállítási költségek tekintetében az engedményt felfelé kiigazították a helyszíni ellenőrzés alkalmával szerzett információk alapján. A fennmaradó engedmények tekintetében a jelentett összegeket, valamint a nettó eladási árakat is ellenőrizték más, független források felhasználásával, ebben az esetben a két másik thaiföldi exportáló gyártó esetében megállapított információk alapján; megállapításra került, hogy az érintett összegek összhangban vannak az ugyanilyen típusú eladás esetében alkalmazott összegekkel. A Bizottság szolgálatai alternatív módszer alkalmazását is mérlegelték, amelynek értelmében Eurostat-árakat használtak volna helyettesítőként, de végül erre nem került sor, mert e termék esetében az Eurostat-érték az importálás időpontjában alkalmazott CIF-ár volt, nem pedig a fentiekben ismertetettek szerint az értékesítési szerződés és a számlázási rendszerek alapján meghatározott, kiigazított végső ár. Ez a megközelítés a piacnak a (15) preambulumbekezdésében ismertetett szerkezetére tekintettel különösen is megfelelő volt. Figyelembe kell venni, hogy az engedmények jelentős részét már ellenőrizték Thaiföldön.

3.4.   Összehasonlítás

| (24) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex works) alapon került sor. |
| --- | --- |

(24)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex works) alapon került sor.

| (25) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – a szállítási, biztosítási, csomagolási, hitel-, kezelési és jutalékköltségekben mutatkozó különbségeket kiigazították. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – a szállítási, biztosítási, csomagolási, hitel-, kezelési és jutalékköltségekben mutatkozó különbségeket kiigazították.

| (26) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást éves szinten végezték el. Az exportáló gyártók arra irányuló kérelmét, hogy havi bontásban végezzék el az összehasonlításokat, mérlegelték, de nem tettek neki eleget, mivel egyértelmű volt, hogy ez nem változtatott volna a dömpingre – vagyis az országos de minimis dömpingre – vonatkozó végső következtetésen. |
| --- | --- |

(26)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást éves szinten végezték el. Az exportáló gyártók arra irányuló kérelmét, hogy havi bontásban végezzék el az összehasonlításokat, mérlegelték, de nem tettek neki eleget, mivel egyértelmű volt, hogy ez nem változtatott volna a dömpingre – vagyis az országos de minimis dömpingre – vonatkozó végső következtetésen.

3.5.   Dömpingkülönbözet

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő thaiföldi exportáló gyártókat illetően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával, a fentiekben ismertetettek szerint. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő thaiföldi exportáló gyártókat illetően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával, a fentiekben ismertetettek szerint.

| (28) | A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők: | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Indorama csoport | 3,7 % |
| SMPC | Nincs dömping |

(28)

A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Dömpingkülönbözet

Indorama csoport

3,7 %

SMPC

Nincs dömping

| (29) | Az Eurostat adatai alapján a három exportáló gyártó (az Indorama csoport két tagja és az SMPC) teszi ki a Thaiföldről származó export egészét. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Megállapításra került, hogy e különbözet a de minimis szint alatti, 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

Az Eurostat adatai alapján a három exportáló gyártó (az Indorama csoport két tagja és az SMPC) teszi ki a Thaiföldről származó export egészét. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Megállapításra került, hogy e különbözet a de minimis szint alatti, 1,8 %.

| (30) | Tekintettel az országos de minimis dömpingkülönbözetre, nem kell kivetni ideiglenes intézkedéseket a Thaiföldről származó PTA-behozatalokra. |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel az országos de minimis dömpingkülönbözetre, nem kell kivetni ideiglenes intézkedéseket a Thaiföldről származó PTA-behozatalokra.

4.   KÁR, OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS ÉS UNIÓS ÉRDEK

| (31) | A dömpingre vonatkozó fenti megállapítások tekintetében nem szükséges semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzést benyújtani. |
| --- | --- |

(31)

A dömpingre vonatkozó fenti megállapítások tekintetében nem szükséges semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzést benyújtani.

5.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (32) | Az eljárást ennélfogva meg kell szüntetni, mivel a Thaiföld esetében megállapított dömpingkülönbözet mértéke 2 %-nál kisebb. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik közlésére. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárást ennélfogva meg kell szüntetni, mivel a Thaiföld esetében megállapított dömpingkülönbözet mértéke 2 %-nál kisebb. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik közlésére.

| (33) | A dömpinggel kapcsolatos kérdések tekintetében észrevétel érkezett az egyik panaszostól, aki úgy vélte, hogy a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján a két másik exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet (3,7 %) az SMPC-re is alkalmaznia kellett volna. Állítása szerint ebben az esetben megállapítható lett volna de minimis dömpingkülönbözet. Ezt az állítást el kellett utasítani. A Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a kapcsolatban álló japán vállalat esetében azzal, hogy a vállalat rendelkezésre álló adatait használta, felfelé kiigazította azokat, és összehasonlította más ellenőrizhető forrásokkal. E körülmények között nem felelt volna meg a 18. cikk rendelkezéseinek, ha a többi exportőrre megállapított dömpingkülönbözetet alkalmazták volna a vállalatra. |
| --- | --- |

(33)

A dömpinggel kapcsolatos kérdések tekintetében észrevétel érkezett az egyik panaszostól, aki úgy vélte, hogy a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján a két másik exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet (3,7 %) az SMPC-re is alkalmaznia kellett volna. Állítása szerint ebben az esetben megállapítható lett volna de minimis dömpingkülönbözet. Ezt az állítást el kellett utasítani. A Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a kapcsolatban álló japán vállalat esetében azzal, hogy a vállalat rendelkezésre álló adatait használta, felfelé kiigazította azokat, és összehasonlította más ellenőrizhető forrásokkal. E körülmények között nem felelt volna meg a 18. cikk rendelkezéseinek, ha a többi exportőrre megállapított dömpingkülönbözetet alkalmazták volna a vállalatra.

| (34) | Ugyanez a panaszos azt is állította, hogy más kormányok más szempontokat alkalmaznak a PTA-val kapcsolatos vizsgálatok során hasonló vizsgálati időszakot figyelembe véve. Ezt az állítást el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az említett fél által rendelkezésre bocsátott bizonyíték a Kínai Népköztársaság által a Koreából és Thaiföldről érkező PTA behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozik. A rendelkezésre bocsátott információk nem erősítik meg az említett fél állításait, mivel nincs bizonyíték arra, hogy az említett kínai dömpingellenes vizsgálatban hogyan állapították meg a rendes értéket és az exportárat. Ráadásul a kínai hatóságok által folytatott vizsgálatban a vizsgálati időszak 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartott, míg a jelenlegi uniós vizsgálatban alkalmazott vizsgálati időszak a 2008. december 1-je és 2009. november 30-a közötti időszakra vonatkozik. Ezért az uniós és a kínai vizsgálatban figyelembe vett időszak nagymértékben különböznek egymástól. |
| --- | --- |

(34)

Ugyanez a panaszos azt is állította, hogy más kormányok más szempontokat alkalmaznak a PTA-val kapcsolatos vizsgálatok során hasonló vizsgálati időszakot figyelembe véve. Ezt az állítást el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az említett fél által rendelkezésre bocsátott bizonyíték a Kínai Népköztársaság által a Koreából és Thaiföldről érkező PTA behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozik. A rendelkezésre bocsátott információk nem erősítik meg az említett fél állításait, mivel nincs bizonyíték arra, hogy az említett kínai dömpingellenes vizsgálatban hogyan állapították meg a rendes értéket és az exportárat. Ráadásul a kínai hatóságok által folytatott vizsgálatban a vizsgálati időszak 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartott, míg a jelenlegi uniós vizsgálatban alkalmazott vizsgálati időszak a 2008. december 1-je és 2009. november 30-a közötti időszakra vonatkozik. Ezért az uniós és a kínai vizsgálatban figyelembe vett időszak nagymértékben különböznek egymástól.

| (35) | A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(35)

A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.

| (36) | Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azt a megállapítást, hogy nincs szükség védintézkedésekre. |
| --- | --- |

(36)

Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azt a megállapítást, hogy nincs szükség védintézkedésekre.

| (37) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(37)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Thaiföldről származó és a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 313., 2009.12.22., 17. o.

2

(3)  HL C 313., 2009.12.22., 22. o.

3

(4)  A Hivatalos lap 17-ik oldalán található.

4

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 20.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 15/26

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 190/09/COL HATÁROZATA

(2009. április 22.)

az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hatvankilencedik, a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabályról szóló felülvizsgált fejezet bevezetésével történő módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben e megállapodás, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,

EMLÉKEZTETVE a Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos anyagi jogi és eljárásjogi szabályokra (4),

MIVEL 2009. február 25-én az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) közleményt fogadott el, amelyben módosította a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabályt (5),

MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,

MIVEL az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell,

MIVEL az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,

AZT KÖVETŐEN, hogy konzultációt folytatott az Európai Bizottsággal,

EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy a Hatóság a tárgyban 2009. március 31-én kelt levelében konzultált az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „Ideiglenes keretszabály a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című dokumentumban (a továbbiakban: ideiglenes keretszabály) foglaltakat 2009. január 29-e és 2010. december 31-e között kell alkalmazni.

Az ideiglenes keretszabály a záró rendelkezésekben előirányozza, hogy amennyiben ez segítséget jelenthet, a Hatóság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról.

Az ideiglenes keretszabály alkalmazása során bebizonyosodott, hogy további részleteket kell tisztázni az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja, a referencia- és a leszámítolási kamatláb meghatározására vonatkozó jelenlegi keretszabály, valamint a kezességvállalás formájában nyújtott támogatás alkalmazhatóságára vonatkozóan.

Az állami támogatásról szóló iránymutatást módosítani kell az iránymutatás „Ideiglenes keretszabály a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című fejezetének módosításával.

Az ideiglenes keretszabály következő módosításai e határozat elfogadásának napján lépnek hatályba:

| 1. | A 4.1. pont a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az EFTA-államoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy a Hatóság felé közölt, e keretszabály hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések szükségesek, megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy megszüntessék az EFTA-állam gazdaságának komoly zavarát; az EFTA-államoknak igazolniuk kell továbbá, hogy valamennyi feltétel maradéktalanul teljesül.” |
| --- | --- |

1.

A 4.1. pont a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az EFTA-államoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy a Hatóság felé közölt, e keretszabály hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések szükségesek, megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy megszüntessék az EFTA-állam gazdaságának komoly zavarát; az EFTA-államoknak igazolniuk kell továbbá, hogy valamennyi feltétel maradéktalanul teljesül.”

| 2. | A 4.3.2. pont a következőképpen módosul:






  a) | Az a) és b) pont helyébe a következő pontok lépnek:






  „a) | kkv-kkal szemben az EFTA-államok a mellékletben meghatározott mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj maximum 25 %-át (6); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 4.3.2. pont a következőképpen módosul:

a)

Az a) és b) pont helyébe a következő pontok lépnek:

„a)

kkv-kkal szemben az EFTA-államok a mellékletben meghatározott mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj maximum 25 %-át (6);

| b) | nagyvállalatok esetében az EFTA-államok szintén maximum 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalásoknak a mellékletben meghatározott ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját. |
| --- | --- |

b)

nagyvállalatok esetében az EFTA-államok szintén maximum 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalásoknak a mellékletben meghatározott ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját.

| b) | Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a kezességvállalás a kölcsön futamideje alatt nem haladja meg a kölcsön 90 %-át;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a kezességvállalás a kölcsön futamideje alatt nem haladja meg a kölcsön 90 %-át;”

| c) | A h) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számítva legfeljebb két éven át alkalmazzák. Amennyiben a kapcsolódó kölcsön futamideje meghaladja a két évet, az EFTA-államok további legfeljebb nyolc évig csökkentés nélkül alkalmazhatják a mellékletben meghatározott mentesülési díjakat;” |
| --- | --- | --- |

c)

A h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számítva legfeljebb két éven át alkalmazzák. Amennyiben a kapcsolódó kölcsön futamideje meghaladja a két évet, az EFTA-államok további legfeljebb nyolc évig csökkentés nélkül alkalmazhatják a mellékletben meghatározott mentesülési díjakat;”

| 3. | A 4.4.1. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:






  „4.4.1. | A referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4.4.1. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:

„4.4.1.

A referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.”

| 4. | A 4.5.1. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:






  „4.5.1. | A Hatóság referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatása az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4.5.1. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:

„4.5.1.

A Hatóság referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatása az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.”

| 5. | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

  „MELLÉKLET








  Az ideiglenes keretszabály szerinti mentesülések bázispontokban kifejezve (7) |
| --- | --- |
| Hitelminősítési kategória (Standard & Poor’s) | Biztosítékokkal való fedezettség |
| Magas | Átlagos | Alacsony |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC vagy alacsonyabb | 380 | 630 | 980 |

5.

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„MELLÉKLET

Az ideiglenes keretszabály szerinti mentesülések bázispontokban kifejezve (7)

Hitelminősítési kategória (Standard & Poor’s)

Biztosítékokkal való fedezettség

Magas

Átlagos

Alacsony

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC vagy alacsonyabb

380

630

980

Az új fejezet e határozat mellékletében található.

2. cikk

E határozat címzettje az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság.

3. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 22-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás.

3

(4)  A Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: HL) (L 231., 1994.9.3., 1. o.) és 32. EGT-kiegészítésében (1994.9.3.) tettek közzé. Az iránymutatást (a továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás) legutóbb 2009. január 29-én módosították. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  A közlemény egységes szerkezetbe foglalt változatát lásd HL C 83., 2009.4.7., 1. o.

5

(6)  A mellékletben felsorolt díjak a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott mentesülési rendelkezéseknek a biztosítékok különböző szintje alapján történő további finomításával alakultak ki. Ezeket a díjakat referenciaértékként is lehet használni az e keretszabály 4.2. pontjában foglalt kezességvállalási intézkedésekben megjelenő összeegyeztethető támogatási elemek kiszámításához.

6

A mentesülési díjak kiszámítása a referencia-kamatlábról és leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott kamatfelárakon alapul, további 20 bázispontos csökkenést figyelembe véve (lásd a fenti iránymutatás 12. lábjegyzetét). A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott mentesülési díjak azonban minden egyes hitelminősítési kategória esetében az adott kategóriára vonatkozó felső díjhatárnál maradtak. A biztosítékokkal való fedezettség különböző szintjeinek meghatározásával kapcsolatban lásd a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás első oldalán található 2. lábjegyzetet.”

(7)  Azon cégek esetében, amelyek nem rendelkeznek hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel (mint például bizonyos meghatározott célra létrehozott vállalkozások vagy új vállalkozások), az EFTA-államok a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott 3,8 %-os mentesülési díjat legfeljebb 15 %-kal (kkv-k esetében 25 %-kal) csökkenthetik. Mindazonáltal a díj sohasem lehet alacsonyabb, mint az anyavállalatra vagy anyavállalatokra alkalmazandó díj.”

7

---

MELLÉKLET

Ideiglenes keretszabály a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban

1.   A PÉNZÜGYI VÁLSÁG, ANNAK HATÁSA A REÁLGAZDASÁGRA ÉS AZ IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK SZÜKSÉGESSÉGE

1.1.   A pénzügyi válság és hatása a reálgazdaságra

| (1) | 2008. november 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) elfogadta Az európai gazdasági fellendülés tervét (a továbbiakban: fellendülési terv), amelynek célja, hogy irányítsa Európa talpra állását a jelenlegi pénzügyi válságból (1). A fellendülési terv két egymást erősítő fő elemből áll. Az első ilyen elemet azok a rövid távú intézkedések jelentik, amelyek a kereslet ösztönzésére, a munkahelyek megőrzésére és a bizalom helyreállítására irányulnak. A második elemet az „okos beruházások” képezik, amelyek célja, hogy hosszú távon magasabb növekedést és fenntartható jólétet biztosítsanak. A fellendülési terv megerősíti és felgyorsítja a lisszaboni stratégia értelmében már folyamatban lévő reformokat. |
| --- | --- |

(1)

2008. november 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) elfogadta Az európai gazdasági fellendülés tervét (a továbbiakban: fellendülési terv), amelynek célja, hogy irányítsa Európa talpra állását a jelenlegi pénzügyi válságból (1). A fellendülési terv két egymást erősítő fő elemből áll. Az első ilyen elemet azok a rövid távú intézkedések jelentik, amelyek a kereslet ösztönzésére, a munkahelyek megőrzésére és a bizalom helyreállítására irányulnak. A második elemet az „okos beruházások” képezik, amelyek célja, hogy hosszú távon magasabb növekedést és fenntartható jólétet biztosítsanak. A fellendülési terv megerősíti és felgyorsítja a lisszaboni stratégia értelmében már folyamatban lévő reformokat.

| (2) | Ebben az összefüggésben az jelent kihívást, hogy elkerüljék az olyan állami beavatkozást, amely aláásná a kevesebb és célzottabb állami támogatás nyújtásának célkitűzését. Mindazonáltal bizonyos feltételek mellett szükség van új ideiglenes állami támogatásra. |
| --- | --- |

(2)

Ebben az összefüggésben az jelent kihívást, hogy elkerüljék az olyan állami beavatkozást, amely aláásná a kevesebb és célzottabb állami támogatás nyújtásának célkitűzését. Mindazonáltal bizonyos feltételek mellett szükség van új ideiglenes állami támogatásra.

| (3) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) azon az állásponton van, hogy új eszközöket kell létrehozni az állami támogatási szabályok oly módon történő alkalmazásának lehetővé tételére, amely a válsághelyzet megoldásához a lehető legnagyobb rugalmasságot nyújtja, miközben egyenlő feltételeket biztosít és elkerüli a verseny indokolatlan korlátozását. Ezen iránymutatás részletesen meghatároz számos kiegészítő ideiglenes lehetőséget, amelyek az EFTA-államok rendelkezésére állnak az állami támogatás nyújtása terén. |
| --- | --- |

(3)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) azon az állásponton van, hogy új eszközöket kell létrehozni az állami támogatási szabályok oly módon történő alkalmazásának lehetővé tételére, amely a válsághelyzet megoldásához a lehető legnagyobb rugalmasságot nyújtja, miközben egyenlő feltételeket biztosít és elkerüli a verseny indokolatlan korlátozását. Ezen iránymutatás részletesen meghatároz számos kiegészítő ideiglenes lehetőséget, amelyek az EFTA-államok rendelkezésére állnak az állami támogatás nyújtása terén.

| (4) | Először is, a pénzügyi válság súlyosan – Izland esetében még soha nem tapasztalt mértékben – érintette az EGT bankszektorát. Az Európai Tanács kiemelte, hogy bár az állami beavatkozásról nemzeti szinten kell dönteni, e döntést összehangolt kereten belül és a közös uniós elvek alapján kell meghozni (2). A Bizottság haladéktalanul lépéseket tett: elfogadta „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című közleményt (3), és elfogadott számos, a pénzügyi intézeteknek nyújtott megmentési támogatás engedélyezéséről szóló határozatot. A Hatóság is ezeknek megfelelő intézkedéseket fogadott el (4). |
| --- | --- |

(4)

Először is, a pénzügyi válság súlyosan – Izland esetében még soha nem tapasztalt mértékben – érintette az EGT bankszektorát. Az Európai Tanács kiemelte, hogy bár az állami beavatkozásról nemzeti szinten kell dönteni, e döntést összehangolt kereten belül és a közös uniós elvek alapján kell meghozni (2). A Bizottság haladéktalanul lépéseket tett: elfogadta „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című közleményt (3), és elfogadott számos, a pénzügyi intézeteknek nyújtott megmentési támogatás engedélyezéséről szóló határozatot. A Hatóság is ezeknek megfelelő intézkedéseket fogadott el (4).

| (5) | A finanszírozási lehetőségek elegendő és megfizethető elérése előfeltétele annak, hogy a privát szektor befektessen, növekedjék, és munkahelyeket teremtsen. Az EFTA-államoknak arra kell felhasználniuk a bankrendszernek nyújtott jelentős pénzügyi támogatás révén keletkező befolyásukat, hogy biztosítsák: a bankoknak nyújtott támogatás ne csak azok pénzügyi helyzetét javítsa, a gazdaság egészének nyújtott bármiféle haszon nélkül. Annak biztosítása érdekében, hogy a bankok folytassák megszokott hitelezési tevékenységeiket, a pénzügyi szektornak szánt támogatást jól kell célozni. A Hatóság ezt figyelembe veszi, amikor felülvizsgálja a bankoknak nyújtott állami támogatást. |
| --- | --- |

(5)

A finanszírozási lehetőségek elegendő és megfizethető elérése előfeltétele annak, hogy a privát szektor befektessen, növekedjék, és munkahelyeket teremtsen. Az EFTA-államoknak arra kell felhasználniuk a bankrendszernek nyújtott jelentős pénzügyi támogatás révén keletkező befolyásukat, hogy biztosítsák: a bankoknak nyújtott támogatás ne csak azok pénzügyi helyzetét javítsa, a gazdaság egészének nyújtott bármiféle haszon nélkül. Annak biztosítása érdekében, hogy a bankok folytassák megszokott hitelezési tevékenységeiket, a pénzügyi szektornak szánt támogatást jól kell célozni. A Hatóság ezt figyelembe veszi, amikor felülvizsgálja a bankoknak nyújtott állami támogatást.

| (6) | Miközben úgy tűnik, hogy a pénzügyi piacokon javul a helyzet, addig a reálgazdaság esetében a pénzügyi válság mostanra érezteti teljes mértékben a hatását. Nagyon komoly visszaesés érinti a szélesebb értelemben vett gazdaságot, és sújtja a háztartásokat, a vállalkozásokat és a munkahelyeket. A bankok leépítik tőkekihelyezéseiket, és a korábbi éveknél sokkal kockázatkerülőbbé válnak a pénzügyi piacok válságának következében, ami hitelmegszorításokhoz vezet. Ez a pénzügyi válság hiteladagolást, kereslet-visszaesést és recessziót válthat ki. |
| --- | --- |

(6)

Miközben úgy tűnik, hogy a pénzügyi piacokon javul a helyzet, addig a reálgazdaság esetében a pénzügyi válság mostanra érezteti teljes mértékben a hatását. Nagyon komoly visszaesés érinti a szélesebb értelemben vett gazdaságot, és sújtja a háztartásokat, a vállalkozásokat és a munkahelyeket. A bankok leépítik tőkekihelyezéseiket, és a korábbi éveknél sokkal kockázatkerülőbbé válnak a pénzügyi piacok válságának következében, ami hitelmegszorításokhoz vezet. Ez a pénzügyi válság hiteladagolást, kereslet-visszaesést és recessziót válthat ki.

| (7) | Ilyen nehézségek nemcsak a likviditási pufferrel nem rendelkező gyenge vállalkozásokat érinthetik, hanem az egészséges vállalkozásokat is, amelyek hirtelen hitelszűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. Ez különösképp igaz a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében, amelyek mindenképp nagyobb nehézséggel néznek szembe a finanszírozási lehetőségek elérésénél, mint a nagyobb vállalkozások. Ez a helyzet nemcsak rövid- és középtávon érintheti sok egészséges vállalkozás és azok alkalmazottainak gazdasági helyzetét, hanem hosszú távon is tartósan negatív hatással lehet, mivel az összes jövőbeni EGT-befektetést – különösképp azokat, amelyek a fenntartható fejlődésre és a lisszaboni stratégia más céljaira irányulnak – késleltetheti, illetve akár meg is akadályozhatja. |
| --- | --- |

(7)

Ilyen nehézségek nemcsak a likviditási pufferrel nem rendelkező gyenge vállalkozásokat érinthetik, hanem az egészséges vállalkozásokat is, amelyek hirtelen hitelszűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. Ez különösképp igaz a kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében, amelyek mindenképp nagyobb nehézséggel néznek szembe a finanszírozási lehetőségek elérésénél, mint a nagyobb vállalkozások. Ez a helyzet nemcsak rövid- és középtávon érintheti sok egészséges vállalkozás és azok alkalmazottainak gazdasági helyzetét, hanem hosszú távon is tartósan negatív hatással lehet, mivel az összes jövőbeni EGT-befektetést – különösképp azokat, amelyek a fenntartható fejlődésre és a lisszaboni stratégia más céljaira irányulnak – késleltetheti, illetve akár meg is akadályozhatja.

1.2.   A nemzeti támogatási intézkedések szoros EGT-szintű koordinálásának szükségessége

| (8) | A jelenlegi pénzügyi helyzetben az EFTA-államok kísértést érezhetnek, hogy egyénileg cselekedjenek és vállalkozásaik megsegítése érdekében támogatási versenybe kezdjenek. A múltbéli tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen egyéni fellépés nem hatékony, és súlyos kárt okozhat a belső piacnak. A támogatás odaítélésénél a jelenlegi konkrét gazdasági helyzet teljes mértékű figyelembevétele mellett nagyon fontos azonos versenyfeltételek biztosítása az európai vállalkozások részére, illetve annak elkerülése, hogy az EFTA-államok támogatási versenybe kezdjenek, mert ez fenntarthatatlan helyzethez vezetne és az EGT egészére káros lenne. A versenypolitika feladata ennek biztosítása. |
| --- | --- |

(8)

A jelenlegi pénzügyi helyzetben az EFTA-államok kísértést érezhetnek, hogy egyénileg cselekedjenek és vállalkozásaik megsegítése érdekében támogatási versenybe kezdjenek. A múltbéli tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen egyéni fellépés nem hatékony, és súlyos kárt okozhat a belső piacnak. A támogatás odaítélésénél a jelenlegi konkrét gazdasági helyzet teljes mértékű figyelembevétele mellett nagyon fontos azonos versenyfeltételek biztosítása az európai vállalkozások részére, illetve annak elkerülése, hogy az EFTA-államok támogatási versenybe kezdjenek, mert ez fenntarthatatlan helyzethez vezetne és az EGT egészére káros lenne. A versenypolitika feladata ennek biztosítása.

1.3.   Az ideiglenes állami támogatási intézkedések szükségessége

| (9) | Az ebben az iránymutatásban foglalt ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek két célja van: az első az, hogy a bankválsághoz kapcsolódó kivételes és átmeneti pénzügyi problémák fényében felszabadítsák a vállalkozások részére történő hitelezést, és ezáltal garantálják a finanszírozási lehetőségek folyamatos elérését. A kkv-k különösen fontos szerepet töltenek be az egész EGT gazdaságában, és pénzügyi helyzetük javítása a nagyvállalatokra is pozitív hatással lesz, ily módon támogatva a gazdasági növekedést és modernizációt hosszabb távon. |
| --- | --- |

(9)

Az ebben az iránymutatásban foglalt ideiglenes kiegészítő intézkedéseknek két célja van: az első az, hogy a bankválsághoz kapcsolódó kivételes és átmeneti pénzügyi problémák fényében felszabadítsák a vállalkozások részére történő hitelezést, és ezáltal garantálják a finanszírozási lehetőségek folyamatos elérését. A kkv-k különösen fontos szerepet töltenek be az egész EGT gazdaságában, és pénzügyi helyzetük javítása a nagyvállalatokra is pozitív hatással lesz, ily módon támogatva a gazdasági növekedést és modernizációt hosszabb távon.

| (10) | A második cél a vállalkozások arra való ösztönzése, hogy továbbra is fektessenek be a jövőbe, különösen a fenntartható fejlődésen alapuló gazdaság irányába. Valóban drámai következményekkel járna, ha a jelenlegi válság eredményeképp a környezetvédelem területén elért jelentős előrehaladás megtorpanna vagy netán visszafordulna. Ezért a környezetvédelmi projektekbe befektető vállalkozásoknak különleges átmeneti támogatást kell biztosítani (amely többek közt az EGT iparának biztosíthatna technológiai előnyt), így egyesítve a sürgős és szükséges pénzügyi támogatást a hosszú távú haszonnal az EGT számára. |
| --- | --- |

(10)

A második cél a vállalkozások arra való ösztönzése, hogy továbbra is fektessenek be a jövőbe, különösen a fenntartható fejlődésen alapuló gazdaság irányába. Valóban drámai következményekkel járna, ha a jelenlegi válság eredményeképp a környezetvédelem területén elért jelentős előrehaladás megtorpanna vagy netán visszafordulna. Ezért a környezetvédelmi projektekbe befektető vállalkozásoknak különleges átmeneti támogatást kell biztosítani (amely többek közt az EGT iparának biztosíthatna technológiai előnyt), így egyesítve a sürgős és szükséges pénzügyi támogatást a hosszú távú haszonnal az EGT számára.

| (11) | Ez az iránymutatás először sorra veszi a közpénzekből nyújtott támogatások azon sokrétű lehetőségeit, amelyek már az EFTA-államok rendelkezésére állnak a hatályos állami támogatási szabályok alapján, majd meghatároz olyan kiegészítő állami támogatási intézkedéseket, amelyeket az EFTA-államok átmenetileg nyújthatnak annak érdekében, hogy a finanszírozási lehetőségek elérésével kapcsolatban néhány vállalkozásnál felmerült nehézségeket orvosolják, valamint hogy a környezetvédelmi célokat követő befektetéseket előmozdítsák. |
| --- | --- |

(11)

Ez az iránymutatás először sorra veszi a közpénzekből nyújtott támogatások azon sokrétű lehetőségeit, amelyek már az EFTA-államok rendelkezésére állnak a hatályos állami támogatási szabályok alapján, majd meghatároz olyan kiegészítő állami támogatási intézkedéseket, amelyeket az EFTA-államok átmenetileg nyújthatnak annak érdekében, hogy a finanszírozási lehetőségek elérésével kapcsolatban néhány vállalkozásnál felmerült nehézségeket orvosolják, valamint hogy a környezetvédelmi célokat követő befektetéseket előmozdítsák.

| (12) | A Hatóság úgy véli, hogy a javasolt támogatási eszközök a legalkalmasabbak a fenti célkitűzések eléréshez. |
| --- | --- |

(12)

A Hatóság úgy véli, hogy a javasolt támogatási eszközök a legalkalmasabbak a fenti célkitűzések eléréshez.

2.   ÁLTALÁNOS GAZDASÁGPOLITIKAI INTÉZKEDÉSEK

| (13) | A fellendülési tervet a jelenlegi gazdasági helyzetre válaszul fogadták el. Tekintettel a válság mértékére, a Közösségnek olyan összehangolt megközelítésre van szüksége, amely elég nagy és elég merész a fogyasztók és az üzleti élet bizalmának helyreállításához. Mindez az EFTA-államokra nézve is igaz. |
| --- | --- |

(13)

A fellendülési tervet a jelenlegi gazdasági helyzetre válaszul fogadták el. Tekintettel a válság mértékére, a Közösségnek olyan összehangolt megközelítésre van szüksége, amely elég nagy és elég merész a fogyasztók és az üzleti élet bizalmának helyreállításához. Mindez az EFTA-államokra nézve is igaz.

| (14) | A fellendülési terv stratégiai célkitűzései a következők:






  — | a kereslet gyors ösztönzése és a fogyasztók bizalmának fellendítése, |
| --- | --- | --- |

(14)

A fellendülési terv stratégiai célkitűzései a következők:

—

a kereslet gyors ösztönzése és a fogyasztók bizalmának fellendítése,

| — | a gazdasági visszaesés humánköltségének, illetve a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatásának csökkentése. Számos munkavállalót és családját érinti a válság most vagy a jövőben. Fel lehet lépni a munkahelyek elveszítésének megfékezése érdekében, illetve azért, hogy az emberek gyorsan visszatérjenek a munkaerőpiacra és ne találják hosszú távú munkanélküliséggel szemben magukat, |
| --- | --- |

—

a gazdasági visszaesés humánköltségének, illetve a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatásának csökkentése. Számos munkavállalót és családját érinti a válság most vagy a jövőben. Fel lehet lépni a munkahelyek elveszítésének megfékezése érdekében, illetve azért, hogy az emberek gyorsan visszatérjenek a munkaerőpiacra és ne találják hosszú távú munkanélküliséggel szemben magukat,

| — | annak elősegítése, hogy Európa ki tudja használni a visszatérő növekedést úgy, hogy az európai gazdaság a versenyképesség és fenntarthatóság kihívásainak és a jövőbeli szükségleteknek megfeleljen, ahogy az a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia kifejti. Mindez jelenti az innováció támogatását, a tudásalapú gazdaság felépítését, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaság irányába történő elmozdulás felgyorsítását. |
| --- | --- |

—

annak elősegítése, hogy Európa ki tudja használni a visszatérő növekedést úgy, hogy az európai gazdaság a versenyképesség és fenntarthatóság kihívásainak és a jövőbeli szükségleteknek megfeleljen, ahogy az a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia kifejti. Mindez jelenti az innováció támogatását, a tudásalapú gazdaság felépítését, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaság irányába történő elmozdulás felgyorsítását.

| (15) | E célkitűzések eléréséhez már most is számos olyan eszköz áll az EFTA-államok rendelkezésére, amelyek nem minősülnek állami támogatásnak. Bizonyos vállalkozások például sokkal súlyosabb nehézségeket tapasztalnak a finanszírozási lehetőségek elérése terén, mint mások, ezáltal késik, sőt veszélyben van a növekedésükhöz, valamint a tervezett befektetéseik megvalósításához szükséges finanszírozás is. Ezért az EFTA-államok elfogadhatnak egy sor, a területükön minden vállalkozásra érvényes és következésképp az állami támogatások szabályain kívül eső általános politikai intézkedést, amelyeknek célja a pénzügyi problémák ideiglenes enyhítése rövid- és középtávon. Meg lehet hosszabbítani például a társadalombiztosítási és hasonló terhekre, vagy akár az adókra vonatkozó fizetési határidőket vagy be lehet vezetni alkalmazottakra vonatkozó intézkedéseket. Ha az ehhez hasonló intézkedések minden vállalkozás számára elérhetőek, akkor elvileg nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(15)

E célkitűzések eléréséhez már most is számos olyan eszköz áll az EFTA-államok rendelkezésére, amelyek nem minősülnek állami támogatásnak. Bizonyos vállalkozások például sokkal súlyosabb nehézségeket tapasztalnak a finanszírozási lehetőségek elérése terén, mint mások, ezáltal késik, sőt veszélyben van a növekedésükhöz, valamint a tervezett befektetéseik megvalósításához szükséges finanszírozás is. Ezért az EFTA-államok elfogadhatnak egy sor, a területükön minden vállalkozásra érvényes és következésképp az állami támogatások szabályain kívül eső általános politikai intézkedést, amelyeknek célja a pénzügyi problémák ideiglenes enyhítése rövid- és középtávon. Meg lehet hosszabbítani például a társadalombiztosítási és hasonló terhekre, vagy akár az adókra vonatkozó fizetési határidőket vagy be lehet vezetni alkalmazottakra vonatkozó intézkedéseket. Ha az ehhez hasonló intézkedések minden vállalkozás számára elérhetőek, akkor elvileg nem minősülnek állami támogatásnak.

| (16) | Az EFTA-államok a fogyasztóknak közvetlenül is nyújthatnak pénzügyi támogatást, például a régi termékek selejtezésére és/vagy környezetbarát termékek vásárlására. Ha a termék származására való megkülönböztetés nélkül nyújtják a támogatást, ez nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(16)

Az EFTA-államok a fogyasztóknak közvetlenül is nyújthatnak pénzügyi támogatást, például a régi termékek selejtezésére és/vagy környezetbarát termékek vásárlására. Ha a termék származására való megkülönböztetés nélkül nyújtják a támogatást, ez nem minősül állami támogatásnak.

| (17) | Ezenfelül a kkv-k, de ugyanúgy a nagyobb vállalkozások megsegítésére ki lehetne használni az olyan általános közösségi programokat is, mint például az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013), illetve a 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott európai közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007–2013). |
| --- | --- |

(17)

Ezenfelül a kkv-k, de ugyanúgy a nagyobb vállalkozások megsegítésére ki lehetne használni az olyan általános közösségi programokat is, mint például az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013), illetve a 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott európai közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007–2013).

3.   A JELENLEGI ESZKÖZÖK ALAPJÁN NYÚJTHATÓ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

| (18) | A Hatóság az elmúlt néhány évben jelentős mértékben korszerűsítette az állami támogatások szabályait annak érdekében, hogy arra ösztönözze az EFTA-államokat, hogy a közpénzekből nyújtott támogatásokat célirányosabban fordítsák a fenntartható beruházásokra, és ezáltal is hozzájáruljanak lisszaboni stratégia megvalósításához. Ennek keretében különös figyelmet kaptak a kkv-k, ami több állami támogatási lehetőség megnyílásával járt együtt. A nemrégiben elfogadott általános csoportmentességi rendelet (7) továbbá jelentős mértékben egyszerűsítette és korszerűsítette az állami támogatások szabályait: minimális adminisztratív teher mellett számos különböző támogatási intézkedési lehetőséget kínál az EFTA-államoknak. A jelenlegi gazdasági helyzetben különösen fontosak a következő, már létező állami támogatási eszközök: |
| --- | --- |

(18)

A Hatóság az elmúlt néhány évben jelentős mértékben korszerűsítette az állami támogatások szabályait annak érdekében, hogy arra ösztönözze az EFTA-államokat, hogy a közpénzekből nyújtott támogatásokat célirányosabban fordítsák a fenntartható beruházásokra, és ezáltal is hozzájáruljanak lisszaboni stratégia megvalósításához. Ennek keretében különös figyelmet kaptak a kkv-k, ami több állami támogatási lehetőség megnyílásával járt együtt. A nemrégiben elfogadott általános csoportmentességi rendelet (7) továbbá jelentős mértékben egyszerűsítette és korszerűsítette az állami támogatások szabályait: minimális adminisztratív teher mellett számos különböző támogatási intézkedési lehetőséget kínál az EFTA-államoknak. A jelenlegi gazdasági helyzetben különösen fontosak a következő, már létező állami támogatási eszközök:

| (19) | Az EGT-megállapdáshoz igazított de minimis rendelet (8) kimondja, hogy az EGT-megállapodás értelmében nem minősül állami támogatásnak a bármely hároméves időszakban odaítélt, vállalkozásonként 200 000 EUR-t meg nem haladó támogatási intézkedés. Kimondja a rendelet továbbá azt is, hogy a legfeljebb 1,5 millió EUR összegű garanciák sem haladják meg a de minimis küszöböt, ezért szintén nem minősülnek támogatásnak. Következésképpen az EFTA-államok ezeket a garanciákat a megfelelő támogatástartalom kiszámítása nélkül és az adminisztratív terhek elkerülésével ítélhetik oda. |
| --- | --- |

(19)

Az EGT-megállapdáshoz igazított de minimis rendelet (8) kimondja, hogy az EGT-megállapodás értelmében nem minősül állami támogatásnak a bármely hároméves időszakban odaítélt, vállalkozásonként 200 000 EUR-t meg nem haladó támogatási intézkedés. Kimondja a rendelet továbbá azt is, hogy a legfeljebb 1,5 millió EUR összegű garanciák sem haladják meg a de minimis küszöböt, ezért szintén nem minősülnek támogatásnak. Következésképpen az EFTA-államok ezeket a garanciákat a megfelelő támogatástartalom kiszámítása nélkül és az adminisztratív terhek elkerülésével ítélhetik oda.

| (20) | Az állami támogatási szabályok egyik legfontosabb eleme a fent említett általános csoportmentességi rendelet, amely néhány fontosabb támogatási intézkedés esetében egyszerűsíti az állami támogatási eljárást, és hozzájárul ahhoz, hogy az állami támogatásokat a kiemelt EGT-célkitűzések megvalósítására fordítsák. A korábban hatályos csoportmentességeket és az új területeket (nagyvállalatok esetében: innováció, környezetvédelem, kutatás-fejlesztés, kkv-k esetében: kockázatitőke-intézkedések) egyetlen eszközben egyesítették. Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó esetekben az EFTA-államok a Hatóságnak történő előzetes bejelentés nélkül nyújthatnak támogatást. Az eljárás gyorsasága tehát az EFTA-államokon múlik. Az általános csoportmentességi rendelet különösen azért fontos a kkv-knak, mert külön szabályokban rendelkezik a kizárólag kkv-knak szóló beruházási és foglalkoztatási támogatásról. Mindazonáltal a rendelet 26 intézkedése kivétel nélkül a kkv-k rendelkezésére áll, így az EFTA-államok a kkv-k valamennyi fejlődési szakaszán végigkísérhetik azokat: segíthetnek a finanszírozási lehetőségek elérésében, a kutatás-fejlesztés, az innováció, a képzés, a foglalkoztatás, a környezetvédelmi intézkedések stb. területén. |
| --- | --- |

(20)

Az állami támogatási szabályok egyik legfontosabb eleme a fent említett általános csoportmentességi rendelet, amely néhány fontosabb támogatási intézkedés esetében egyszerűsíti az állami támogatási eljárást, és hozzájárul ahhoz, hogy az állami támogatásokat a kiemelt EGT-célkitűzések megvalósítására fordítsák. A korábban hatályos csoportmentességeket és az új területeket (nagyvállalatok esetében: innováció, környezetvédelem, kutatás-fejlesztés, kkv-k esetében: kockázatitőke-intézkedések) egyetlen eszközben egyesítették. Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó esetekben az EFTA-államok a Hatóságnak történő előzetes bejelentés nélkül nyújthatnak támogatást. Az eljárás gyorsasága tehát az EFTA-államokon múlik. Az általános csoportmentességi rendelet különösen azért fontos a kkv-knak, mert külön szabályokban rendelkezik a kizárólag kkv-knak szóló beruházási és foglalkoztatási támogatásról. Mindazonáltal a rendelet 26 intézkedése kivétel nélkül a kkv-k rendelkezésére áll, így az EFTA-államok a kkv-k valamennyi fejlődési szakaszán végigkísérhetik azokat: segíthetnek a finanszírozási lehetőségek elérésében, a kutatás-fejlesztés, az innováció, a képzés, a foglalkoztatás, a környezetvédelmi intézkedések stb. területén.

| (21) | A környezetvédelem állami támogatásáról szóló új iránymutatás (9) úgy rendelkezik, hogy az EFTA-államok többek között az alábbi állami támogatásokat nyújthatják:






  — | olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek a közösségi normákon túlmenően javítják környezetvédelmi teljesítményüket, vagy ilyen normák hiányában a környezetvédelem fejlesztéséhez nyújtott támogatás: kisvállalkozásoknak a beruházási többletköltségek maximum 70 %-a (ökoinnováció esetén maximum 80 %), illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárás alapján nyújtják, nagyvállalatoknak is a beruházási többletköltségek maximum 100 %-a, |
| --- | --- | --- |

(21)

A környezetvédelem állami támogatásáról szóló új iránymutatás (9) úgy rendelkezik, hogy az EFTA-államok többek között az alábbi állami támogatásokat nyújthatják:

—

olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek a közösségi normákon túlmenően javítják környezetvédelmi teljesítményüket, vagy ilyen normák hiányában a környezetvédelem fejlesztéséhez nyújtott támogatás: kisvállalkozásoknak a beruházási többletköltségek maximum 70 %-a (ökoinnováció esetén maximum 80 %), illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárás alapján nyújtják, nagyvállalatoknak is a beruházási többletköltségek maximum 100 %-a,

| — | a megújuló energiák és a kapcsolt energiatermelés területén az EFTA-államok működési támogatást nyújthatnak a termelési többletköltségek összességének fedezésére, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiák és a kapcsolt energiatermelés területén az EFTA-államok működési támogatást nyújthatnak a termelési többletköltségek összességének fedezésére,

| — | az energiatakarékosságra és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához az EFTA-államok olyan támogatást nyújthatnak, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások energiamegtakarítást érjenek el, illetve támogatásban részesüljenek a megújuló energiaforrások és a kapcsolt energiatermelés területén: kisvállalkozások esetén ez a beruházási többletköltségek maximum 80 % -a, illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárásban nyújtják, a beruházási többletköltségek maximum 100 %-a lehet. |
| --- | --- |

—

az energiatakarékosságra és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések megvalósításához az EFTA-államok olyan támogatást nyújthatnak, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások energiamegtakarítást érjenek el, illetve támogatásban részesüljenek a megújuló energiaforrások és a kapcsolt energiatermelés területén: kisvállalkozások esetén ez a beruházási többletköltségek maximum 80 % -a, illetve amennyiben a támogatást valódi versenypiaci körülmények között zajló közbeszerzési eljárásban nyújtják, a beruházási többletköltségek maximum 100 %-a lehet.

| (22) | 2007. február 7-én a Hatóság a kutatás-fejlesztéshez és az innovációhoz nyújtott állami támogatásokra vonatkozóan új iránymutatást fogadott el. A dokumentum célirányosan a kkv-knak kidolgozott új rendelkezéseket tartalmaz az innovációval kapcsolatban, és megfelel annak a célkitűzésnek is, hogy a támogatásokat a lisszaboni stratégiában meghatározott irányvonal mentén a munkahelyek és a növekedés megteremtésére fordítsák. Az EFTA-államok többek között a következő célokra nyújthatnak állami támogatást:






  — | K + F-projektekre nyújtott támogatás, különösen az alapkutatás támogatása, amely a támogatható költségek maximum 100 %-os, illetve az ipari kutatás támogatása, amely a támogatható költségek maximum 80 %-os támogatását jelenti kisvállalkozások esetén, |
| --- | --- | --- |

(22)

2007. február 7-én a Hatóság a kutatás-fejlesztéshez és az innovációhoz nyújtott állami támogatásokra vonatkozóan új iránymutatást fogadott el. A dokumentum célirányosan a kkv-knak kidolgozott új rendelkezéseket tartalmaz az innovációval kapcsolatban, és megfelel annak a célkitűzésnek is, hogy a támogatásokat a lisszaboni stratégiában meghatározott irányvonal mentén a munkahelyek és a növekedés megteremtésére fordítsák. Az EFTA-államok többek között a következő célokra nyújthatnak állami támogatást:

—

K + F-projektekre nyújtott támogatás, különösen az alapkutatás támogatása, amely a támogatható költségek maximum 100 %-os, illetve az ipari kutatás támogatása, amely a támogatható költségek maximum 80 %-os támogatását jelenti kisvállalkozások esetén,

| — | új innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximum 1 millió EUR – a támogatott régiókban ennél is magasabb – összegben, innovációs csoportosulásoknak nyújtott támogatás, innovatív tanácsadási szolgáltatásokhoz és innovatív támogatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás, |
| --- | --- |

—

új innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximum 1 millió EUR – a támogatott régiókban ennél is magasabb – összegben, innovációs csoportosulásoknak nyújtott támogatás, innovatív tanácsadási szolgáltatásokhoz és innovatív támogatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás,

| — | magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás, műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, a szolgáltatás területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, a kkv-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás, műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, a szolgáltatás területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, a kkv-k iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás.

| (23) | A versenyképesség másik kulcsfontosságú eleme a képzés. Az új készségek kialakítása érdekében a képzésbe eszközölt beruházások fenntartása még növekvő munkanélküliség esetén is különösen fontos. Az új általános csoportmentességi rendelet alapján az EFTA-államok általános és szakképzési támogatást nyújthatnak a vállalkozásoknak, ami a támogatható költségek maximum 80 %-áig terjedhet. |
| --- | --- |

(23)

A versenyképesség másik kulcsfontosságú eleme a képzés. Az új készségek kialakítása érdekében a képzésbe eszközölt beruházások fenntartása még növekvő munkanélküliség esetén is különösen fontos. Az új általános csoportmentességi rendelet alapján az EFTA-államok általános és szakképzési támogatást nyújthatnak a vállalkozásoknak, ami a támogatható költségek maximum 80 %-áig terjedhet.

| (24) | 2008-ban a Hatóság új iránymutatást fogadott el a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról, amely meghatározza, hogy mely körülmények között nem minősülnek a kölcsönre nyújtott állami kezességvállalások állami támogatásnak. Az iránymutatás értelmében a kezességvállalások különösen abban az esetben nem minősülnek állami támogatásnak, ha azokat piaci áron nyújtják. Az új iránymutatás tisztázza azokat a körülményeket, amelyek megléte alapján eldönthető, kezességvállalás formájában nyújtott támogatásról van-e szó, valamint – első ízben – külön mentesülési díjakat vezet be a kkv-k számára, lehetővé téve a kkv-k finanszírozásának támogatása érdekében a kezesség könnyebb, de biztonságos igénybevételét. |
| --- | --- |

(24)

2008-ban a Hatóság új iránymutatást fogadott el a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról, amely meghatározza, hogy mely körülmények között nem minősülnek a kölcsönre nyújtott állami kezességvállalások állami támogatásnak. Az iránymutatás értelmében a kezességvállalások különösen abban az esetben nem minősülnek állami támogatásnak, ha azokat piaci áron nyújtják. Az új iránymutatás tisztázza azokat a körülményeket, amelyek megléte alapján eldönthető, kezességvállalás formájában nyújtott támogatásról van-e szó, valamint – első ízben – külön mentesülési díjakat vezet be a kkv-k számára, lehetővé téve a kkv-k finanszírozásának támogatása érdekében a kezesség könnyebb, de biztonságos igénybevételét.

| (25) | A Hatóság 2006. október 25-én új iránymutatást fogadott el a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról. Az iránymutatás az innovatív és gyorsan növekedő kkv-kre irányul, amelyek a lisszaboni stratégia középpontjában állnak. A Hatóság új, megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR értékű mentesülési küszöböt vezetett be, ami 50 %-os növekedést jelent. A Hatóság elfogadja, hogy e határérték alatt az alternatív finanszírozási eszközök rendszerint hiányoznak a pénzügyi piacokról (azaz a piac elégtelenül működik). Ezenkívül az általános csoportmentességi rendelet is rendelkezik a kockázati tőkéhez nyújtott támogatásról. |
| --- | --- |

(25)

A Hatóság 2006. október 25-én új iránymutatást fogadott el a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról. Az iránymutatás az innovatív és gyorsan növekedő kkv-kre irányul, amelyek a lisszaboni stratégia középpontjában állnak. A Hatóság új, megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR értékű mentesülési küszöböt vezetett be, ami 50 %-os növekedést jelent. A Hatóság elfogadja, hogy e határérték alatt az alternatív finanszírozási eszközök rendszerint hiányoznak a pénzügyi piacokról (azaz a piac elégtelenül működik). Ezenkívül az általános csoportmentességi rendelet is rendelkezik a kockázati tőkéhez nyújtott támogatásról.

| (26) | A hátrányos helyzetű régiókban az EFTA-államok a 2007–2013 közötti regionális támogatásokra vonatkozó, 2007 januárja óta alkalmazandó iránymutatás értelmében beruházási támogatást nyújthatnak új létesítmények kialakításához, meglévő létesítmények bővítéséhez vagy új termékekkel történő diverzifikációhoz. |
| --- | --- |

(26)

A hátrányos helyzetű régiókban az EFTA-államok a 2007–2013 közötti regionális támogatásokra vonatkozó, 2007 januárja óta alkalmazandó iránymutatás értelmében beruházási támogatást nyújthatnak új létesítmények kialakításához, meglévő létesítmények bővítéséhez vagy új termékekkel történő diverzifikációhoz.

| (27) | Az iránymutatás ezenkívül új támogatási formát vezet be annak érdekében, hogy a támogatott területeken ösztönözzék a vállalkozásindítást, és támogassák a kisvállalkozások korai fejlődési szakaszát. |
| --- | --- |

(27)

Az iránymutatás ezenkívül új támogatási formát vezet be annak érdekében, hogy a támogatott területeken ösztönözzék a vállalkozásindítást, és támogassák a kisvállalkozások korai fejlődési szakaszát.

| (28) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatályos iránymutatás szerint az EFTA-államok ezenkívül támogatást nyújthatnak az azt igénylő vállalkozásoknak. E célból az EFTA-államok a kkv-knek kidolgozott megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatási programokat jelenthetnek be. |
| --- | --- |

(28)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatályos iránymutatás szerint az EFTA-államok ezenkívül támogatást nyújthatnak az azt igénylő vállalkozásoknak. E célból az EFTA-államok a kkv-knek kidolgozott megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatási programokat jelenthetnek be.

4.   A 61. CIKK (3) BEKEZDÉSE b) PONTJÁNAK ALKALMAZHATÓSÁGA

4.1.   Általános elvek

| (29) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Hatóság az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azt a támogatást, amelyet „egy EFTA-állam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtanak. Ez a rendelkezés megegyezik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, amellyel kapcsolatban az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy bármely eltérési rendelkezést – mint amilyen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja – szigorúan kell értelmezni (10). |
| --- | --- |

(29)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a Hatóság az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azt a támogatást, amelyet „egy EFTA-állam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtanak. Ez a rendelkezés megegyezik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, amellyel kapcsolatban az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a szóban forgó zavarnak az adott tagállam gazdaságának egészét, és nem csupán valamelyik régióját vagy területének egyes részeit kell érintenie. Ez összhangban van azzal a követelménnyel is, hogy bármely eltérési rendelkezést – mint amilyen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja – szigorúan kell értelmezni (10).

| (30) | A Bizottság határozathozatala következetesen alkalmazza a szigorú értelmezés elvét (11). A Hatóság hasonlóképpen szigorúan értelmezi az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontját (12). |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság határozathozatala következetesen alkalmazza a szigorú értelmezés elvét (11). A Hatóság hasonlóképpen szigorúan értelmezi az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontját (12).

| (31) | Ezzel összefüggésben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi globális válság idején a pénzügyi rendszernek nyújtott sürgősségi támogatáson túlmenő, kivételes szakpolitikai fellépésekre van szükség. |
| --- | --- |

(31)

Ezzel összefüggésben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi globális válság idején a pénzügyi rendszernek nyújtott sürgősségi támogatáson túlmenő, kivételes szakpolitikai fellépésekre van szükség.

| (32) | A válság előbb-utóbb – ha nem is azonos módon és mértékben – valamennyi EFTA-államot érinteni fogja: várhatóan növekedni fog a munkanélküliség, csökken a kereslet, és romlik a költségvetési helyzet. |
| --- | --- |

(32)

A válság előbb-utóbb – ha nem is azonos módon és mértékben – valamennyi EFTA-államot érinteni fogja: várhatóan növekedni fog a munkanélküliség, csökken a kereslet, és romlik a költségvetési helyzet.

| (33) | A jelenlegi pénzügyi válság súlyossága és az EFTA-államok egész gazdaságára gyakorolt hatása alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy e nehézségek orvoslásához indokolt az állami támogatások bizonyos kategóriáinak korlátozott idejű alkalmazása, és ezeket a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. |
| --- | --- |

(33)

A jelenlegi pénzügyi válság súlyossága és az EFTA-államok egész gazdaságára gyakorolt hatása alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy e nehézségek orvoslásához indokolt az állami támogatások bizonyos kategóriáinak korlátozott idejű alkalmazása, és ezeket a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani.

| (34) | Az EFTA-államoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy a Hatóság felé közölt, e keretszabály hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések szükségesek, megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy megszüntessék az EFTA-állam gazdaságának komoly zavarát; az EFTA-államoknak igazolniuk kell továbbá, hogy valamennyi feltétel maradéktalanul teljesül. |
| --- | --- |

(34)

Az EFTA-államoknak tehát alá kell támasztaniuk, hogy a Hatóság felé közölt, e keretszabály hatálya alá tartozó állami támogatási intézkedések szükségesek, megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy megszüntessék az EFTA-állam gazdaságának komoly zavarát; az EFTA-államoknak igazolniuk kell továbbá, hogy valamennyi feltétel maradéktalanul teljesül.

4.2.   Összeegyeztethető, korlátozott összegű támogatás

4.2.1.   A jelenlegi keret

| (35) | Az EGT-megállapodáshoz igazított de minimis rendelet 2. cikke (13) a következőképpen rendelkezik:
  „Amennyiben a támogatással kapcsolatos rendelkezések megfelelnek ezen cikk (2)–(5) bekezdésében megállapított feltételeknek, úgy azokat úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése valamennyi szempontját, és ezért nem tartoznak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 2. cikkében foglalt bejelentési kötelezettség alá.
  Bármely három pénzügyi év időszakában bármely vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. Bármely három pénzügyi év időszakában a közúti szállítás terén működő vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. E felső határok a csekély összegű (de minimis) támogatás formájától és a kitűzött céltól függetlenül alkalmazandók, valamint tekintet nélkül arra, hogy az EFTA-állam által biztosított támogatást teljesen vagy részben közösségi eredetű forrásokból finanszírozzák. Az időszakot az érintett EFTA-államban a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évekre hivatkozva kell meghatározni.” |
| --- | --- |

(35)

Az EGT-megállapodáshoz igazított de minimis rendelet 2. cikke (13) a következőképpen rendelkezik:

„Amennyiben a támogatással kapcsolatos rendelkezések megfelelnek ezen cikk (2)–(5) bekezdésében megállapított feltételeknek, úgy azokat úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése valamennyi szempontját, és ezért nem tartoznak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 2. cikkében foglalt bejelentési kötelezettség alá.

Bármely három pénzügyi év időszakában bármely vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. Bármely három pénzügyi év időszakában a közúti szállítás terén működő vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. E felső határok a csekély összegű (de minimis) támogatás formájától és a kitűzött céltól függetlenül alkalmazandók, valamint tekintet nélkül arra, hogy az EFTA-állam által biztosított támogatást teljesen vagy részben közösségi eredetű forrásokból finanszírozzák. Az időszakot az érintett EFTA-államban a vállalkozás által alkalmazott pénzügyi évekre hivatkozva kell meghatározni.”

4.2.2.   Új intézkedés

| (36) | A pénzügyi válság nem csak a strukturálisan gyenge vállalkozásokat érinti, hanem azokat is, amelyek hirtelen hitelszűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. E vállalkozások pénzügyi helyzetének javítása az egész európai gazdaságra pozitív hatással lesz. |
| --- | --- |

(36)

A pénzügyi válság nem csak a strukturálisan gyenge vállalkozásokat érinti, hanem azokat is, amelyek hirtelen hitelszűkével vagy akár hitelhiánnyal találhatják szemben magukat. E vállalkozások pénzügyi helyzetének javítása az egész európai gazdaságra pozitív hatással lesz.

| (37) | A jelenlegi gazdasági helyzetben tehát szükséges olyan korlátozott összegű támogatás nyújtásának ideiglenes engedélyezése, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel meghaladja a de minimis rendeletben lefektetett határértéket. |
| --- | --- |

(37)

A jelenlegi gazdasági helyzetben tehát szükséges olyan korlátozott összegű támogatás nyújtásának ideiglenes engedélyezése, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel meghaladja a de minimis rendeletben lefektetett határértéket.

| (38) | A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a megállapodással összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő kritériumok mindegyike teljesül:






  a) | a támogatás összege vállalkozásonként nem haladja meg az 500 000 EUR összegű pénzbeli támogatást; az adatokat bruttó formában, vagyis az adó és egyéb terhek levonása előtt használják; ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a bruttó támogatástartalommal; |
| --- | --- | --- |

(38)

A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a megállapodással összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, ha a következő kritériumok mindegyike teljesül:

a)

a támogatás összege vállalkozásonként nem haladja meg az 500 000 EUR összegű pénzbeli támogatást; az adatokat bruttó formában, vagyis az adó és egyéb terhek levonása előtt használják; ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a bruttó támogatástartalommal;

| b) | a támogatást támogatási program formájában nyújtják; |
| --- | --- |

b)

a támogatást támogatási program formájában nyújtják;

| c) | a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (14); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben; a támogatási program nem alkalmazható halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásra; |
| --- | --- |

c)

a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (14); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben; a támogatási program nem alkalmazható halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásra;

| d) | a támogatás nem exporttámogatás, sem pedig az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő támogatás; |
| --- | --- |

d)

a támogatás nem exporttámogatás, sem pedig az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő támogatás;

| e) | a támogatást 2010. december 31. előtt nyújtják; |
| --- | --- |

e)

a támogatást 2010. december 31. előtt nyújtják;

| f) | a támogatás odaítélését megelőzően az EFTA-állam írásos vagy elektronikus nyilatkozatot szerez be az érintett vállalkozástól arról, milyen más de minimis vagy egyéb támogatásban részesült a vállalkozás a folyó pénzügyi évben ezen intézkedés alapján, és ellenőrzi, hogy a vállalkozás számára a 2008. január 1. és 2010. december 31. között nyújtott támogatás teljes összege ezzel együtt sem haladja-e meg az 500 000 EUR-s küszöböt; |
| --- | --- |

f)

a támogatás odaítélését megelőzően az EFTA-állam írásos vagy elektronikus nyilatkozatot szerez be az érintett vállalkozástól arról, milyen más de minimis vagy egyéb támogatásban részesült a vállalkozás a folyó pénzügyi évben ezen intézkedés alapján, és ellenőrzi, hogy a vállalkozás számára a 2008. január 1. és 2010. december 31. között nyújtott támogatás teljes összege ezzel együtt sem haladja-e meg az 500 000 EUR-s küszöböt;

| g) | a támogatási program nem vonatkozik a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozásokra; a támogatás alkalmazható a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásokra (15), kivéve abban az esetben, ha a támogatás összegét az elsődleges termelőktől felvásárolt vagy az érintett vállalkozás által forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján határozzák meg, illetve ha a támogatás előfeltétele, hogy azt részben vagy teljesen az elsődleges termelőkre hárítsák át (16). |
| --- | --- |

g)

a támogatási program nem vonatkozik a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozásokra; a támogatás alkalmazható a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásokra (15), kivéve abban az esetben, ha a támogatás összegét az elsődleges termelőktől felvásárolt vagy az érintett vállalkozás által forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján határozzák meg, illetve ha a támogatás előfeltétele, hogy azt részben vagy teljesen az elsődleges termelőkre hárítsák át (16).

4.3.   Kezességvállalás formájában nyújtott támogatások

4.3.1.   A jelenlegi keret

| (39) | A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás célja, hogy az EFTA-államok számára részletesebb útmutatással szolgáljon azokról az elvekről, amelyekre a Hatóság az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkre vonatkozó értelmezését, valamint e cikkeknek az állami kezességvállalásra történő alkalmazását alapozni kívánja. Az iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem valósul meg állami támogatás. A kezességvállalás értékeléséhez szükséges összeegyeztethetőségi kritériumokat az iránymutatás nem adja meg. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás célja, hogy az EFTA-államok számára részletesebb útmutatással szolgáljon azokról az elvekről, amelyekre a Hatóság az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkre vonatkozó értelmezését, valamint e cikkeknek az állami kezességvállalásra történő alkalmazását alapozni kívánja. Az iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem valósul meg állami támogatás. A kezességvállalás értékeléséhez szükséges összeegyeztethetőségi kritériumokat az iránymutatás nem adja meg.

4.3.2.   Új intézkedés

| (40) | Annak érdekében, hogy tovább ösztönözzék a finanszírozási lehetőségekhez jutást, és csökkentsék a bankok jelenleg tapasztalható kockázatkerülését, a kölcsönökre nyújtott kezességvállalás korlátozott ideig történő támogatása megfelelő és célirányos megoldás lehet a cégek finanszírozáshoz juttatására. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy tovább ösztönözzék a finanszírozási lehetőségekhez jutást, és csökkentsék a bankok jelenleg tapasztalható kockázatkerülését, a kölcsönökre nyújtott kezességvállalás korlátozott ideig történő támogatása megfelelő és célirányos megoldás lehet a cégek finanszírozáshoz juttatására.

| (41) | A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a megállapodással összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, amennyiben a következő kritériumok mindegyike teljesül:






  a) | kkv-kkal szemben az EFTA-államok a mellékletben meghatározott mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj maximum 25 %-át (17); |
| --- | --- | --- |

(41)

A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a megállapodással összeegyeztethetőnek tekinti az ilyen állami támogatást, amennyiben a következő kritériumok mindegyike teljesül:

a)

kkv-kkal szemben az EFTA-államok a mellékletben meghatározott mentesülés szerint nyújtott új kezességvállalás esetében elengedik az éves fizetendő díj maximum 25 %-át (17);

| b) | nagyvállalatok esetében az EFTA-államok szintén maximum 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalásoknak a mellékletben meghatározott ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját; |
| --- | --- |

b)

nagyvállalatok esetében az EFTA-államok szintén maximum 15 %-kal csökkentik az új kezességvállalásoknak a mellékletben meghatározott ugyanazon mentesülés alapján számított éves díját;

| c) | amennyiben a kezességvállalási programok támogatási elemét a Hatóság által már elfogadott módszerekkel számítják ki valamely, az EGT-megállapodásba beépített, állami támogatásra vonatkozó rendelet szerint történő bejelentésük után (18), az EFTA-államok kkv-k esetében szintén hasonlóan, legfeljebb 25 %-kal, nagyvállalatok esetében pedig legfeljebb 15 %-kal csökkenthetik az új kezességvállalásokért fizetendő éves díjat; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a kezességvállalási programok támogatási elemét a Hatóság által már elfogadott módszerekkel számítják ki valamely, az EGT-megállapodásba beépített, állami támogatásra vonatkozó rendelet szerint történő bejelentésük után (18), az EFTA-államok kkv-k esetében szintén hasonlóan, legfeljebb 25 %-kal, nagyvállalatok esetében pedig legfeljebb 15 %-kal csökkenthetik az új kezességvállalásokért fizetendő éves díjat;

| d) | a kölcsön maximális összege nem haladja meg a kedvezményezett 2008. évi teljes éves bérköltségét (beleértve a szociális járulékokat és a vállalkozás telephelyén munkát végző, de hivatalosan valamely alvállalkozó alkalmazásában álló személyzet költségét). A 2008. január 1-jén vagy azután alapított vállalkozások esetén a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére vonatkozó éves becsült bérköltséget; |
| --- | --- |

d)

a kölcsön maximális összege nem haladja meg a kedvezményezett 2008. évi teljes éves bérköltségét (beleértve a szociális járulékokat és a vállalkozás telephelyén munkát végző, de hivatalosan valamely alvállalkozó alkalmazásában álló személyzet költségét). A 2008. január 1-jén vagy azután alapított vállalkozások esetén a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a működés első két évére vonatkozó éves becsült bérköltséget;

| e) | a kezességvállalások legkésőbb 2010. december 31-én nyújthatók; |
| --- | --- |

e)

a kezességvállalások legkésőbb 2010. december 31-én nyújthatók;

| f) | a kezességvállalás nem haladja meg a kölcsön 90 %-át; |
| --- | --- |

f)

a kezességvállalás nem haladja meg a kölcsön 90 %-át;

| g) | a kezességvállalás beruházási és működőtőke-kölcsönre is nyújtható; |
| --- | --- |

g)

a kezességvállalás beruházási és működőtőke-kölcsönre is nyújtható;

| h) | a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számítva legfeljebb két éven át alkalmazzák. Amennyiben a kapcsolódó kölcsön futamideje meghaladja a két évet, az EFTA-államok további legfeljebb nyolc évig csökkentés nélkül alkalmazhatják a mellékletben meghatározott mentesülési díjakat; |
| --- | --- |

h)

a kezességvállalás díjának csökkentését a kezességvállalás odaítélésétől számítva legfeljebb két éven át alkalmazzák. Amennyiben a kapcsolódó kölcsön futamideje meghaladja a két évet, az EFTA-államok további legfeljebb nyolc évig csökkentés nélkül alkalmazhatják a mellékletben meghatározott mentesülési díjakat;

| i) | a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (19); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

i)

a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (19); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben.

4.4.   Támogatott kölcsön formájában nyújtott támogatások

4.4.1.   A jelenlegi keret

| (42) | A referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(42)

A referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.

4.4.2.   Új intézkedés

| (43) | A jelenlegi piaci körülmények között előfordulhat, hogy a vállalkozásoknak nehézséget okoz a finanszírozási lehetőségek megtalálása. Ezért a Hatóság elfogadhatónak tartja, hogy a tagállamok állami vagy magánforrásból kölcsönt nyújtsanak, amennyiben annak kamatlába egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1. és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló hatósági iránymutatásban meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal. |
| --- | --- |

(43)

A jelenlegi piaci körülmények között előfordulhat, hogy a vállalkozásoknak nehézséget okoz a finanszírozási lehetőségek megtalálása. Ezért a Hatóság elfogadhatónak tartja, hogy a tagállamok állami vagy magánforrásból kölcsönt nyújtsanak, amennyiben annak kamatlába egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1. és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló hatósági iránymutatásban meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.

| (44) | Ideiglenesen úgy tekintik, hogy a fenti kamatláb, illetve a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott referencia-kamatláb különbségeként jelentkező támogatási elem az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető a megállapodással, a következő feltételek teljesülése esetén:






  a) | ez a módszer minden, 2010. december 31-éig kötött szerződésre alkalmazandó. A módszer mindenfajta futamidejű kölcsönre alkalmazható. A kamatlábak csökkentését a 2012. december 31. előtt eszközölt kamatkifizetések esetében lehet alkalmazni (20). A fenti időpont utáni kölcsönök esetében legalább a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott kamatlábbal egyenlő kamatlábat kell alkalmazni; |
| --- | --- | --- |

(44)

Ideiglenesen úgy tekintik, hogy a fenti kamatláb, illetve a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott referencia-kamatláb különbségeként jelentkező támogatási elem az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető a megállapodással, a következő feltételek teljesülése esetén:

a)

ez a módszer minden, 2010. december 31-éig kötött szerződésre alkalmazandó. A módszer mindenfajta futamidejű kölcsönre alkalmazható. A kamatlábak csökkentését a 2012. december 31. előtt eszközölt kamatkifizetések esetében lehet alkalmazni (20). A fenti időpont utáni kölcsönök esetében legalább a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott kamatlábbal egyenlő kamatlábat kell alkalmazni;

| b) | a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (21); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

b)

a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (21); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben.

4.5.   Környezetbarát termékek előállításához nyújtott támogatások

4.5.1.   A jelenlegi keret

| (45) | A Hatóság referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatása az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(45)

A Hatóság referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatása az egyéves bankközi kínálati kamatláb (IBOR) alapján határozza meg a referencia-kamatláb megállapításának módját, amelyet a vállalkozás hitelképességétől és a felajánlott biztosítékoktól függően 60–1 000 bázisponttal növelnek meg. A Hatóság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módját a fennálló piaci feltételek függvényében módosíthatja. Amennyiben az EFTA-államok a kölcsön odaítélésekor hatályos iránymutatásban megállapított módszert alkalmazzák a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására, és teljesítik a szóban forgó iránymutatásban meghatározott feltételeket, a kamat elvileg nem tartalmaz állami támogatást.

4.5.2.   Új intézkedés

| (46) | A jelenlegi pénzügyi válság következtében a vállalkozások a környezetbarátabb termékek előállítása tekintetében is nehezebben juthatnak finanszírozási lehetőséghez. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás nem feltétlenül elegendő olyan költséges projektek finanszírozásához, amelyek célja a környezetvédelem erősítése azáltal, hogy a később bevezetésre kerülő normákhoz korábban igazodnak, vagy azokon túllépnek. |
| --- | --- |

(46)

A jelenlegi pénzügyi válság következtében a vállalkozások a környezetbarátabb termékek előállítása tekintetében is nehezebben juthatnak finanszírozási lehetőséghez. A kezességvállalás formájában nyújtott támogatás nem feltétlenül elegendő olyan költséges projektek finanszírozásához, amelyek célja a környezetvédelem erősítése azáltal, hogy a később bevezetésre kerülő normákhoz korábban igazodnak, vagy azokon túllépnek.

| (47) | A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása a pénzügyi válság idején is prioritásnak kell maradnia. A környezetbarátabb – köztük energiahatékony – termékek előállítása közös EGT-érdek, és e célkitűzés megvalósulását még a pénzügyi válság sem hátráltathatja. |
| --- | --- |

(47)

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása a pénzügyi válság idején is prioritásnak kell maradnia. A környezetbarátabb – köztük energiahatékony – termékek előállítása közös EGT-érdek, és e célkitűzés megvalósulását még a pénzügyi válság sem hátráltathatja.

| (48) | Ezért a „zöld” termékek előállítását támogatott kölcsönök formájában nyújtott további intézkedésekkel lehetne ösztönözni. Ugyanakkor, mivel a támogatott kölcsönök súlyosan torzíthatják a versenyt, alkalmazásukat szigorúan korlátozni kell bizonyos helyzetekre és célzott beruházásokra. |
| --- | --- |

(48)

Ezért a „zöld” termékek előállítását támogatott kölcsönök formájában nyújtott további intézkedésekkel lehetne ösztönözni. Ugyanakkor, mivel a támogatott kölcsönök súlyosan torzíthatják a versenyt, alkalmazásukat szigorúan korlátozni kell bizonyos helyzetekre és célzott beruházásokra.

| (49) | A Hatóság úgy ítéli meg, hogy korlátozott időre az EFTA-államoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kamatlábcsökkentés formájában támogatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

(49)

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy korlátozott időre az EFTA-államoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kamatlábcsökkentés formájában támogatást nyújtsanak.

| (50) | A Hatóság a beruházási kölcsönre nyújtott kamattámogatást abban az esetben tekinti az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek, ha az megfelel a következő feltételeknek:






  a) | a támogatás olyan beruházási kölcsönökre irányul, amelyek a környezetvédelmet jelentős mértékben javító új termékek előállítására irányuló projekteket finanszíroznak; |
| --- | --- | --- |

(50)

A Hatóság a beruházási kölcsönre nyújtott kamattámogatást abban az esetben tekinti az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek, ha az megfelel a következő feltételeknek:

a)

a támogatás olyan beruházási kölcsönökre irányul, amelyek a környezetvédelmet jelentős mértékben javító új termékek előállítására irányuló projekteket finanszíroznak;

| b) | a támogatás szükséges az új projekt elindításához. Már elindult projektek esetében támogatás akkor nyújtható, ha az új gazdasági helyzet következtében a projekt folytatásához szükségessé válik; |
| --- | --- |

b)

a támogatás szükséges az új projekt elindításához. Már elindult projektek esetében támogatás akkor nyújtható, ha az új gazdasági helyzet következtében a projekt folytatásához szükségessé válik;

| c) | a támogatás csak olyan termékek előállítására irányuló projektekre nyújtható, amelyek a környezetvédelem szintjét növelő, még nem hatályos későbbi közösségi normákhoz (22) való korai alkalmazkodásra, vagy az azokon való túllépésre irányulnak; |
| --- | --- |

c)

a támogatás csak olyan termékek előállítására irányuló projektekre nyújtható, amelyek a környezetvédelem szintjét növelő, még nem hatályos későbbi közösségi normákhoz (22) való korai alkalmazkodásra, vagy az azokon való túllépésre irányulnak;

| d) | a későbbi közösségi környezetvédelmi normákhoz alkalmazkodó vagy azokon túllépő termékek esetében a beruházás legkésőbb 2010. december 31-én elkezdődik azzal a célkitűzéssel, hogy a termék a norma hatálybalépése előtt legalább két évvel a piacra kerül; |
| --- | --- |

d)

a későbbi közösségi környezetvédelmi normákhoz alkalmazkodó vagy azokon túllépő termékek esetében a beruházás legkésőbb 2010. december 31-én elkezdődik azzal a célkitűzéssel, hogy a termék a norma hatálybalépése előtt legalább két évvel a piacra kerül;

| e) | a kölcsönök a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba eszközölt beruházásokat (23) is fedezhetik, de ez alól kivételt képeznek az olyan beruházásokra nyújtott kölcsönök, amelyek olyan termékpiacokon (24) irányulnak több mint 3 %-os termelési kapacitásbővítésre, amelyeken az EGT-piaci látható fogyasztás átlagos éves növekedési rátája értékadatokban kifejezve a beruházás kezdetét megelőző öt évben alacsonyabb volt, mint ugyanazon ötéves időszakban számítva az Európai Gazdasági Térség GDP-jének éves növekedési rátája; |
| --- | --- |

e)

a kölcsönök a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba eszközölt beruházásokat (23) is fedezhetik, de ez alól kivételt képeznek az olyan beruházásokra nyújtott kölcsönök, amelyek olyan termékpiacokon (24) irányulnak több mint 3 %-os termelési kapacitásbővítésre, amelyeken az EGT-piaci látható fogyasztás átlagos éves növekedési rátája értékadatokban kifejezve a beruházás kezdetét megelőző öt évben alacsonyabb volt, mint ugyanazon ötéves időszakban számítva az Európai Gazdasági Térség GDP-jének éves növekedési rátája;

| f) | a kölcsön legkésőbb 2010. december 31-én nyújtható; |
| --- | --- |

f)

a kölcsön legkésőbb 2010. december 31-én nyújtható;

| g) | a támogatás mértékének megállapításakor a kedvezményezettre vonatkozó, ezen iránymutatás 4.4.2. pontjában foglalt módszer alapján meghatározott egyedi kamatlábból kell kiindulni. E módszer alapján a vállalkozás által fizetendő kamatot a következőképpen csökkenthetik:






  — | nagyvállalatok esetében 25 %-kal, |
| --- | --- | --- |

g)

a támogatás mértékének megállapításakor a kedvezményezettre vonatkozó, ezen iránymutatás 4.4.2. pontjában foglalt módszer alapján meghatározott egyedi kamatlábból kell kiindulni. E módszer alapján a vállalkozás által fizetendő kamatot a következőképpen csökkenthetik:

—

nagyvállalatok esetében 25 %-kal,

| — | kkv-k esetében 50 %-kal; |
| --- | --- |

—

kkv-k esetében 50 %-kal;

| h) | a kamattámogatás a kölcsön odaítélésétől számítva legfeljebb két éven keresztül alkalmazható; |
| --- | --- |

h)

a kamattámogatás a kölcsön odaítélésétől számítva legfeljebb két éven keresztül alkalmazható;

| i) | a kamatlábcsökkentést az állam vagy állami pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre, valamint magán pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre lehet alkalmazni. Biztosítani kell az állami és magánintézmények közötti megkülönböztetésmentességet; |
| --- | --- |

i)

a kamatlábcsökkentést az állam vagy állami pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre, valamint magán pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönökre lehet alkalmazni. Biztosítani kell az állami és magánintézmények közötti megkülönböztetésmentességet;

| j) | a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (25); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben; |
| --- | --- |

j)

a támogatást azoknak a vállalkozásoknak nyújtják, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben (25); a támogatás nyújtható azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a fenti időpont után, a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében kerültek nehéz helyzetbe, de előzőleg nem voltak nehéz helyzetben;

| k) | az EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy a támogatást sem közvetlenül, sem közvetve nem folyósítják pénzintézeteknek. |
| --- | --- |

k)

az EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy a támogatást sem közvetlenül, sem közvetve nem folyósítják pénzintézeteknek.

4.6.   Kockázatitőke-intézkedések

4.6.1.   A jelenlegi keret

| (51) | A kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló iránymutatás meghatározza, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével összhangban mely feltételek teljesülésekor tekinthető az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek a kockázatitőke-befektetéseket előmozdító állami támogatás. |
| --- | --- |

(51)

A kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló iránymutatás meghatározza, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével összhangban mely feltételek teljesülésekor tekinthető az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek a kockázatitőke-befektetéseket előmozdító állami támogatás.

| (52) | Az állami támogatásról és kockázati tőkéről szóló iránymutatásnak a kis- és középvállalkozásokra történő alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben a kockázati tőke szempontjából általában megfelelően működik a piac. A Hatóság azonban elfogadja, hogy a kockázatitőke-kínálat és -kereslet tökéletlen párosításából adódóan a vállalkozások egyes fejlődési szakaszaiban tett befektetések bizonyos fajtái hiányoznak a piacról, ezt pedig sajáttőkehiánynak nevezhetjük. |
| --- | --- |

(52)

Az állami támogatásról és kockázati tőkéről szóló iránymutatásnak a kis- és középvállalkozásokra történő alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az EGT-ben a kockázati tőke szempontjából általában megfelelően működik a piac. A Hatóság azonban elfogadja, hogy a kockázatitőke-kínálat és -kereslet tökéletlen párosításából adódóan a vállalkozások egyes fejlődési szakaszaiban tett befektetések bizonyos fajtái hiányoznak a piacról, ezt pedig sajáttőkehiánynak nevezhetjük.

| (53) | Az említett iránymutatás 4.3. pontja kimondja, hogy a megcélzott kkv-nként egy-egy 12 hónapos időszak során 1,5 millió EUR-t meg nem haladó finanszírozási összegek esetében bizonyos körülmények között feltételezik, hogy a piac nem megfelelően működik, ezért nincs szükség arra, hogy az EFTA-államok ezt demonstrálják. |
| --- | --- |

(53)

Az említett iránymutatás 4.3. pontja kimondja, hogy a megcélzott kkv-nként egy-egy 12 hónapos időszak során 1,5 millió EUR-t meg nem haladó finanszírozási összegek esetében bizonyos körülmények között feltételezik, hogy a piac nem megfelelően működik, ezért nincs szükség arra, hogy az EFTA-államok ezt demonstrálják.

| (54) | Az említett iránymutatás 5.1. pontjának a) alpontja a következőképpen rendelkezik: „[a] Hatóság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Hatóság ezért kész megfontolni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket – feltéve, hogy bemutatják a piac nem megfelelő működésének szükséges bizonyítékait.” |
| --- | --- |

(54)

Az említett iránymutatás 5.1. pontjának a) alpontja a következőképpen rendelkezik: „[a] Hatóság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Hatóság ezért kész megfontolni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket – feltéve, hogy bemutatják a piac nem megfelelő működésének szükséges bizonyítékait.”

4.6.2.   Az érvényes szabályok átmeneti kiigazítása

| (55) | A pénzügyi piaci zavar a rendelkezésre álló kockázatitőke-keret szűkülése miatt kedvezőtlenül hatott a korai növekedési szakaszban lévő kkv-k kockázatitőke-piacára. Mivel a kockázati tőke jelenleg fokozottan kockázatos befektetésként él a köztudatban, és az esetlegesen alacsonyabb hozamelvárások is bizonytalanságot teremtenek, a befektetők inkább az olyan biztosabb eszközök felé fordulnak, amelyek kockázatait a kockázatitőke-befektetésekénél könnyebb felmérni. A kockázatitőke-befektetések ezenkívül nem is mobilizálhatók, ami a befektetők szemében további visszatartó tényezőnek bizonyult. Bebizonyosodott, hogy a jelenlegi piaci körülmények között a korlátozott likviditás csak növeli a kkv-kat sújtó sajáttőkehiányt. Ezért a Hatóság úgy véli, helyes ideiglenesen felemelni a kockázatitőke-beruházásokra vonatkozó mentesülési küszöböket annak érdekében, hogy orvosolják a megnövekedett sajáttőkehiányt, és a nem támogatott térségekben működő kkv-kat megcélzó intézkedések esetében is ideiglenesen 30 %-ra csökkenteni a magánbefektetők minimális részvételét. |
| --- | --- |

(55)

A pénzügyi piaci zavar a rendelkezésre álló kockázatitőke-keret szűkülése miatt kedvezőtlenül hatott a korai növekedési szakaszban lévő kkv-k kockázatitőke-piacára. Mivel a kockázati tőke jelenleg fokozottan kockázatos befektetésként él a köztudatban, és az esetlegesen alacsonyabb hozamelvárások is bizonytalanságot teremtenek, a befektetők inkább az olyan biztosabb eszközök felé fordulnak, amelyek kockázatait a kockázatitőke-befektetésekénél könnyebb felmérni. A kockázatitőke-befektetések ezenkívül nem is mobilizálhatók, ami a befektetők szemében további visszatartó tényezőnek bizonyult. Bebizonyosodott, hogy a jelenlegi piaci körülmények között a korlátozott likviditás csak növeli a kkv-kat sújtó sajáttőkehiányt. Ezért a Hatóság úgy véli, helyes ideiglenesen felemelni a kockázatitőke-beruházásokra vonatkozó mentesülési küszöböket annak érdekében, hogy orvosolják a megnövekedett sajáttőkehiányt, és a nem támogatott térségekben működő kkv-kat megcélzó intézkedések esetében is ideiglenesen 30 %-ra csökkenteni a magánbefektetők minimális részvételét.

| (56) | Ennek megfelelően az EGT-megállapodás 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő bizonyos korlátok átmenetileg, 2010. december 31-ig a következőképpen kerülnek kiigazításra:






  a) | a 4.3.1. pont tekintetében: egy-egy 12 hónapos időszak során a finanszírozás legmagasabb megengedett összege megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR-ról 2,5 millió EUR-ra emelkedik; |
| --- | --- | --- |

(56)

Ennek megfelelően az EGT-megállapodás 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő bizonyos korlátok átmenetileg, 2010. december 31-ig a következőképpen kerülnek kiigazításra:

a)

a 4.3.1. pont tekintetében: egy-egy 12 hónapos időszak során a finanszírozás legmagasabb megengedett összege megcélzott kkv-nként 1,5 millió EUR-ról 2,5 millió EUR-ra emelkedik;

| b) | a 4.3.4. pont tekintetében: a finanszírozás legalább 30 %-át magánbefektetőknek kell állniuk mind a támogatott, mind a nem támogatott térségekben; |
| --- | --- |

b)

a 4.3.4. pont tekintetében: a finanszírozás legalább 30 %-át magánbefektetőknek kell állniuk mind a támogatott, mind a nem támogatott térségekben;

| c) | az iránymutatásban meghatározott többi feltétel továbbra is alkalmazandó; |
| --- | --- |

c)

az iránymutatásban meghatározott többi feltétel továbbra is alkalmazandó;

| d) | az iránymutatás átmeneti kiigazítása nem alkalmazandó az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre; |
| --- | --- |

d)

az iránymutatás átmeneti kiigazítása nem alkalmazandó az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésekre;

| e) | az EFTA-államok a már jóváhagyott programokat az iránymutatás átmeneti kiigazításának érvényre juttatása végett módosíthatják. |
| --- | --- |

e)

az EFTA-államok a már jóváhagyott programokat az iránymutatás átmeneti kiigazításának érvényre juttatása végett módosíthatják.

4.7.   Támogatáshalmozás

| (57) | A támogatás ezen iránymutatás szerint megállapított felső értékhatárait attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a támogatott projektnek nyújtott támogatást teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák, vagy részben a Közösség finanszírozza. |
| --- | --- |

(57)

A támogatás ezen iránymutatás szerint megállapított felső értékhatárait attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a támogatott projektnek nyújtott támogatást teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák, vagy részben a Közösség finanszírozza.

| (58) | Az ezen iránymutatásban meghatározott ideiglenes támogatási intézkedések ugyanazon támogatható költség tekintetében nem halmozhatók a de minimis rendelet hatálya alá tartozó támogatással. Amennyiben a vállalkozás ezen ideiglenes keretszabály hatálybalépése előtt de minimis támogatásban részesült, az iránymutatás 4.2. pontja szerinti intézkedések keretében odaítélt támogatás és a de minimis támogatás összege 2008. január 1. és 2010. december 31. között nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t. A 4.3., 4.4., 4.5. és 4.6. pont alapján ugyanezen célra korábban odaítélt, összeegyeztethető támogatás összegét csökkenteni kell a 2008. január 1. után odaítélt de minimis támogatással. |
| --- | --- |

(58)

Az ezen iránymutatásban meghatározott ideiglenes támogatási intézkedések ugyanazon támogatható költség tekintetében nem halmozhatók a de minimis rendelet hatálya alá tartozó támogatással. Amennyiben a vállalkozás ezen ideiglenes keretszabály hatálybalépése előtt de minimis támogatásban részesült, az iránymutatás 4.2. pontja szerinti intézkedések keretében odaítélt támogatás és a de minimis támogatás összege 2008. január 1. és 2010. december 31. között nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t. A 4.3., 4.4., 4.5. és 4.6. pont alapján ugyanezen célra korábban odaítélt, összeegyeztethető támogatás összegét csökkenteni kell a 2008. január 1. után odaítélt de minimis támogatással.

| (59) | Az ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók viszont más összeegyeztethető támogatással vagy más formában nyújtott közösségi finanszírozással, amennyiben betartják a vonatkozó iránymutatásban vagy a csoportmentességi rendeletben feltüntetett maximális támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(59)

Az ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók viszont más összeegyeztethető támogatással vagy más formában nyújtott közösségi finanszírozással, amennyiben betartják a vonatkozó iránymutatásban vagy a csoportmentességi rendeletben feltüntetett maximális támogatási intenzitást.

5.   EGYSZERŰSÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

5.1.   Rövid lejáratú exporthitel-biztosítás

| (60) | A rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatás úgy rendelkezik, hogy a piacképes kockázatok nem fedezhetők az EFTA-államok által támogatott exporthitel-biztosítással. A piacképes kockázatok az említett iránymutatás mellékletében felsorolt országokban székhellyel rendelkező állami és nem állami adósokhoz kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázatok, amelyek kockázati időszaka legfeljebb két év. Az uniós tagállamokban, az EFTA-államokban és további hat OECD-tagállamban székhellyel rendelkező adósokhoz kapcsolódó kockázatokat piacképesnek tekintjük. |
| --- | --- |

(60)

A rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatás úgy rendelkezik, hogy a piacképes kockázatok nem fedezhetők az EFTA-államok által támogatott exporthitel-biztosítással. A piacképes kockázatok az említett iránymutatás mellékletében felsorolt országokban székhellyel rendelkező állami és nem állami adósokhoz kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázatok, amelyek kockázati időszaka legfeljebb két év. Az uniós tagállamokban, az EFTA-államokban és további hat OECD-tagállamban székhellyel rendelkező adósokhoz kapcsolódó kockázatokat piacképesnek tekintjük.

| (61) | A Hatóság úgy véli, hogy a jelenlegi pénzügyi válságból következően nem minden EFTA-államban áll fenn biztosítási és viszontbiztosítási kapacitáshiány, de nem zárható ki, hogy bizonyos országokban időlegesen nincs fedezet a piacképes kockázatokra. |
| --- | --- |

(61)

A Hatóság úgy véli, hogy a jelenlegi pénzügyi válságból következően nem minden EFTA-államban áll fenn biztosítási és viszontbiztosítási kapacitáshiány, de nem zárható ki, hogy bizonyos országokban időlegesen nincs fedezet a piacképes kockázatokra.

| (62) | A fent említett iránymutatás 4. pontjának (9)–(13) bekezdése szerint:
  „[i]lyen körülmények között ezeket az időlegesen nem piacképes kockázatokat biztosíthatja valamely állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító az állam számlájára vagy kezességvállalása mellett. A biztosítónak, amennyire csak lehetséges, az ilyen kockázatokra vonatkozó díjait a magántulajdonú exporthitel-biztosítók által a szóban forgó kockázattípus esetén felszámított díjhoz kell igazítania.
  Ha valamely EFTA-állam a mentesítési záradékkal kíván élni, tervezett döntését haladéktalanul be kell jelentenie az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. A bejelentésnek olyan piaci jelentést kell tartalmaznia, amely kimutatja, hogy a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre fedezet a kockázatra, és ezt két nagy, közismert, magántulajdonú nemzetközi exporthitel-biztosító, illetve egy hazai hitelbiztosító támasztja alá, ily módon indokolva a mentesítési záradék alkalmazását. A másik lehetőség, hogy a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát a Hatóság által megbízhatónak és pártatlannak ítélt, független szakértő által készített piaci jelentéssel támasztják alá. A bejelentésnek ezen túlmenően tartalmaznia kell azoknak a feltételeknek a leírását, amelyeket az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító alkalmazni kíván az ilyen kockázatok tekintetében.
  A bejelentés átvételétől számított két hónapon belül a Hatóság megvizsgálja, hogy a mentesítési záradék alkalmazása megfelel-e a fent említett feltételeknek és összeegyeztethető-e az EGT-megállapodással.
  Ha a Hatóság arra az álláspontra jut, hogy a mentesítési záradék alkalmazásának feltételei teljesültek, az összeegyeztethetőséget kimondó határozata a határozat keltétől számított két évre korlátozódik, feltéve, hogy ebben az időszakban a mentesítési záradék alkalmazását indokoló piaci feltételek nem változnak meg.
  Ezen túlmenően a Hatóság, a többi EFTA-állammal konzultálva, felülvizsgálhatja a mentesítési záradék alkalmazásának feltételeit; továbbá dönthet annak megszüntetése vagy más, megfelelő rendszerrel való helyettesítése mellett.” |
| --- | --- |

(62)

A fent említett iránymutatás 4. pontjának (9)–(13) bekezdése szerint:

„[i]lyen körülmények között ezeket az időlegesen nem piacképes kockázatokat biztosíthatja valamely állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító az állam számlájára vagy kezességvállalása mellett. A biztosítónak, amennyire csak lehetséges, az ilyen kockázatokra vonatkozó díjait a magántulajdonú exporthitel-biztosítók által a szóban forgó kockázattípus esetén felszámított díjhoz kell igazítania.

Ha valamely EFTA-állam a mentesítési záradékkal kíván élni, tervezett döntését haladéktalanul be kell jelentenie az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. A bejelentésnek olyan piaci jelentést kell tartalmaznia, amely kimutatja, hogy a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre fedezet a kockázatra, és ezt két nagy, közismert, magántulajdonú nemzetközi exporthitel-biztosító, illetve egy hazai hitelbiztosító támasztja alá, ily módon indokolva a mentesítési záradék alkalmazását. A másik lehetőség, hogy a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát a Hatóság által megbízhatónak és pártatlannak ítélt, független szakértő által készített piaci jelentéssel támasztják alá. A bejelentésnek ezen túlmenően tartalmaznia kell azoknak a feltételeknek a leírását, amelyeket az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító alkalmazni kíván az ilyen kockázatok tekintetében.

A bejelentés átvételétől számított két hónapon belül a Hatóság megvizsgálja, hogy a mentesítési záradék alkalmazása megfelel-e a fent említett feltételeknek és összeegyeztethető-e az EGT-megállapodással.

Ha a Hatóság arra az álláspontra jut, hogy a mentesítési záradék alkalmazásának feltételei teljesültek, az összeegyeztethetőséget kimondó határozata a határozat keltétől számított két évre korlátozódik, feltéve, hogy ebben az időszakban a mentesítési záradék alkalmazását indokoló piaci feltételek nem változnak meg.

Ezen túlmenően a Hatóság, a többi EFTA-állammal konzultálva, felülvizsgálhatja a mentesítési záradék alkalmazásának feltételeit; továbbá dönthet annak megszüntetése vagy más, megfelelő rendszerrel való helyettesítése mellett.”

| (63) | Ezek a nagyvállalatokra és kkv-kra egyaránt alkalmazandó rendelkezések a jelenlegi gazdasági helyzetben megfelelő eszközök, amennyiben az EFTA-államok úgy vélik, hogy bizonyos piacképes hitelkockázatok és/vagy a kockázatvédelem bizonyos vevői esetén a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre megfelelő fedezet. |
| --- | --- |

(63)

Ezek a nagyvállalatokra és kkv-kra egyaránt alkalmazandó rendelkezések a jelenlegi gazdasági helyzetben megfelelő eszközök, amennyiben az EFTA-államok úgy vélik, hogy bizonyos piacképes hitelkockázatok és/vagy a kockázatvédelem bizonyos vevői esetén a magánbiztosítási piacon nem áll rendelkezésre megfelelő fedezet.

| (64) | Az EFTA-államokkal kapcsolatos eljárások felgyorsítása érdekében a Hatóság engedélyezi, hogy 2010. december 31-ig az EFTA-államok a piac hiányát a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát igazoló megfelelő bizonyítékkal bizonyíthassák. A Hatóság mindenképpen indokoltnak tekinti a mentesítési záradék alkalmazását a következő esetekben:






  — | egy jól ismert, nemzetközi magántulajdonú exporthitel-biztosító és egy országos hitelbiztosító igazolással bizonyítja, hogy a fedezet nem áll rendelkezésre, vagy |
| --- | --- | --- |

(64)

Az EFTA-államokkal kapcsolatos eljárások felgyorsítása érdekében a Hatóság engedélyezi, hogy 2010. december 31-ig az EFTA-államok a piac hiányát a magánbiztosítási piacon az adott kockázatra vonatkozó fedezet hiányát igazoló megfelelő bizonyítékkal bizonyíthassák. A Hatóság mindenképpen indokoltnak tekinti a mentesítési záradék alkalmazását a következő esetekben:

—

egy jól ismert, nemzetközi magántulajdonú exporthitel-biztosító és egy országos hitelbiztosító igazolással bizonyítja, hogy a fedezet nem áll rendelkezésre, vagy

| — | az EFTA-állam legalább négy elismert exportőre igazolással bizonyítja, hogy meghatározott műveletek esetében a biztosítók megtagadták a fedezetet. |
| --- | --- |

—

az EFTA-állam legalább négy elismert exportőre igazolással bizonyítja, hogy meghatározott műveletek esetében a biztosítók megtagadták a fedezetet.

| (65) | A Hatóság az érintett EFTA-államokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy a mentesítési záradék alkalmazása tekintetében gyors határozathozatalra kerüljön sor. |
| --- | --- |

(65)

A Hatóság az érintett EFTA-államokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy a mentesítési záradék alkalmazása tekintetében gyors határozathozatalra kerüljön sor.

5.2.   Az eljárások egyszerűsítése

| (66) | Az ezen iránymutatásban említett állami támogatásokat be kell jelenteni a Hatóságnak. Az ezen iránymutatásban ismertetett érdemi intézkedéseken kívül a Hatóság elkötelezett aziránt, hogy biztosítsa a jelenlegi válságot orvosló, ezen iránymutatással összhangban álló támogatási intézkedések gyors engedélyezését is, feltéve, hogy az érintett EFTA-államok szoros együttműködést és teljes körű felvilágosítást biztosítanak. |
| --- | --- |

(66)

Az ezen iránymutatásban említett állami támogatásokat be kell jelenteni a Hatóságnak. Az ezen iránymutatásban ismertetett érdemi intézkedéseken kívül a Hatóság elkötelezett aziránt, hogy biztosítsa a jelenlegi válságot orvosló, ezen iránymutatással összhangban álló támogatási intézkedések gyors engedélyezését is, feltéve, hogy az érintett EFTA-államok szoros együttműködést és teljes körű felvilágosítást biztosítanak.

| (67) | E kötelezettségvállalás kiegészíti majd azt a megkezdett folyamatot, amelynek keretében a Bizottság jelenleg számos javításon dolgozik az állami támogatásokkal kapcsolatos általános eljárásainak tekintetében; ezek lehetővé teszik majd a tagállamokkal való szoros együttműködésben történő, gyorsabb és hatékonyabb határozathozatalt. Az általános egyszerűsítési csomagnak tartalmaznia kell a Bizottság és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az állami támogatási vizsgálat minden egyes lépésére ésszerűsített és kiszámítható eljárásokat alkalmaznak. A csomag lehetővé teszi továbbá a legegyértelműbb ügyek gyorsított jóváhagyását. |
| --- | --- |

(67)

E kötelezettségvállalás kiegészíti majd azt a megkezdett folyamatot, amelynek keretében a Bizottság jelenleg számos javításon dolgozik az állami támogatásokkal kapcsolatos általános eljárásainak tekintetében; ezek lehetővé teszik majd a tagállamokkal való szoros együttműködésben történő, gyorsabb és hatékonyabb határozathozatalt. Az általános egyszerűsítési csomagnak tartalmaznia kell a Bizottság és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az állami támogatási vizsgálat minden egyes lépésére ésszerűsített és kiszámítható eljárásokat alkalmaznak. A csomag lehetővé teszi továbbá a legegyértelműbb ügyek gyorsított jóváhagyását.

6.   FELÜGYELET ÉS JELENTÉSTÉTEL

| (68) | A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 2004. július 14-i 195/04/COL határozat, amely megállapítja a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke alkalmazásának részletes szabályait, előírja az EFTA-államok számára, hogy évente jelentést nyújtsanak be a Hatósághoz. |
| --- | --- |

(68)

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 2004. július 14-i 195/04/COL határozat, amely megállapítja a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke alkalmazásának részletes szabályait, előírja az EFTA-államok számára, hogy évente jelentést nyújtsanak be a Hatósághoz.

| (69) | Az EFTA-államoknak 2009. július 31-ig be kell nyújtaniuk a Hatóságnak a jelen iránymutatás alapján életbe léptetett programok listáját. |
| --- | --- |

(69)

Az EFTA-államoknak 2009. július 31-ig be kell nyújtaniuk a Hatóságnak a jelen iránymutatás alapján életbe léptetett programok listáját.

| (70) | Az EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy az iránymutatásban meghatározott támogatásokra vonatkozó részletes nyilvántartásokat megőrzik. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazzák, 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Hatóságnak. Az EFTA-államoknak különösen be kell szerezniük az arra vonatkozó információkat, hogy a 4.2., a 4.3., a 4.4. és a 4.5. pontban meghatározott intézkedések esetében a támogatások kedvezményezettjei 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben lévő vállalkozások. |
| --- | --- |

(70)

Az EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy az iránymutatásban meghatározott támogatásokra vonatkozó részletes nyilvántartásokat megőrzik. A nyilvántartásokat, amelyek a feltételek betartásának megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmazzák, 10 évig kell megőrizni, és kérésre be kell mutatni a Hatóságnak. Az EFTA-államoknak különösen be kell szerezniük az arra vonatkozó információkat, hogy a 4.2., a 4.3., a 4.4. és a 4.5. pontban meghatározott intézkedések esetében a támogatások kedvezményezettjei 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben lévő vállalkozások.

| (71) | Ezenkívül az EFTA-államoknak 2009. október 31-ig jelentést kell benyújtaniuk a Hatóság részére az ezen iránymutatás alapján hozott intézkedésekről. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen azokat az elemeket, amelyek alátámasztják, hogy a Hatóságnak 2009. december 31. után is fenn kell tartania az ezen iránymutatásban foglalt intézkedéseket, valamint részletes információkat kell közölnie a támogatott kölcsönök környezetvédelmi előnyeiről. Ezeket az információkat az EFTA-államoknak – mindaddig, amíg a jelen iránymutatást alkalmazni kell – minden év október 31-éig el kell küldeniük a következő évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül az EFTA-államoknak 2009. október 31-ig jelentést kell benyújtaniuk a Hatóság részére az ezen iránymutatás alapján hozott intézkedésekről. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen azokat az elemeket, amelyek alátámasztják, hogy a Hatóságnak 2009. december 31. után is fenn kell tartania az ezen iránymutatásban foglalt intézkedéseket, valamint részletes információkat kell közölnie a támogatott kölcsönök környezetvédelmi előnyeiről. Ezeket az információkat az EFTA-államoknak – mindaddig, amíg a jelen iránymutatást alkalmazni kell – minden év október 31-éig el kell küldeniük a következő évre vonatkozóan.

| (72) | A Hatóság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó hatósági határozat feltételeit. |
| --- | --- |

(72)

A Hatóság a támogatásnyújtást illetően további információkat kérhet annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó hatósági határozat feltételeit.

7.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (73) | A hatóság ezt az iránymutatást az elfogadás napjától alkalmazza. Az iránymutatás létét a banki válsághoz kapcsolódó, jelenlegi kivételes és átmeneti finanszírozási problémák indokolják; az iránymutatás 2010. december 31-től nem alkalmazható. Az EFTA-államokkal való tanácskozás után a Hatóság e határnap előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja az iránymutatást. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Hatóság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról. |
| --- | --- |

(73)

A hatóság ezt az iránymutatást az elfogadás napjától alkalmazza. Az iránymutatás létét a banki válsághoz kapcsolódó, jelenlegi kivételes és átmeneti finanszírozási problémák indokolják; az iránymutatás 2010. december 31-től nem alkalmazható. Az EFTA-államokkal való tanácskozás után a Hatóság e határnap előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja az iránymutatást. Amennyiben ez segítséget jelenthet, a Hatóság gondoskodhat bizonyos kérdésekkel kapcsolatos álláspontjának további tisztázásáról.

| (74) | A Hatóság az ebben az iránymutatásban foglalt rendelkezéseket alkalmazza minden olyan, bejelentett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnél, amelyről az iránymutatás elfogadását követően döntést kell hoznia, akkor is, ha az intézkedést ezen iránymutatás elfogadása előtt jelentették be. |
| --- | --- |

(74)

A Hatóság az ebben az iránymutatásban foglalt rendelkezéseket alkalmazza minden olyan, bejelentett kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedésnél, amelyről az iránymutatás elfogadását követően döntést kell hoznia, akkor is, ha az intézkedést ezen iránymutatás elfogadása előtt jelentették be.

| (75) | A jogellenes állami támogatás értékelésénél alkalmazható szabályokról szóló iránymutatással összhangban a Hatóság a következőket alkalmazza a be nem jelentett állami támogatások esetén:






  a) | ezt az iránymutatást, amennyiben a támogatást ezen iránymutatás elfogadása után ítélték oda; |
| --- | --- | --- |

(75)

A jogellenes állami támogatás értékelésénél alkalmazható szabályokról szóló iránymutatással összhangban a Hatóság a következőket alkalmazza a be nem jelentett állami támogatások esetén:

a)

ezt az iránymutatást, amennyiben a támogatást ezen iránymutatás elfogadása után ítélték oda;

| b) | minden más esetben a támogatás nyújtásakor éppen hatályos iránymutatást. |
| --- | --- |

b)

minden más esetben a támogatás nyújtásakor éppen hatályos iránymutatást.

| (76) | A Hatóság az érintett EFTA-államokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e dokumentumban említett intézkedések hiánytalan bejelentését követően gyors határozathozatalra kerüljön sor. Az EFTA-államoknak tájékoztatniuk kell a Hatóságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések hozatalára irányuló terveiket. |
| --- | --- |

(76)

A Hatóság az érintett EFTA-államokkal szorosan együttműködve biztosítja, hogy az e dokumentumban említett intézkedések hiánytalan bejelentését követően gyors határozathozatalra kerüljön sor. Az EFTA-államoknak tájékoztatniuk kell a Hatóságot szándékaikról, és a lehető leghamarabb és legátfogóbban be kell jelenteniük az ilyen intézkedések hozatalára irányuló terveiket.

| (77) | A Hatóság emlékeztet arra, hogy az eljárások bármilyen javítása teljes mértékben az érthető és hiánytalan bejelentések benyújtásától függ. |
| --- | --- |

(77)

A Hatóság emlékeztet arra, hogy az eljárások bármilyen javítása teljes mértékben az érthető és hiánytalan bejelentések benyújtásától függ.

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak, COM (2008) 800.

(2)  A Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2008. október 7-i ülésének következtetései.

(3)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

(4)  Lásd az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, valamint a pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok tárgyában 2009. január 29-én elfogadott iránymutatás fejezeteit.

(5)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

(6)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(7)  A Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008. augusztus 6.) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet, HL L 214., 2008.8.9., 3. o.), amelyet a 2008. november 7-i 120/2008. sz. határozattal (HL L 339., 2008.12.18., 111. o., valamint a 79. EGT-kiegészítés, 2008.12.18.), a XV. mellékletének 1j. pontjaként foglaltak be az EGT-megállapodásba; hatálybalépés: 2008.11.8.

(8)  A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.), amelyet a 29/2007. sz. határozattal (HL L 209., 2007.8.9., 52. o., valamint a 38. EGT-kiegészítés, 2007.8.9., 34. o.), a XV. mellékletének 1ea pontjaként foglaltak be az EGT-megállapodásba; hatálybalépés: 2007.4.28.

(9)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  A T-132/96. és T-143/96. sz. Freistaat Sachsen és Volkswagen AG kontra Bizottság egyesített ügyek, EBHT 1999., II-3663. o. 167. pont.

(11)  A C 47/96. sz. Crédit Lyonnais-ügyben hozott, 98/490/EK bizottsági határozat (HL L 221., 1998.8.8., 28. o., 10.1. pont), a C 28/02 sz. Bankgesellschaft Berlin-ügyben hozott, 2005/345/EK bizottsági határozat (HL L 116., 2005.5.4., 1. o., 153. és azt követő pontok), valamint a C 50/06. sz. BAWAG-ügyben hozott, 2008/263/EK bizottsági határozat (HL L 83., 2008.3.26., 7. o., 166. pont). Lásd ezenfelül az NN 70/07. sz., Northern Rock-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL C 43., 2008.2.16., 1. o.), és a C-9/08. sz., SachsenLB-ügyben hozott 2008. június 4-i bizottsági határozatot (még nem tették közzé).

(12)  A Hatóság még soha nem hagyott jóvá támogatási intézkedést az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján.

(13)  Lásd fent a 3. lábjegyzetet.

(14)  A nagyvállalatokra vonatkozóan lásd a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 2.1. pontját. A kkv-k vonatkozásában lásd az általános csoportmentességi rendelet 1. cikke (7) bekezdésének meghatározását.

(15)  Amint ezeket a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szó 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkének 3. és 4. pontja meghatározza (HL L 358., 2006.12.16.).

(16)  Ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61-63. cikkében foglalt, állami támogatásra vonatkozó rendelkezések alkalmazhatók legyenek, az állami támogatást az olyan termékeket előállító vállalkozásoknak kell nyújtani, amelyekre az EGT-megállapodás hatálya kiterjed. A megállapodás 8. cikkének (3) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „egyéb rendelkezés híján a megállapodás csak a következőkre alkalmazandó: a) a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 25–97. fejezete alá besorolt termékek, a 2. jegyzőkönyvben felsorolt termékek kivételével; b) a 3. jegyzőkönyvben meghatározott termékek, figyelemmel a jegyzőkönyvben rögzített különös rendelkezésekre is.” A mezőgazdasági termékek, amennyiben nem tartoznak a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 25–97. fejezete vagy az EGT-megállapodás 3. jegyzőkönyvének hatálya alá, kívül esnek az EGT-megállapodás hatályán.

(17)  A mellékletben felsorolt díjak a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott mentesülési rendelkezéseknek a biztosítékok különböző szintje alapján történő további finomításával alakultak ki. Ezeket a díjakat referenciaértékként is lehet használni az ezen keretszabály 4.2. pontjában foglalt kezességvállalási intézkedésekben megjelenő összeegyeztethető támogatási elemek kiszámításához.

A mentesülési díjak kiszámítása a referencia-kamatlábról és leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatásban meghatározott kamatfelárakon alapul, további 20 bázispontos csökkenést figyelembe véve (lásd a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 12. [az EU-szövegben 11.] lábjegyzetét). A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott mentesülési díjak azonban minden egyes hitelminősítési kategória esetében az adott kategóriára vonatkozó felső díjhatárnál maradtak. A biztosítékokkal való fedezettség különböző szintjeinek meghatározásával kapcsolatban lásd a referencia-kamatlábról és a leszámítolási kamatlábról szóló iránymutatás első oldalán található 2. lábjegyzetet.

(18)  Ilyenek például: az általános csoportmentességi rendelet és a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 302., 2006.11.1., 29. o.), amelyet a 157/2006 határozattal (HL L 89., 2007.3.29., 33. o., valamint a 15. EGT-kiegészítés, 2007.3.29., 26. o.), a megállapodás XV. mellékletének 1i pontjaként foglaltak bele az EGT-megállapodásba – amennyiben a jóváhagyott módszer kifejezetten kitér a szóban forgó kezességvállalási típusokra és az azokhoz tartozó tranzakciókra.

(19)  Lásd fent a 9. lábjegyzetet.

(20)  Az e lehetőséggel élni kívánó EFTA-államoknak közzé kell tenniük az interneten és a Hatóság rendelkezésére kell bocsátaniuk napi kamatlábukat.

(21)  Lásd fent a 9. lábjegyzetet.

(22)  A későbbi közösségi norma olyan már elfogadott, de még nem hatályos kötelező közösségi normát jelent, amely meghatározza az Európai Unió területén értékesített termékek esetében a környezetvédelmi szempontból elérendő szinteket.

(23)  A környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás 70. pontjában szereplő definíció szerint.

(24)  A regionális támogatási iránymutatás 58. pontja szerinti meghatározás.

(25)  Lásd fent a 9. lábjegyzetet.

---

MELLÉKLET

| Az ideiglenes keretszabály szerinti mentesülések bázispontokban kifejezve (1) |
| --- |
| Hitelminősítési kategória (Standard & Poor’s) | Biztosítékokkal való fedezettség |
| Magas | Átlagos | Alacsony |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC vagy alacsonyabb | 380 | 630 | 980 |

Az ideiglenes keretszabály szerinti mentesülések bázispontokban kifejezve (1)

Hitelminősítési kategória (Standard & Poor’s)

Biztosítékokkal való fedezettség

Magas

Átlagos

Alacsony

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC vagy alacsonyabb

380

630

980

---

(1)  Azon cégek esetében, amelyek nem rendelkeznek hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel (mint például bizonyos meghatározott célra létrehozott vállalkozások vagy új vállalkozások), az EFTA-államok a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott 3,8 %-os mentesülési díjat legfeljebb 15 %-kal (kkv-k esetében 25 %-kal) csökkenthetik. Mindazonáltal a díj sohasem lehet alacsonyabb, mint az anyavállalatra vagy anyavállalatokra alkalmazandó díj.

---