# Europos Sąjungos L 37/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.037.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 37 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. vasario 11d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.037.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 37

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. vasario 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo datos | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 118/2011, kuriuo tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 2 |
| | | 2011 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 119/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 16 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/91/ES |
| | * | 2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Korėjos Respublikos laboratorijai suteikiamas leidimas vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 656)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/ES |
| | * | 2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pateikiamas klausimynas, skirtas naudoti rengiant pirmą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo įgyvendinimo ataskaitą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 657)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/ES |
| | * | 2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo dėl pasienio kontrolės postų ir TRACES veterinarijos padalinių sąrašo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/821/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 701)

   (
  1
  ) | 25 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo datos

1

REGLAMENTAI

*

2011 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 118/2011, kuriuo tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

2

2011 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 119/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

16

SPRENDIMAI

2011/91/ES

*

2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo Korėjos Respublikos laboratorijai suteikiamas leidimas vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 656)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 656)

1

18

2011/92/ES

*

2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pateikiamas klausimynas, skirtas naudoti rengiant pirmą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo įgyvendinimo ataskaitą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 657)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 657)

1

19

2011/93/ES

*

2011 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas, kuriuo dėl pasienio kontrolės postų ir TRACES veterinarijos padalinių sąrašo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/821/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 701)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 701)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/1

---

Informacija dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo datos

Protokolą, kuriuo nustatomos Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, Europos Sąjunga ir Seišelių Respublikos Vyriausybė pasirašė 2011 m. sausio 18 d. Briuselyje.

Laikantis to protokolo 13 straipsnio, jis laikinai taikomas nuo 2011 m. sausio 18 d.

---

REGLAMENTAI

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/2

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 118/2011

2011 m. vasario 10 d.

kuriuo tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2010 m. gegužės 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų tam tikrų Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gegužės 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų tam tikrų Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Antidempingo tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie minėto produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Antidempingo tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai prima facie minėto produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (4) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, tiksliau skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomam eksportuojančiam Tailando gamintojui, nagrinėjamosios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir žinomiems naudotojams. Visoms šalims, kurios per nurodytą laikotarpį pateikė prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, tiksliau skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomam eksportuojančiam Tailando gamintojui, nagrinėjamosios šalies atstovams, žinomiems importuotojams ir žinomiems naudotojams. Visoms šalims, kurios per nurodytą laikotarpį pateikė prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta.

| (5) | Klausimyno atsakymus ir kitą informaciją pateikė vienas eksportuojantis Tailando gamintojas, skundą pateikęs Sąjungos gamintojas, penki nesusiję importuotojai ir prekiautojai (įskaitant prekiautoją, kuris taip pat gamina Sąjungoje) ir vienas naudotojas. |
| --- | --- |

(5)

Klausimyno atsakymus ir kitą informaciją pateikė vienas eksportuojantis Tailando gamintojas, skundą pateikęs Sąjungos gamintojas, penki nesusiję importuotojai ir prekiautojai (įskaitant prekiautoją, kuris taip pat gamina Sąjungoje) ir vienas naudotojas.

| (6) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:






  (a) | Sąjungos gamintojas






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:

(a)

Sąjungos gamintojas

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija

| (b) | Eksportuojantis Tailando gamintojas






  — | Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas |
| --- | --- | --- |

(b)

Eksportuojantis Tailando gamintojas

—

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas

| (c) | Su eksportuojančiu Tailando gamintoju susijusios bendrovės






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkongas |
| --- | --- | --- |

(c)

Su eksportuojančiu Tailando gamintoju susijusios bendrovės

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkongas

| (d) | Sąjungos importuotojai






  — | Giardini S.r.l., Setimo Milanezė, Italija |
| --- | --- | --- |

(d)

Sąjungos importuotojai

—

Giardini S.r.l., Setimo Milanezė, Italija

| — | Rendol enterprises, Reilingenas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Rendol enterprises, Reilingenas, Vokietija

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija (taip pat ir Sąjungos gamintojas) |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija (taip pat ir Sąjungos gamintojas)

| — | Winter Company Spain S.A., Ispanija |
| --- | --- |

—

Winter Company Spain S.A., Ispanija

1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (7) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d. – 2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – žalos tyrimo laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2009 m. balandžio 1 d. – 2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – žalos tyrimo laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (8) | Nagrinėjamasis produktas – Tailando kilmės žiediniai segtuvų mechanizmai, susidedantys iš mažiausiai dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu, kuriuos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba ŽSM). Tuo pačiu KN kodu klasifikuojami svirtiniai arkiniai mechanizmai į šio tyrimo sritį nepatenka. |
| --- | --- |

(8)

Nagrinėjamasis produktas – Tailando kilmės žiediniai segtuvų mechanizmai, susidedantys iš mažiausiai dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu, kuriuos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba ŽSM). Tuo pačiu KN kodu klasifikuojami svirtiniai arkiniai mechanizmai į šio tyrimo sritį nepatenka.

| (9) | ŽSM naudojami įvairių rūšių dokumentams ar popieriams susegti. Juos naudoja, inter alia, žiedinių segtuvų, techninių vadovų, nuotraukų ir pašto ženklų albumų, katalogų ir brošiūrų gamintojai. |
| --- | --- |

(9)

ŽSM naudojami įvairių rūšių dokumentams ar popieriams susegti. Juos naudoja, inter alia, žiedinių segtuvų, techninių vadovų, nuotraukų ir pašto ženklų albumų, katalogų ir brošiūrų gamintojai.

| (10) | Tiriamuoju laikotarpiu Europos Sąjungoje buvo parduodama labai įvairių modelių ŽSM. Modeliai skyrėsi žiedų dydžiu, forma ir skaičiumi, pagrindinės plokštelės dydžiu ir žiedų atidarymo sistema (traukiamoji arba spragtukinė). Atsižvelgiant į tai, kad jų visų fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, ir tai, kad ŽSM modeliai tam tikru mastu gali būti pakeičiami vieni kitais, Komisija nustatė, kad šio tyrimo tikslais visi ŽSM yra tas pat produktas. |
| --- | --- |

(10)

Tiriamuoju laikotarpiu Europos Sąjungoje buvo parduodama labai įvairių modelių ŽSM. Modeliai skyrėsi žiedų dydžiu, forma ir skaičiumi, pagrindinės plokštelės dydžiu ir žiedų atidarymo sistema (traukiamoji arba spragtukinė). Atsižvelgiant į tai, kad jų visų fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios, ir tai, kad ŽSM modeliai tam tikru mastu gali būti pakeičiami vieni kitais, Komisija nustatė, kad šio tyrimo tikslais visi ŽSM yra tas pat produktas.

2.2.   Panašus produktas

| (11) | Nustatyta, kad Tailando vidaus rinkoje pagamintas ir parduotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

Nustatyta, kad Tailando vidaus rinkoje pagamintas ir parduotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   ATRANKA

3.1.   Nesusijusių importuotojų atranka

| (12) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. balandžio 1 d.–2010 m. kovo 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip apibrėžta 2.1 dalyje). |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie veiklą 2009 m. balandžio 1 d.–2010 m. kovo 31 d. laikotarpiu, susijusią su nagrinėjamuoju produktu (kaip apibrėžta 2.1 dalyje).

| (13) | Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(13)

Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina.

4.   DEMPINGAS

| (14) | Viena Tailando bendrovė atsakė į klausimyną, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Su nagrinėjamojo produkto pardavimu susijusi Honkonge įsikūrusi bendrovė, susijusi su šiuo eksportuojančiu gamintoju, taip pat pateikė klausimyno atsakymą. Remiantis Eurostato pateikiamais importo duomenimis, šis eksportuojantis gamintojas (kartu su susijusia bendrove) eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą produkto kiekį. |
| --- | --- |

(14)

Viena Tailando bendrovė atsakė į klausimyną, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Su nagrinėjamojo produkto pardavimu susijusi Honkonge įsikūrusi bendrovė, susijusi su šiuo eksportuojančiu gamintoju, taip pat pateikė klausimyno atsakymą. Remiantis Eurostato pateikiamais importo duomenimis, šis eksportuojantis gamintojas (kartu su susijusia bendrove) eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą produkto kiekį.

4.1.   Normalioji vertė

| (15) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamią ir neteisingą informaciją, susijusią su svarbiausiais jo gamybos sąnaudų elementais, kaip antai faktinis suvartoto nikelio metalo kiekis ir faktinis kitų sunaudotų žaliavų kiekis. Be to, kiti nurodyti duomenys, susiję su gamybos sąnaudomis ir gamybos pajėgumais, buvo nenuoseklūs ir jų nebuvo galima palyginti. Galiausiai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikoje buvo įsteigta susijusi bendrovė, kuri, priešingai, nei teigė eksportuojantis gamintojas, buvo susijusi su nagrinėjamojo produkto pardavimu ir administravimu. Į nurodytas sąnaudas nebuvo įtrauktos atitinkamos šios susijusios bendrovės sąnaudos, todėl duomenys laikyti neišsamiais. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamią ir neteisingą informaciją, susijusią su svarbiausiais jo gamybos sąnaudų elementais, kaip antai faktinis suvartoto nikelio metalo kiekis ir faktinis kitų sunaudotų žaliavų kiekis. Be to, kiti nurodyti duomenys, susiję su gamybos sąnaudomis ir gamybos pajėgumais, buvo nenuoseklūs ir jų nebuvo galima palyginti. Galiausiai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikoje buvo įsteigta susijusi bendrovė, kuri, priešingai, nei teigė eksportuojantis gamintojas, buvo susijusi su nagrinėjamojo produkto pardavimu ir administravimu. Į nurodytas sąnaudas nebuvo įtrauktos atitinkamos šios susijusios bendrovės sąnaudos, todėl duomenys laikyti neišsamiais.

| (16) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad pateikti duomenys apie sąnaudas buvo nepakankamai tikslus pagrindas normaliajai vertei nustatyti. Todėl nuspręsta išvadas bent iš dalies grįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(16)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad pateikti duomenys apie sąnaudas buvo nepakankamai tikslus pagrindas normaliajai vertei nustatyti. Todėl nuspręsta išvadas bent iš dalies grįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (17) | Bendrovė buvo nedelsiant informuota ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį jai buvo suteikta galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus. Tačiau bendrovės pateikti paaiškinimai buvo nepakankami, nes nebuvo paaiškinti nustatyti neatitikimai. Bendrovė taip pat negalėjo paneigti įrodymų, kad ji pateikė neišsamią, neteisingą ir klaidinančią informaciją. Be to, bendrovė nepateikė pagrindinės informacijos apie minėtą susijusią bendrovę įsteigtą Kinijos Liaudies Respublikoje, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu. |
| --- | --- |

(17)

Bendrovė buvo nedelsiant informuota ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį jai buvo suteikta galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus. Tačiau bendrovės pateikti paaiškinimai buvo nepakankami, nes nebuvo paaiškinti nustatyti neatitikimai. Bendrovė taip pat negalėjo paneigti įrodymų, kad ji pateikė neišsamią, neteisingą ir klaidinančią informaciją. Be to, bendrovė nepateikė pagrindinės informacijos apie minėtą susijusią bendrovę įsteigtą Kinijos Liaudies Respublikoje, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu.

| (18) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėtų būti preliminariai nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(18)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėtų būti preliminariai nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (19) | Negavus daugiau patikimos informacijos, normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota remiantis informacija, susijusia su gamybos Tailande sąnaudomis, kurias nurodė skundo pateikėjas. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalį ši informacija buvo patikrinta pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą, įskaitant informaciją, susijusią su personalo ir energijos sąnaudomis Tailande. Prireikus skunde pateikta informacija buvo koreguojama pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(19)

Negavus daugiau patikimos informacijos, normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota remiantis informacija, susijusia su gamybos Tailande sąnaudomis, kurias nurodė skundo pateikėjas. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalį ši informacija buvo patikrinta pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą, įskaitant informaciją, susijusią su personalo ir energijos sąnaudomis Tailande. Prireikus skunde pateikta informacija buvo koreguojama pagal patikrintą informaciją, gautą atliekant tyrimą.

| (20) | Atitinkamos pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų ir pelno sumos (16 % ir 8 %) buvo pridėtos prie gamybos sąnaudų, nustatytų remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija. |
| --- | --- |

(20)

Atitinkamos pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų ir pelno sumos (16 % ir 8 %) buvo pridėtos prie gamybos sąnaudų, nustatytų remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija.

4.2.   Eksporto kaina

| (21) | Eksportuojantis gamintojas pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje. |
| --- | --- |

(21)

Eksportuojantis gamintojas pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje.

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina, produktą parduodant Sąjungai per susijusią prekybos bendrovę, buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina, produktą parduodant Sąjungai per susijusią prekybos bendrovę, buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

4.3.   Palyginimas

| (23) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(23)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (24) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai dėl pagrįstų transporto, draudimo ir kredito išlaidų skirtumų. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai dėl pagrįstų transporto, draudimo ir kredito išlaidų skirtumų.

4.4.   Dempingo skirtumas

| (25) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. |
| --- | --- |

(25)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu.

| (26) | Remiantis pirmiau nurodyta metodika, procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:






  Eksportuojantis gamintojas | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas | 17,2 % |

(26)

Remiantis pirmiau nurodyta metodika, procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Eksportuojantis gamintojas

Dempingo skirtumas

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas

17,2 %

| (27) | Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 17,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 17,2 %.

5.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

| (28) | Tyrimo metu ES ŽSM gamino šie gamintojai:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija |
| --- | --- | --- |

(28)

Tyrimo metu ES ŽSM gamino šie gamintojai:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austrija

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Ofanengas, Italija.

| (29) | Pirmasis gamintojas yra pareiškėjas, kuris bendradarbiavo atliekant tyrimą. Atliekant tyrimą nustatyta, kad per TL pareiškėjas pagamino daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagamintų žiedinių segtuvų mechanizmų. |
| --- | --- |

(29)

Pirmasis gamintojas yra pareiškėjas, kuris bendradarbiavo atliekant tyrimą. Atliekant tyrimą nustatyta, kad per TL pareiškėjas pagamino daugiau nei 50 % visų Sąjungoje pagamintų žiedinių segtuvų mechanizmų.

| (30) | Antrasis (mažesnis) gamintojas taip pat yra ŽSM importuotojas iš Tailando; jis prieštaravo tyrimui. Remiantis bendrovės pateikta informacija, nustatyta, kad per visą žalos tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį šios bendrovės įsigytų Tailando produktų kiekis vidutiniškai prilygo jos pagamintų produktų kiekiui. |
| --- | --- |

(30)

Antrasis (mažesnis) gamintojas taip pat yra ŽSM importuotojas iš Tailando; jis prieštaravo tyrimui. Remiantis bendrovės pateikta informacija, nustatyta, kad per visą žalos tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį šios bendrovės įsigytų Tailando produktų kiekis vidutiniškai prilygo jos pagamintų produktų kiekiui.

| (31) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą antrasis gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, todėl Sąjungos pramonės apibrėžtį turėtų sudaryti tik skundą pateikęs gamintojas, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau šis gamintojas vadinamas Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(31)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą antrasis gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, todėl Sąjungos pramonės apibrėžtį turėtų sudaryti tik skundą pateikęs gamintojas, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau šis gamintojas vadinamas Sąjungos pramone.

| (32) | Reikia atkreipti dėmesį, kad Sąjungos pramonę iš pradžių sudarė du skirtingi gamintojai (Koloman Handler Austrijoje ir Robert Krause Vokietijoje), kurie bankrutavo ir kuriuos perėmė Austrijos grupė. Šios bendrovės buvo iš esmės restruktūrizuotos ir 2003 m. buvo sukurta dabartinės struktūros bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH. Jos buveinė yra Austrijoje, o gamyba vyksta Vengrijoje. |
| --- | --- |

(32)

Reikia atkreipti dėmesį, kad Sąjungos pramonę iš pradžių sudarė du skirtingi gamintojai (Koloman Handler Austrijoje ir Robert Krause Vokietijoje), kurie bankrutavo ir kuriuos perėmė Austrijos grupė. Šios bendrovės buvo iš esmės restruktūrizuotos ir 2003 m. buvo sukurta dabartinės struktūros bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH. Jos buveinė yra Austrijoje, o gamyba vyksta Vengrijoje.

6.   ŽALA

6.1.   Sąjungos suvartojimas

| (33) | Suvartojimas nustatytas pagal:






  — | patikrintą bendrą pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, kurią nurodė Sąjungos pramonė ir kitas ES gamintojas; |
| --- | --- | --- |

(33)

Suvartojimas nustatytas pagal:

—

patikrintą bendrą pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, kurią nurodė Sąjungos pramonė ir kitas ES gamintojas;

| — | patikrintą bendrą bendradarbiaujančio eksportuojančio Tailando gamintojo eksporto į ES apimtį klausimyne nurodytais laikotarpiais (2008, 2009 m. ir TL) ir Eurostato duomenis kitais metais; |
| --- | --- |

—

patikrintą bendrą bendradarbiaujančio eksportuojančio Tailando gamintojo eksporto į ES apimtį klausimyne nurodytais laikotarpiais (2008, 2009 m. ir TL) ir Eurostato duomenis kitais metais;

| — | Eurostato duomenis apie importą iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

—

Eurostato duomenis apie importą iš kitų trečiųjų šalių.

| (34) | Tuo remiantis ES ŽSM suvartojimas kito taip: | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas (tūkst. vienetų) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir Eurostato duomenys. |

(34)

Tuo remiantis ES ŽSM suvartojimas kito taip:

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Suvartojimas (tūkst. vienetų)

100

100

111

93

95

Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir Eurostato duomenys.

| (35) | Per visą žalos tyrimo laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 % (3). Pažymėtina, kad po padidėjimo maždaug 10 % 2006–2008 m., vėlesniu laikotarpiu vartojimas sumažėjo 15 %. |
| --- | --- |

(35)

Per visą žalos tyrimo laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 % (3). Pažymėtina, kad po padidėjimo maždaug 10 % 2006–2008 m., vėlesniu laikotarpiu vartojimas sumažėjo 15 %.

6.2.   Importas iš Tailando

a)   Importo apimtis ir rinkos dalis

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo apimtis | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Rinkos dalis | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Šaltinis: patikrintas klausimyno atsakymas ir Eurostato duomenys |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Importo apimtis

100

65

153

116

119

Rinkos dalis

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Šaltinis: patikrintas klausimyno atsakymas ir Eurostato duomenys

| (36) | Importas iš Tailando 2008 m.–TL laikotarpiu pagrįstas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo (vienintelio žinomo Tailando eksportuotojo) klausimyno atsakymu, o vėlesniu laikotarpiu – Eurostato duomenimis. Tuo remiantis buvo nustatyta, kad bendra ŽSM importo iš Tailando apimtis 2006 m.–TL padidėjo beveik 20 %. Tačiau importo lygis šiuo laikotarpiu labai kito ir labiausiai padidėjo 2007–2008 m.; tuo laikotarpiu importo apimtis padidėjo daugiau nei du kartus. |
| --- | --- |

(36)

Importas iš Tailando 2008 m.–TL laikotarpiu pagrįstas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo (vienintelio žinomo Tailando eksportuotojo) klausimyno atsakymu, o vėlesniu laikotarpiu – Eurostato duomenimis. Tuo remiantis buvo nustatyta, kad bendra ŽSM importo iš Tailando apimtis 2006 m.–TL padidėjo beveik 20 %. Tačiau importo lygis šiuo laikotarpiu labai kito ir labiausiai padidėjo 2007–2008 m.; tuo laikotarpiu importo apimtis padidėjo daugiau nei du kartus.

| (37) | Tailandui tenkanti rinkos dalis taip pat atitiko didėjimo tendenciją ir 2006 m.–TL padidėjo 3 punktais. Panašiai kaip pardavimo apimtis, rinkos dalis buvo didžiausia 2008 m., kuomet ji sudarė 16,5 %. |
| --- | --- |

(37)

Tailandui tenkanti rinkos dalis taip pat atitiko didėjimo tendenciją ir 2006 m.–TL padidėjo 3 punktais. Panašiai kaip pardavimo apimtis, rinkos dalis buvo didžiausia 2008 m., kuomet ji sudarė 16,5 %.

b)   Nagrinėjamojo produkto importo kaina ir (arba) priverstinis kainų mažinimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kaina | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Importo kaina

100

103

123

113

113

| (38) | Iš pradžių importo kainos padidėjo daugiau nei 20 % (2006–2008 m. laikotarpiu), o vėliau sumažėjo. |
| --- | --- |

(38)

Iš pradžių importo kainos padidėjo daugiau nei 20 % (2006–2008 m. laikotarpiu), o vėliau sumažėjo.

| (39) | Nepaisant bendro padidėjimo (13 %) žalos tyrimo laikotarpiu, per TL dėl Tailando kainų buvo gerokai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos. Palyginus atitinkamų modelių kainas (prireikus tinkamai pakoregavus) iš tiesų nustatyta, kad vidutiniškai importo kainos buvo daugiau nei 30 % mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainą per TL. Palyginus vidutinį kainų lygį kitais metais paaiškėjo, kad 2006–2009 m. priverstinio kainų mažinimo lygis buvo panašus. |
| --- | --- |

(39)

Nepaisant bendro padidėjimo (13 %) žalos tyrimo laikotarpiu, per TL dėl Tailando kainų buvo gerokai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos. Palyginus atitinkamų modelių kainas (prireikus tinkamai pakoregavus) iš tiesų nustatyta, kad vidutiniškai importo kainos buvo daugiau nei 30 % mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainą per TL. Palyginus vidutinį kainų lygį kitais metais paaiškėjo, kad 2006–2009 m. priverstinio kainų mažinimo lygis buvo panašus.

| (40) | Absoliutus Tailando importo kainų lygis taip pat nuolatos buvo mažesnis už kito importo kainą ir – didžiąja dalimi – mažesnis už kito Sąjungos gamintojo kainą. |
| --- | --- |

(40)

Absoliutus Tailando importo kainų lygis taip pat nuolatos buvo mažesnis už kito importo kainą ir – didžiąja dalimi – mažesnis už kito Sąjungos gamintojo kainą.

6.3.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
   (4)

a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Pajėgumų naudojimas | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Gamyba

100

130

131

80

83

Gamybos pajėgumai

100

110

115

80

75

Pajėgumų naudojimas

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | Per visą laikotarpį tiek gamyba, tiek ir gamybos pajėgumai atitinkamai sumažėjo beveik 20 % ir 25 %. Didėjantis pajėgumų panaudojimas turėtų būti vertinamas tik kaip gamybos pajėgumų sumažinimo 25 % tuo pačiu laikotarpiu rezultatas. Daugiausia tai buvo susiję su darbuotojų atleidimu (žr. užimtumą). |
| --- | --- |

(41)

Per visą laikotarpį tiek gamyba, tiek ir gamybos pajėgumai atitinkamai sumažėjo beveik 20 % ir 25 %. Didėjantis pajėgumų panaudojimas turėtų būti vertinamas tik kaip gamybos pajėgumų sumažinimo 25 % tuo pačiu laikotarpiu rezultatas. Daugiausia tai buvo susiję su darbuotojų atleidimu (žr. užimtumą).

| (42) | Pažymėtina, kad gamybos apimtis ir pajėgumai iš pradžių padidėjo (iki 2008 m.), o po to labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(42)

Pažymėtina, kad gamybos apimtis ir pajėgumai iš pradžių padidėjo (iki 2008 m.), o po to labai sumažėjo.

b)   Atsargos

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Galutinės atsargos | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Galutinės atsargos

100

137

153

124

126

| (43) | Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos bendrai padidėjo 26 %. Svarbią ŽSM produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų poreikius. Tačiau bet koks galutinių atsargų padidėjimas virš vidutinio lygio reiškia sunkumus parduoti produktus. |
| --- | --- |

(43)

Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos bendrai padidėjo 26 %. Svarbią ŽSM produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų poreikius. Tačiau bet koks galutinių atsargų padidėjimas virš vidutinio lygio reiškia sunkumus parduoti produktus.

c)   Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo ES apimtis | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Rinkos dalis | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Pardavimo ES apimtis

100

105

113

79

77

Rinkos dalis

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | Nagrinėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 23 %, o tai atitiko rinkos dalies sumažėjimą nuo 29,6 % iki 24 %, t. y. sumažėjimą daugiau nei 5 punktais. Iš tiesų, nuo 2008 m. pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. |
| --- | --- |

(44)

Nagrinėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 23 %, o tai atitiko rinkos dalies sumažėjimą nuo 29,6 % iki 24 %, t. y. sumažėjimą daugiau nei 5 punktais. Iš tiesų, nuo 2008 m. pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo.

| (45) | Bendrai vertinant minėtas tendencijas pastebima, kad Sąjungos pramonė 2006 m.–TL nesiplėtė. |
| --- | --- |

(45)

Bendrai vertinant minėtas tendencijas pastebima, kad Sąjungos pramonė 2006 m.–TL nesiplėtė.

d)   Pardavimo kainos

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo kaina | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Pardavimo kaina

100

99

99

110

107

| (46) | Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina iki 2008 m. buvo santykinai pastovi. 2009 m. ji padidėjo 10 %, o TL sumažėjo 3 procentiniais punktais. Šį kainos padidėjimą lėmė keli veiksniai: pakitęs produktų asortimentas dėl sumažėjusios labiau standartinių (ir pigesnių) produktų pardavimo apimties ir Sąjungos pramonės bandymo kompensuoti 2008 m. patirtus nuostolius. Tačiau bandymas nebuvo sėkmingas, nes Sąjungos pramonė vėlesniu laikotarpiu ir toliau dirbo nuostolingai (žr. lentelę). |
| --- | --- |

(46)

Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina iki 2008 m. buvo santykinai pastovi. 2009 m. ji padidėjo 10 %, o TL sumažėjo 3 procentiniais punktais. Šį kainos padidėjimą lėmė keli veiksniai: pakitęs produktų asortimentas dėl sumažėjusios labiau standartinių (ir pigesnių) produktų pardavimo apimties ir Sąjungos pramonės bandymo kompensuoti 2008 m. patirtus nuostolius. Tačiau bandymas nebuvo sėkmingas, nes Sąjungos pramonė vėlesniu laikotarpiu ir toliau dirbo nuostolingai (žr. lentelę).

e)   Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelno arba nuostolio procentinė dalis, palyginti su apyvarta | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Grynųjų pinigų srautas | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Grynojo turto grąža | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Pelno arba nuostolio procentinė dalis, palyginti su apyvarta

100

9

135

167

146

Grynųjų pinigų srautas

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Grynojo turto grąža

100

87

104

146

176

| (47) | Sąjungos pramonė visu žalos tyrimo laikotarpiu dirbo nuostolingai ir pagal nurodytas tendencijas matyti, kad bendras nuostolių lygis padidėjo. Nors 2007 m. padėtis šiek tiek pagerėjo (nei pelno, nei nuostolių beveik nepatirta), tačiau nuo 2008 m. padėtis blogėjo. Nors grynųjų pinigų srauto mažėjimą buvo galima stabdyti, nuo 2007 m. jis taip pat buvo neigiamas. Grynojo turto grąža visą laikotarpį taip pat buvo neigiama ir 2006 m. – tiriamuoju laikotarpiu nuolatos mažėjo. |
| --- | --- |

(47)

Sąjungos pramonė visu žalos tyrimo laikotarpiu dirbo nuostolingai ir pagal nurodytas tendencijas matyti, kad bendras nuostolių lygis padidėjo. Nors 2007 m. padėtis šiek tiek pagerėjo (nei pelno, nei nuostolių beveik nepatirta), tačiau nuo 2008 m. padėtis blogėjo. Nors grynųjų pinigų srauto mažėjimą buvo galima stabdyti, nuo 2007 m. jis taip pat buvo neigiamas. Grynojo turto grąža visą laikotarpį taip pat buvo neigiama ir 2006 m. – tiriamuoju laikotarpiu nuolatos mažėjo.

f)   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Investicijos

100

45

50

17

26

| (48) | Investicijos taip pat labai mažėjo, t. y. – 75 % per visą žalos tyrimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(48)

Investicijos taip pat labai mažėjo, t. y. – 75 % per visą žalos tyrimo laikotarpį.

| (49) | Kaip minėta, atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį galima daryti išvadą, kad Sąjungos pajėgumui padidinti kapitalą iš nepriklausomų šaltinių buvo padarytas didelis poveikis. |
| --- | --- |

(49)

Kaip minėta, atsižvelgiant į blogą Sąjungos pramonės finansinę padėtį galima daryti išvadą, kad Sąjungos pajėgumui padidinti kapitalą iš nepriklausomų šaltinių buvo padarytas didelis poveikis.

g)   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Našumas | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Darbo užmokestis | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Užimtumas

100

111

118

99

87

Našumas

100

117

111

81

95

Darbo užmokestis

100

106

113

92

71

| (50) | Per visą laikotarpį užimtumas (skaičiuojant visą darbo dieną) sumažėjo 13 %; didžiausias sumažėjimas užfiksuotas po 2008 m., kuomet užimtumas buvo didžiausias. Darbo užmokestis iš esmės atitiko tą pačią tendenciją. |
| --- | --- |

(50)

Per visą laikotarpį užimtumas (skaičiuojant visą darbo dieną) sumažėjo 13 %; didžiausias sumažėjimas užfiksuotas po 2008 m., kuomet užimtumas buvo didžiausias. Darbo užmokestis iš esmės atitiko tą pačią tendenciją.

| (51) | Našumas, apskaičiuotas pagal vieno darbuotojo pagamintų vienetų skaičių (tūkstančiais) tuo laikotarpiu, iš esmės atitiko tą pačią tendenciją kaip ir užimtumas, bet TL sumažėjimas buvo nedidelis. |
| --- | --- |

(51)

Našumas, apskaičiuotas pagal vieno darbuotojo pagamintų vienetų skaičių (tūkstančiais) tuo laikotarpiu, iš esmės atitiko tą pačią tendenciją kaip ir užimtumas, bet TL sumažėjimas buvo nedidelis.

h)   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (52) | Remiantis geriausiais turimais duomenimis, atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad per TL buvo vykdomas 17,2 %, t. y. gana didelis, dempingas. |
| --- | --- |

(52)

Remiantis geriausiais turimais duomenimis, atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad per TL buvo vykdomas 17,2 %, t. y. gana didelis, dempingas.

i)   Atsigavimas nuo praeityje vykdyto dempingo poveikio

| (53) | Sąjungos pramonė keletą metų patyrė neigiamą importo dempingo kaina poveikį. Tačiau, nepaisant to, iki 2008 m. ji turėjo naudos dėl pakankamai veiksmingų taikomų priemonių; po to padėtis vėl pablogėjo. Tai toliau išdėstyta skirsnyje dėl Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(53)

Sąjungos pramonė keletą metų patyrė neigiamą importo dempingo kaina poveikį. Tačiau, nepaisant to, iki 2008 m. ji turėjo naudos dėl pakankamai veiksmingų taikomų priemonių; po to padėtis vėl pablogėjo. Tai toliau išdėstyta skirsnyje dėl Sąjungos interesų.

6.4.   Išvada

| (54) | 2006 m.–TL Sąjungos pramonės ekonominė padėtis akivaizdžiai pablogėjo. Tai ypač akivaizdu dėl didelio gamybos ir pardavimo apimties sumažėjimo (atitinkamai – 17 % ir – 13 %), dėl kurių taip sumažėjo rinkos dalis (nuo 29,6 % iki 24 %) Sąjungos pramonės finansinė padėtis taip pat buvo paveikta. Bendrovės patirtų nuostolių lygis iš tiesų padidėjo, o tiek grynųjų pinigų srautas, tiek ir grynojo turto grąža kito pagal tą pačią neigiamą tendenciją. Sąjungos pramonės bandymas sumažinti nuostolių lygį padidinant kainas 2009 m. buvo nesėkmingas ir padėtis netgi pablogėjo. |
| --- | --- |

(54)

2006 m.–TL Sąjungos pramonės ekonominė padėtis akivaizdžiai pablogėjo. Tai ypač akivaizdu dėl didelio gamybos ir pardavimo apimties sumažėjimo (atitinkamai – 17 % ir – 13 %), dėl kurių taip sumažėjo rinkos dalis (nuo 29,6 % iki 24 %) Sąjungos pramonės finansinė padėtis taip pat buvo paveikta. Bendrovės patirtų nuostolių lygis iš tiesų padidėjo, o tiek grynųjų pinigų srautas, tiek ir grynojo turto grąža kito pagal tą pačią neigiamą tendenciją. Sąjungos pramonės bandymas sumažinti nuostolių lygį padidinant kainas 2009 m. buvo nesėkmingas ir padėtis netgi pablogėjo.

| (55) | Dėl šios priežasties investicijos buvo sumažintos iki minimalaus lygio; bendrovė neturėjo kito pasirinkimo ir, atsižvelgdama į šią padėtį, buvo priversta atleisti daug darbuotojų. |
| --- | --- |

(55)

Dėl šios priežasties investicijos buvo sumažintos iki minimalaus lygio; bendrovė neturėjo kito pasirinkimo ir, atsižvelgdama į šią padėtį, buvo priversta atleisti daug darbuotojų.

| (56) | Tačiau pažymėtina, kad per visą žalos tyrimo laikotarpį Sąjungos pramonės padėtis 2006–2008 m. šiek tiek pagerėjo. Iš tiesų, šiuo laikotarpiu gamyba, pardavimo apimtis ir užimtumas atitiko didėjimo tendenciją. Bet nuo 2009 m. šie rodikliai labai pablogėjo. Pelningumo rodikliai, kita vertus, visą laikotarpį išliko neigiami; nors 2007 m. pelno, kaip ir nuostolių, beveik nebuvo. |
| --- | --- |

(56)

Tačiau pažymėtina, kad per visą žalos tyrimo laikotarpį Sąjungos pramonės padėtis 2006–2008 m. šiek tiek pagerėjo. Iš tiesų, šiuo laikotarpiu gamyba, pardavimo apimtis ir užimtumas atitiko didėjimo tendenciją. Bet nuo 2009 m. šie rodikliai labai pablogėjo. Pelningumo rodikliai, kita vertus, visą laikotarpį išliko neigiami; nors 2007 m. pelno, kaip ir nuostolių, beveik nebuvo.

| (57) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

7.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

7.1.   Įžanga

| (58) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonei materialinę žalą padarė importas dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.

7.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (59) | Pažymėtina, kad Sąjungos rinkai būdingas santykinai mažas pasiūlos šaltinių skaičius (du tiekėjai Sąjungoje, vienas Indijoje, vienas Tailande ir dalis pasiūlos iš Kinijos) ir dėl šios priežasties rinka yra pakankamai skaidri kainų atžvilgiu, nes kainos yra žinomos. Be to nemaža dalis paklausos ES yra susijusi su standartiniais ŽSM, kuriuos perkant kaina yra svarbiausias pasirinkimą lemiantis veiksnys. |
| --- | --- |

(59)

Pažymėtina, kad Sąjungos rinkai būdingas santykinai mažas pasiūlos šaltinių skaičius (du tiekėjai Sąjungoje, vienas Indijoje, vienas Tailande ir dalis pasiūlos iš Kinijos) ir dėl šios priežasties rinka yra pakankamai skaidri kainų atžvilgiu, nes kainos yra žinomos. Be to nemaža dalis paklausos ES yra susijusi su standartiniais ŽSM, kuriuos perkant kaina yra svarbiausias pasirinkimą lemiantis veiksnys.

| (60) | Į tai atsižvelgiant atliekant tyrimą nustatyta, kad ŽSM importo iš Tailando apimtis žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo beveik 20 % ir sudarė 15 % rinkos dalį per TL. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę pardavimo dalį. Be to, nustatyta, kad per TL dėl iš Tailando importuojamų ŽSM Sąjungos pramonės kainos buvo mažinamos daugiau nei 30 %, o tai tokios rūšies produktui yra labai daug. |
| --- | --- |

(60)

Į tai atsižvelgiant atliekant tyrimą nustatyta, kad ŽSM importo iš Tailando apimtis žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo beveik 20 % ir sudarė 15 % rinkos dalį per TL. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę pardavimo dalį. Be to, nustatyta, kad per TL dėl iš Tailando importuojamų ŽSM Sąjungos pramonės kainos buvo mažinamos daugiau nei 30 %, o tai tokios rūšies produktui yra labai daug.

| (61) | Dėl didelės importo apimties ir tuo pat metu žemo kainų lygio Sąjungos rinka patyrė labai didelį spaudimą. Nedarant dempingo Tailando kainos (bent jau per TL) būtų buvusios bent 20 % didesnės už faktinį lygį ir todėl Sąjungos rinkos kaina būtų buvusi didesnė. |
| --- | --- |

(61)

Dėl didelės importo apimties ir tuo pat metu žemo kainų lygio Sąjungos rinka patyrė labai didelį spaudimą. Nedarant dempingo Tailando kainos (bent jau per TL) būtų buvusios bent 20 % didesnės už faktinį lygį ir todėl Sąjungos rinkos kaina būtų buvusi didesnė.

| (62) | Todėl, atsižvelgiant į apimtį ir kainų lygį, manoma, kad dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei buvo kliudoma vėl gauti pelną arba bent sumažinti nuostolius padidinant pardavimo apimtis ir (arba) kainas iki tinkamesnio lygio 2009 m. – tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Sąjungos rinkoje tebesitęsiant spaudimui, daromam dėl importo mažomis dempingo kainomis iš Tailando, sumažėjo pardavimo apimtis, rinkos dalis, sumažintos kainos ir atitinkamai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas. |
| --- | --- |

(62)

Todėl, atsižvelgiant į apimtį ir kainų lygį, manoma, kad dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei buvo kliudoma vėl gauti pelną arba bent sumažinti nuostolius padidinant pardavimo apimtis ir (arba) kainas iki tinkamesnio lygio 2009 m. – tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Sąjungos rinkoje tebesitęsiant spaudimui, daromam dėl importo mažomis dempingo kainomis iš Tailando, sumažėjo pardavimo apimtis, rinkos dalis, sumažintos kainos ir atitinkamai sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas.

| (63) | Pažymėtina, kad neseniai atliktame priemonių taikymo pabaigos peržiūros tyrime (5) padaryta išvada, kad 2008 m. pramonės padėtis tebebuvo labai pažeidžiama ir priklausoma nuo tolesnio importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(63)

Pažymėtina, kad neseniai atliktame priemonių taikymo pabaigos peržiūros tyrime (5) padaryta išvada, kad 2008 m. pramonės padėtis tebebuvo labai pažeidžiama ir priklausoma nuo tolesnio importo dempingo kaina.

| (64) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Tailando darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(64)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Tailando darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.

7.3.   Kitų veiksnių poveikis

7.3.1.   Paklausos sumažėjimas Sąjungos rinkoje

| (65) | 2008 m. paklausa Sąjungos rinkoje padidėjo 10 %, bet vėlesniais metais labai sumažėjo, maždaug 15 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į finansų krizę ir daugelio bendrovių sprendimą sumažinti bendras sąnaudas, įskaitant biuro reikmenis. Dėl šios padėties nukentėjo visas žiedinių segtuvų sektorius – Indijos ir Tailando importo bei Sąjungos pramonės pardavimo apimtys sumažėjo. |
| --- | --- |

(65)

2008 m. paklausa Sąjungos rinkoje padidėjo 10 %, bet vėlesniais metais labai sumažėjo, maždaug 15 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į finansų krizę ir daugelio bendrovių sprendimą sumažinti bendras sąnaudas, įskaitant biuro reikmenis. Dėl šios padėties nukentėjo visas žiedinių segtuvų sektorius – Indijos ir Tailando importo bei Sąjungos pramonės pardavimo apimtys sumažėjo.

| (66) | Tačiau reikėtų priminti, kad skaičiuojant santykinai Sąjungos pramonė nukentėjo labiau nei kiti rinkos dalyviai, nes jos rinkos dalis 2008–2009 m. sumažėjo nuo 30,2 % iki 25,2 %. Atsižvelgiant į tai, kad žiedinių segtuvų pramonei būdingos didelės pastovios sąnaudos, pardavimo apimties sumažėjimas turėjo neigiamą poveikį pareiškėjo finansinei padėčiai. Tačiau vartojimo sumažėjimą reikėtų vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Tailando raida. Iš tiesų, importas iš Tailando užėmė didelę rinkos dalį; šis kiekis beveik tris kartus viršijo vartojimo sumažėjimą. |
| --- | --- |

(66)

Tačiau reikėtų priminti, kad skaičiuojant santykinai Sąjungos pramonė nukentėjo labiau nei kiti rinkos dalyviai, nes jos rinkos dalis 2008–2009 m. sumažėjo nuo 30,2 % iki 25,2 %. Atsižvelgiant į tai, kad žiedinių segtuvų pramonei būdingos didelės pastovios sąnaudos, pardavimo apimties sumažėjimas turėjo neigiamą poveikį pareiškėjo finansinei padėčiai. Tačiau vartojimo sumažėjimą reikėtų vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Tailando raida. Iš tiesų, importas iš Tailando užėmė didelę rinkos dalį; šis kiekis beveik tris kartus viršijo vartojimo sumažėjimą.

| (67) | Į tai atsižvelgiant galima daryti išvadą, kad vartojimo sumažėjimas dėl ekonomikos krizės galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. Tačiau, net jei tai turėjo poveikio, šį poveikį labai sustiprino nagrinėjamas importas. |
| --- | --- |

(67)

Į tai atsižvelgiant galima daryti išvadą, kad vartojimo sumažėjimas dėl ekonomikos krizės galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. Tačiau, net jei tai turėjo poveikio, šį poveikį labai sustiprino nagrinėjamas importas.

7.3.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (68) | ŽSM taip pat gaminami Indijoje ir Kinijoje ir iš jų eksportuojami. Tokio importo raida: | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija |
| Importuotas kiekis | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Rinkos dalys | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Vidutinė kaina | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| Kinija |
| Importuotas kiekis | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Rinkos dalys | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Vidutinė kaina | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(68)

ŽSM taip pat gaminami Indijoje ir Kinijoje ir iš jų eksportuojami. Tokio importo raida:

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Indija

Importuotas kiekis

100

93

102

88

91

Rinkos dalys

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Vidutinė kaina

100

99

118

116

113

Kinija

Importuotas kiekis

100

91

153

150

151

Rinkos dalys

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Vidutinė kaina

100

98

90

85

86

Šaltinis: Eurostatas.

| (69) | Indijoje tėra vienas eksportuojantis ŽSM gamintojas; žalos tyrimo laikotarpiu importo iš Indijos apimtis sumažėjo beveik 10 %. Nepaisant to, Indijai tenka didelė Sąjungos rinkos dalis, nes žalos tyrimo laikotarpiu ji vidutiniškai užėmė 45 % rinkos dalį. Be to, Indijos importo kainos iš viso padidėjo 13 % ir šiek tiek viršijo Tailando kainas. Atsižvelgiant į jos dominuojančią padėtį Sąjungos rinkoje ir konkurencingą importo kainą, Indija yra svarbi Sąjungos pramonės konkurentė. Tačiau, atsižvelgiant į anksčiau aprašytą tendenciją, t. y. apimties mažėjimą ir kainų didėjimą, nėra jokių požymių, kad Indija būtų prisidėjusi prie Sąjungos padėties pablogėjimo TL. Galiausiai reikia pažymėti, kad tam tikrą Indijos importo dalį, t. y. apie trečdalį, tiesiogiai nupirko ir Sąjungos rinkoje pardavė su Sąjungos pramone susijęs platintojas. |
| --- | --- |

(69)

Indijoje tėra vienas eksportuojantis ŽSM gamintojas; žalos tyrimo laikotarpiu importo iš Indijos apimtis sumažėjo beveik 10 %. Nepaisant to, Indijai tenka didelė Sąjungos rinkos dalis, nes žalos tyrimo laikotarpiu ji vidutiniškai užėmė 45 % rinkos dalį. Be to, Indijos importo kainos iš viso padidėjo 13 % ir šiek tiek viršijo Tailando kainas. Atsižvelgiant į jos dominuojančią padėtį Sąjungos rinkoje ir konkurencingą importo kainą, Indija yra svarbi Sąjungos pramonės konkurentė. Tačiau, atsižvelgiant į anksčiau aprašytą tendenciją, t. y. apimties mažėjimą ir kainų didėjimą, nėra jokių požymių, kad Indija būtų prisidėjusi prie Sąjungos padėties pablogėjimo TL. Galiausiai reikia pažymėti, kad tam tikrą Indijos importo dalį, t. y. apie trečdalį, tiesiogiai nupirko ir Sąjungos rinkoje pardavė su Sąjungos pramone susijęs platintojas.

| (70) | Kinijos importui nuo 2004 m. taikyti 51,2–78,8 % antidempingo muitai. Kinijos importo apimtis 2006 m.–TL padidėjo maždaug 50 %, t. y. rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais nuo 3,5 % iki 5,5 %. Net jei Kinijos importo kainos būtų mažėjusios per visą žalos tyrimo laikotarpį, bendras kainų lygis būtų vis tiek gerokai viršijęs Tailando kainas. Taip būtų netgi neatsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus. Todėl daroma išvada, kad dėl tokio importo nebuvo bloginama Sąjungos pramonės padėtis TL. |
| --- | --- |

(70)

Kinijos importui nuo 2004 m. taikyti 51,2–78,8 % antidempingo muitai. Kinijos importo apimtis 2006 m.–TL padidėjo maždaug 50 %, t. y. rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais nuo 3,5 % iki 5,5 %. Net jei Kinijos importo kainos būtų mažėjusios per visą žalos tyrimo laikotarpį, bendras kainų lygis būtų vis tiek gerokai viršijęs Tailando kainas. Taip būtų netgi neatsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus. Todėl daroma išvada, kad dėl tokio importo nebuvo bloginama Sąjungos pramonės padėtis TL.

| (71) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs (bent jau ne daugiau nei ribotai) su Sąjungos pramonei daryta materialine žala. |
| --- | --- |

(71)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs (bent jau ne daugiau nei ribotai) su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

7.3.3.   Sąjungos pramonės eksportas

| (72) | Taip pat buvo nagrinėtas eksportas, kaip vienas iš žinomų veiksnių, galėjusių tuo pačiu metu padaryti žalos Sąjungos pramonei, išskyrus importą dempingo kaina. |
| --- | --- |

(72)

Taip pat buvo nagrinėtas eksportas, kaip vienas iš žinomų veiksnių, galėjusių tuo pačiu metu padaryti žalos Sąjungos pramonei, išskyrus importą dempingo kaina.

| (73) | Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas vidutiniškai sudarė apie 5 % jos bendros ŽSM pardavimo apimties ir išliko santykinai stabilus. Todėl daroma preliminari išvada, kad tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(73)

Žalos tyrimo laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas vidutiniškai sudarė apie 5 % jos bendros ŽSM pardavimo apimties ir išliko santykinai stabilus. Todėl daroma preliminari išvada, kad tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei.

7.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (74) | Atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad importas iš Tailando, atsižvelgiant į jo apimtį ir kainų lygį, darė materialinę žalą Sąjungos pramonei per TL. Importas iš tiesų padidėjo absoliučiu dydžiu, nustatyta, kad jis vykdytas dempingo kaina, o nustatytas kainų lygis buvo gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės taikomas kainas Sąjungos rinkoje panašios rūšies produktams. Šioje kainoms jautrioje rinkoje, kurioje tiekėjų skaičius yra santykinai ribotas ir rinka pakankamai skaidri, priverstinis kainų mažinimas 30 % neabejotinai turėjo didelį poveikį rinkos kainoms. |
| --- | --- |

(74)

Atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad importas iš Tailando, atsižvelgiant į jo apimtį ir kainų lygį, darė materialinę žalą Sąjungos pramonei per TL. Importas iš tiesų padidėjo absoliučiu dydžiu, nustatyta, kad jis vykdytas dempingo kaina, o nustatytas kainų lygis buvo gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės taikomas kainas Sąjungos rinkoje panašios rūšies produktams. Šioje kainoms jautrioje rinkoje, kurioje tiekėjų skaičius yra santykinai ribotas ir rinka pakankamai skaidri, priverstinis kainų mažinimas 30 % neabejotinai turėjo didelį poveikį rinkos kainoms.

| (75) | Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad paklausos sumažėjimas galėjo turėti įtakos. Tačiau, nepaisant neigiamo poveikio dėl mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje, daroma preliminari išvada, kad šis veiksnys nenutraukia priežastinio importo dempingo kaina iš Tailando ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ryšio. Paklausos sumažėjimas iš tiesų turėtų būti vertinamas drauge su importu dempingo kaina, dėl kurio iš tikrųjų sustiprintas neigiamas finansų krizės poveikis. |
| --- | --- |

(75)

Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad paklausos sumažėjimas galėjo turėti įtakos. Tačiau, nepaisant neigiamo poveikio dėl mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje, daroma preliminari išvada, kad šis veiksnys nenutraukia priežastinio importo dempingo kaina iš Tailando ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ryšio. Paklausos sumažėjimas iš tiesų turėtų būti vertinamas drauge su importu dempingo kaina, dėl kurio iš tikrųjų sustiprintas neigiamas finansų krizės poveikis.

| (76) | Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš Tailando Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(76)

Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš Tailando Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

8.   SĄJUNGOS INTERESAI

8.1.   Pirminė pastaba

| (77) | Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo įvertintas tikėtinas galimų priemonių poveikis visoms šiame nagrinėjime dalyvaujančioms šalims ir priemonių nesiėmimo pasekmės. |
| --- | --- |

(77)

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Šiuo tikslu ir pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo įvertintas tikėtinas galimų priemonių poveikis visoms šiame nagrinėjime dalyvaujančioms šalims ir priemonių nesiėmimo pasekmės.

| (78) | Siekiant įvertinti tikėtiną tolesnio priemonių taikymo poveikį, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Klausimyno atsakymus pateikė skundą pateikęs Sąjungos gamintojas ir keturi nesusiję importuotojai. Kitas Sąjungos gamintojas (taip pat ir importuotojas) pateikė informacijos, o vienas naudotojas pateikė klausimyno atsakymą. |
| --- | --- |

(78)

Siekiant įvertinti tikėtiną tolesnio priemonių taikymo poveikį, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Klausimyno atsakymus pateikė skundą pateikęs Sąjungos gamintojas ir keturi nesusiję importuotojai. Kitas Sąjungos gamintojas (taip pat ir importuotojas) pateikė informacijos, o vienas naudotojas pateikė klausimyno atsakymą.

8.2.   Sąjungos rinkos aprašymas

| (79) | Siekiant geriau išnagrinėti įvairius interesus, pirmiausia reikėtų aprašyti pagrindines rinkos savybes. |
| --- | --- |

(79)

Siekiant geriau išnagrinėti įvairius interesus, pirmiausia reikėtų aprašyti pagrindines rinkos savybes.

| (80) | 1997 m. pirmą kartą buvo nustatytos antidempingo priemonės tam tikriems Kinijos kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams (6). Po trejų metų, atlikus tarpinę peržiūrą, pradinis muitas buvo padidintas. Iš tiesų, neseniai atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą ir nustačius, kad importas dempingo kaina ir žalingas importas kitu atveju pasikartotų (7), šių priemonių taikymas buvo pratęstas antrą kartą. |
| --- | --- |

(80)

1997 m. pirmą kartą buvo nustatytos antidempingo priemonės tam tikriems Kinijos kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams (6). Po trejų metų, atlikus tarpinę peržiūrą, pradinis muitas buvo padidintas. Iš tiesų, neseniai atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą ir nustačius, kad importas dempingo kaina ir žalingas importas kitu atveju pasikartotų (7), šių priemonių taikymas buvo pratęstas antrą kartą.

| (81) | Atlikus keletą tyrimų nustatyta, kad Kinijoje buvo vengiama šiai šaliai nustatytų priemonių, ir todėl jų taikymas buvo išplėstas Vietnamui ir Laoso Liaudies Demokratinei Respublikai (atitinkamai 2004 ir 2006 m.), o priemonių taikymo sritį taip pat reikėjo išplėsti įtraukiant tam tikrus šiek tiek pakeistus ŽSM (8). Galiausiai reikia paminėti, kad ŽSM importas iš Tailando buvo nagrinėjamas dviejuose atskiruose priemonių vengimo tyrimuose (2004 ir 2008 m.) ir naujame antidempingo tyrime 2008 m. Nors po šių tyrimų priemonės nebuvo nustatytos, dabartiniame tyrime aiškiai nustatyta, kad Tailando eksportuotojas klausimyno atsakyme pateikė klaidingą informaciją. |
| --- | --- |

(81)

Atlikus keletą tyrimų nustatyta, kad Kinijoje buvo vengiama šiai šaliai nustatytų priemonių, ir todėl jų taikymas buvo išplėstas Vietnamui ir Laoso Liaudies Demokratinei Respublikai (atitinkamai 2004 ir 2006 m.), o priemonių taikymo sritį taip pat reikėjo išplėsti įtraukiant tam tikrus šiek tiek pakeistus ŽSM (8). Galiausiai reikia paminėti, kad ŽSM importas iš Tailando buvo nagrinėjamas dviejuose atskiruose priemonių vengimo tyrimuose (2004 ir 2008 m.) ir naujame antidempingo tyrime 2008 m. Nors po šių tyrimų priemonės nebuvo nustatytos, dabartiniame tyrime aiškiai nustatyta, kad Tailando eksportuotojas klausimyno atsakyme pateikė klaidingą informaciją.

| (82) | Pažymėtina, kad į Sąjungos rinką ŽSM importuoja platintojai ir agentai arba tiesiogiai naudotojai, t. y. segtuvus gaminančios bendrovės. |
| --- | --- |

(82)

Pažymėtina, kad į Sąjungos rinką ŽSM importuoja platintojai ir agentai arba tiesiogiai naudotojai, t. y. segtuvus gaminančios bendrovės.

| (83) | Galiausiai reikia priminti, kad ŽSM gamintojų, tiekiančių Sąjungos rinkai, skaičius yra pakankamai nedidelis. Iš tiesų, be dviejų gamintojų ES, tėra vienas žinomas gamintojas Tailande, vienas Indijoje, ir keli Kinijoje (kuriems taikomos antidempingo priemonės, kaip paaiškinta pirmiau). Abu (Tailando ir Indijos) eksportuojantys gamintojai priklauso Honkonge įsikūrusioms bendrovėms – atitinkamai Wah Hing Stationary, ŽSM prekiautojui, turinčiam gamybos įmonę Kinijoje, ir World Wide Stationary, sudariusiam tiekimo susitarimą su Sąjungos pramonei priklausančiu platintoju Bensons. |
| --- | --- |

(83)

Galiausiai reikia priminti, kad ŽSM gamintojų, tiekiančių Sąjungos rinkai, skaičius yra pakankamai nedidelis. Iš tiesų, be dviejų gamintojų ES, tėra vienas žinomas gamintojas Tailande, vienas Indijoje, ir keli Kinijoje (kuriems taikomos antidempingo priemonės, kaip paaiškinta pirmiau). Abu (Tailando ir Indijos) eksportuojantys gamintojai priklauso Honkonge įsikūrusioms bendrovėms – atitinkamai Wah Hing Stationary, ŽSM prekiautojui, turinčiam gamybos įmonę Kinijoje, ir World Wide Stationary, sudariusiam tiekimo susitarimą su Sąjungos pramonei priklausančiu platintoju Bensons.

8.3.   Sąjungos pramonė

| (84) | Primenama, kad prieš keletą metų Sąjungos pramonė jau susidūrė su rimtais ekonominiais sunkumais, be kitų veiksnių taip pat ir dėl nesąžiningai parduodamų importuotų produktų, ir, kaip paaiškinta toliau, siekdama užtikrinti tolesnį egzistavimą turėjo restruktūrizuotis. |
| --- | --- |

(84)

Primenama, kad prieš keletą metų Sąjungos pramonė jau susidūrė su rimtais ekonominiais sunkumais, be kitų veiksnių taip pat ir dėl nesąžiningai parduodamų importuotų produktų, ir, kaip paaiškinta toliau, siekdama užtikrinti tolesnį egzistavimą turėjo restruktūrizuotis.

| (85) | 1995 m., kuomet buvo pateiktas pirmasis antidempingo skundas, Sąjungos pramonę iš tiesų sudarė du gamintojai: Austrijos bendrovė Koloman Handler GmbH ir Vokietijos bendrovė Robert Krause GmbH & Co. Šios dvi bendrovės ES ŽSM rinkoje veikė jau ilgą laiką, bet jų ekonominė padėtis tapo tokia bloga, kad jos abi bankrutavo. Robert Krause GmbH paskelbė bankrotą 1998 m., ją perėmusi bendrovė turėjo tai padaryti 2002 m., o Koloman Hander tapo nemoki 2001 m. Šias bendroves perėmė bendrovė SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kurią vėliau įsigijo bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (šioje peržiūroje ji yra pareiškėja). |
| --- | --- |

(85)

1995 m., kuomet buvo pateiktas pirmasis antidempingo skundas, Sąjungos pramonę iš tiesų sudarė du gamintojai: Austrijos bendrovė Koloman Handler GmbH ir Vokietijos bendrovė Robert Krause GmbH & Co. Šios dvi bendrovės ES ŽSM rinkoje veikė jau ilgą laiką, bet jų ekonominė padėtis tapo tokia bloga, kad jos abi bankrutavo. Robert Krause GmbH paskelbė bankrotą 1998 m., ją perėmusi bendrovė turėjo tai padaryti 2002 m., o Koloman Hander tapo nemoki 2001 m. Šias bendroves perėmė bendrovė SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kurią vėliau įsigijo bendrovė Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (šioje peržiūroje ji yra pareiškėja).

| (86) | Nuo to laiko veiklos struktūra buvo pakeista siekiant geriau konkuruoti visame pasaulyje, ypač svarbiausioje pareiškėjui rinkoje, t. y. ES rinkoje. Restruktūrizuojant buvo įsigyta gerai žinoma ŽSM prekiautoja Bensons, kurios bendrovės įkurtos Nyderlanduose, Singapūre, Jungtinėje Karalystėje ir JAV. |
| --- | --- |

(86)

Nuo to laiko veiklos struktūra buvo pakeista siekiant geriau konkuruoti visame pasaulyje, ypač svarbiausioje pareiškėjui rinkoje, t. y. ES rinkoje. Restruktūrizuojant buvo įsigyta gerai žinoma ŽSM prekiautoja Bensons, kurios bendrovės įkurtos Nyderlanduose, Singapūre, Jungtinėje Karalystėje ir JAV.

| (87) | Tačiau pastangų, kurias dėjo pramonė, siekdama pagerinti savo padėtį, poveikis buvo mažesnis, nes teigiamą apsaugos nuo nesąžiningo importo priemonių poveikį sumažino absorbcijos ir priemonių vengimo veiksmai, kaip paaiškinta pirmiau. Todėl, nepaisant aiškaus pagerėjimo, ypač iki 2008 m., pramonės padėtis išliko pažeidžiama, kaip nurodyta tyrime, kurį atlikus nuspręsta pratęsti antidempingo priemonių taikymą Kinijai. |
| --- | --- |

(87)

Tačiau pastangų, kurias dėjo pramonė, siekdama pagerinti savo padėtį, poveikis buvo mažesnis, nes teigiamą apsaugos nuo nesąžiningo importo priemonių poveikį sumažino absorbcijos ir priemonių vengimo veiksmai, kaip paaiškinta pirmiau. Todėl, nepaisant aiškaus pagerėjimo, ypač iki 2008 m., pramonės padėtis išliko pažeidžiama, kaip nurodyta tyrime, kurį atlikus nuspręsta pratęsti antidempingo priemonių taikymą Kinijai.

| (88) | Dabartiniame tyrime daroma išvada, kad pastaraisiais metais Sąjungos pramonė vėl patiria materialinę žalą, kurią padarė Tailando kilmės importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(88)

Dabartiniame tyrime daroma išvada, kad pastaraisiais metais Sąjungos pramonė vėl patiria materialinę žalą, kurią padarė Tailando kilmės importas dempingo kaina.

| (89) | Restruktūrizavimo pastangomis Sąjungos pramonė įrodė, kad ji yra gyvybinga ir gali teikti nemažą dalį ES rinkai. Tačiau jai būtina papildoma ir veiksminga apsauga nuo importo iš visų šaltinių, kad jos padėtis vėl būtų tvirta ir tinkama. 2008 m.–TL laikotarpiu prarasta 60 darbo vietų, o pastaraisiais metais Sąjungos pramonė patyrė svarbių nuostolių. Nesiimant priemonių prieš nesąžiningai parduodamus importuotus Tailando produktus negalima atmesti tikimybės, kad pareiškėjas bus priverstas nutraukti savo veiklą ir gali būti prarasta daugiau nei 160 darbo vietų. |
| --- | --- |

(89)

Restruktūrizavimo pastangomis Sąjungos pramonė įrodė, kad ji yra gyvybinga ir gali teikti nemažą dalį ES rinkai. Tačiau jai būtina papildoma ir veiksminga apsauga nuo importo iš visų šaltinių, kad jos padėtis vėl būtų tvirta ir tinkama. 2008 m.–TL laikotarpiu prarasta 60 darbo vietų, o pastaraisiais metais Sąjungos pramonė patyrė svarbių nuostolių. Nesiimant priemonių prieš nesąžiningai parduodamus importuotus Tailando produktus negalima atmesti tikimybės, kad pareiškėjas bus priverstas nutraukti savo veiklą ir gali būti prarasta daugiau nei 160 darbo vietų.

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kad nustatyta, jog importas iš Tailando darė materialią žalą Sąjungos pramonei, o Sąjungos pramonė dėjo visas pastangas restruktūrizuotis ir gali konkuruoti rinkoje, kurioje importuoti produktai parduodami sąžiningai, daroma išvada, kad laikinųjų priemonių nustatymas iš Tailando importuojamiems ŽSM atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kad nustatyta, jog importas iš Tailando darė materialią žalą Sąjungos pramonei, o Sąjungos pramonė dėjo visas pastangas restruktūrizuotis ir gali konkuruoti rinkoje, kurioje importuoti produktai parduodami sąžiningai, daroma išvada, kad laikinųjų priemonių nustatymas iš Tailando importuojamiems ŽSM atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

8.4.   Importuotojai ir prekiautojai

| (91) | Inicijavus tyrimą penki importuotojai, įskaitant antrąjį Sąjungos gamintoją, pranešė apie save ir pateikė klausimyno atsakymą arba kitos informacijos. Šioms bendrovėms tyrimo laikotarpiu teko 75 % iš Tailando importuotų ŽSM. |
| --- | --- |

(91)

Inicijavus tyrimą penki importuotojai, įskaitant antrąjį Sąjungos gamintoją, pranešė apie save ir pateikė klausimyno atsakymą arba kitos informacijos. Šioms bendrovėms tyrimo laikotarpiu teko 75 % iš Tailando importuotų ŽSM.

| (92) | Vienas iš minėtų importuotojų, kuriam tenka apie 20 % viso importo iš Tailando, nusprendė po tyrimo laikotarpio nutraukti veiklą, susijusią su ŽSM. Antrojo importuotojo ŽSM pardavimo apimtis per visą žalos tyrimo laikotarpį sumažėjo tris kartus ir sudarė tik nedidelę jo apyvartos dalį per TL (apie 1 %). Be to, ši bendrovė 2008 m. nustojo pirkti iš Tailando ir pasirinko ES platintoją. Todėl daroma išvada, kad dėl priemonių taikymo šių dviejų importuotojų padėčiai įtaka nebūtų daroma. |
| --- | --- |

(92)

Vienas iš minėtų importuotojų, kuriam tenka apie 20 % viso importo iš Tailando, nusprendė po tyrimo laikotarpio nutraukti veiklą, susijusią su ŽSM. Antrojo importuotojo ŽSM pardavimo apimtis per visą žalos tyrimo laikotarpį sumažėjo tris kartus ir sudarė tik nedidelę jo apyvartos dalį per TL (apie 1 %). Be to, ši bendrovė 2008 m. nustojo pirkti iš Tailando ir pasirinko ES platintoją. Todėl daroma išvada, kad dėl priemonių taikymo šių dviejų importuotojų padėčiai įtaka nebūtų daroma.

| (93) | Kitas importuotojas, kuriam tenka mažiau nei 10 % viso importo iš Tailando, teigė, kad jei Tailandui būtų taikomos priemonės, jis neturėtų kito alternatyvaus pasiūlos šaltinio ir turėtų nutraukti su ŽSM susijusią veiklą. Šiuo atžvilgiu visų pirma reikia priminti, kad antidempingo priemonių tikslas nėra užkirsti importui kelią patekti į Sąjungos rinką, o leisti ir toliau importuoti, tik ne dempingo kainomis. Todėl šis importuotojas galėtų toliau importuoti ŽSM iš Tailando, nors reikėtų sumokėti antidempingo muitus, ir galėtų iš dalies arba visiškai perkelti sąnaudų padidėjimą savo naudotojams. |
| --- | --- |

(93)

Kitas importuotojas, kuriam tenka mažiau nei 10 % viso importo iš Tailando, teigė, kad jei Tailandui būtų taikomos priemonės, jis neturėtų kito alternatyvaus pasiūlos šaltinio ir turėtų nutraukti su ŽSM susijusią veiklą. Šiuo atžvilgiu visų pirma reikia priminti, kad antidempingo priemonių tikslas nėra užkirsti importui kelią patekti į Sąjungos rinką, o leisti ir toliau importuoti, tik ne dempingo kainomis. Todėl šis importuotojas galėtų toliau importuoti ŽSM iš Tailando, nors reikėtų sumokėti antidempingo muitus, ir galėtų iš dalies arba visiškai perkelti sąnaudų padidėjimą savo naudotojams.

| (94) | Tačiau pripažįstama, kad tai gali būti nelengva pasiekti atsižvelgiant į produkto kainų jautrumą ir iš kitų šalių, kaip antai Indijos, importuojamų produktų konkurenciją. Be to, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos struktūrą ir ribotą gamintojų skaičių pasaulyje, iš tiesų tikėtina, kad šis importuotojas susidurtų su sunkumais pasirinkti kitą pasiūlos šaltinį. Pažymėtina, kad bendrovės ŽSM pardavimo apimtis, palyginti su apyvarta, žalos tyrimo laikotarpiu sumažėjo nuo maždaug 40 % iki 25 % ir, dar svarbiau, atlikus tyrimą atskleista, kad su ŽSM susijusi veikla paskutiniaisiais metais buvo nuostolinga. Kitaip tariant, jau dabar abejojama dėl šio importuotojo verslo, susijusio su ŽSM, gyvybingumo. |
| --- | --- |

(94)

Tačiau pripažįstama, kad tai gali būti nelengva pasiekti atsižvelgiant į produkto kainų jautrumą ir iš kitų šalių, kaip antai Indijos, importuojamų produktų konkurenciją. Be to, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos struktūrą ir ribotą gamintojų skaičių pasaulyje, iš tiesų tikėtina, kad šis importuotojas susidurtų su sunkumais pasirinkti kitą pasiūlos šaltinį. Pažymėtina, kad bendrovės ŽSM pardavimo apimtis, palyginti su apyvarta, žalos tyrimo laikotarpiu sumažėjo nuo maždaug 40 % iki 25 % ir, dar svarbiau, atlikus tyrimą atskleista, kad su ŽSM susijusi veikla paskutiniaisiais metais buvo nuostolinga. Kitaip tariant, jau dabar abejojama dėl šio importuotojo verslo, susijusio su ŽSM, gyvybingumo.

| (95) | Ketvirtasis importuotojas taip pat teigė, kad nustačius priemones jis turėtų liautis prekiauti ŽSM, nes nebeturėtų alternatyvių pasiūlos šaltinių. Tačiau šiuo atveju ŽSM pardavimas sudarė tik labai mažą bendrovės bendros apyvartos dalį per TL (su nagrinėjamuoju produktu buvo susijęs tik vienas darbuotojas), ir labai tikėtina, kad bendrovė galėtų toliau tęsti savo bendrą veiklą neprekiaudama ŽSM, jei nustačius priemones tai būtų neišvengiama. |
| --- | --- |

(95)

Ketvirtasis importuotojas taip pat teigė, kad nustačius priemones jis turėtų liautis prekiauti ŽSM, nes nebeturėtų alternatyvių pasiūlos šaltinių. Tačiau šiuo atveju ŽSM pardavimas sudarė tik labai mažą bendrovės bendros apyvartos dalį per TL (su nagrinėjamuoju produktu buvo susijęs tik vienas darbuotojas), ir labai tikėtina, kad bendrovė galėtų toliau tęsti savo bendrą veiklą neprekiaudama ŽSM, jei nustačius priemones tai būtų neišvengiama.

| (96) | Todėl daroma išvada, kad nors nustačius priemones iš tiesų būtų daromas neigiamas poveikis minėtų dviejų importuotojų padėčiai, tačiau tai nedarytų didelės įtakos bendrai jų ekonominei veiklai. |
| --- | --- |

(96)

Todėl daroma išvada, kad nors nustačius priemones iš tiesų būtų daromas neigiamas poveikis minėtų dviejų importuotojų padėčiai, tačiau tai nedarytų didelės įtakos bendrai jų ekonominei veiklai.

| (97) | Paskutiniojo importuotojo padėtis yra mažiau aiški, nes maždaug pusė jo parduodamų ŽSM yra Tailando produktai (sudarantys didelę bendro Tailando kilmės ŽSM importo į ES dalį), o kita dalis pagaminta ES. Be to, nors bendrovė daugiausiai parduoda svirtinius arkinius mechanizmus, parduodami ŽSM sudaro reikšmingą bendrovės bendros apyvartos dalį (apie 15 %). Šis pardavimas taip pat laikomas labai svarbiu bendrovei, nes jos klientai paprastai pageidauja, kad tiekėjas tiektų viso asortimento produktus. |
| --- | --- |

(97)

Paskutiniojo importuotojo padėtis yra mažiau aiški, nes maždaug pusė jo parduodamų ŽSM yra Tailando produktai (sudarantys didelę bendro Tailando kilmės ŽSM importo į ES dalį), o kita dalis pagaminta ES. Be to, nors bendrovė daugiausiai parduoda svirtinius arkinius mechanizmus, parduodami ŽSM sudaro reikšmingą bendrovės bendros apyvartos dalį (apie 15 %). Šis pardavimas taip pat laikomas labai svarbiu bendrovei, nes jos klientai paprastai pageidauja, kad tiekėjas tiektų viso asortimento produktus.

| (98) | Todėl svarbi bendrovės veiklos dalis priklauso nuo ŽSM importo iš Tailando, ypač paprastesnių produktų, kurie yra būtini norint pasiūlyti viso asortimento produktus, o tai yra svarbi sąlyga siekiant išsaugoti pakankamai daug klientų. Bendrovės teigimu, nustačius bet kokias priemones gali kilti grėsmė jos veiklai apskritai ir gali būti prarasta apie 170 darbo vietų. Tačiau pažymėtina, kad tai visos bendrovės darbuotojų skaičius ir apskaičiuota, kad su ŽSM veikla susiję mažiau nei 30 darbuotojų. |
| --- | --- |

(98)

Todėl svarbi bendrovės veiklos dalis priklauso nuo ŽSM importo iš Tailando, ypač paprastesnių produktų, kurie yra būtini norint pasiūlyti viso asortimento produktus, o tai yra svarbi sąlyga siekiant išsaugoti pakankamai daug klientų. Bendrovės teigimu, nustačius bet kokias priemones gali kilti grėsmė jos veiklai apskritai ir gali būti prarasta apie 170 darbo vietų. Tačiau pažymėtina, kad tai visos bendrovės darbuotojų skaičius ir apskaičiuota, kad su ŽSM veikla susiję mažiau nei 30 darbuotojų.

| (99) | Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pabrėžti, kad ši bendrovė pastaraisiais metais sugebėjo pagerinti savo padėtį ŽSM rinkoje – jos bendra rinkos dalis (importuotų produktų ir savos gamybos) žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo nuo 9 % iki 15 %, nes ji pasinaudojo pigiu importu dempingo kaina. |
| --- | --- |

(99)

Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pabrėžti, kad ši bendrovė pastaraisiais metais sugebėjo pagerinti savo padėtį ŽSM rinkoje – jos bendra rinkos dalis (importuotų produktų ir savos gamybos) žalos tyrimo laikotarpiu padidėjo nuo 9 % iki 15 %, nes ji pasinaudojo pigiu importu dempingo kaina.

| (100) | Antra, gali būti teigiama, kad ši bendrovė galėjo (bent iš dalies) toliau importuoti iš Tailando, nors ir ne dempingo kaina, arba įvertinti priemones kaip galimybę padidinti gamybą ir (arba) gamybos pajėgumus bei jos pagamintų ŽSM pardavimo apimtį. Pati bendrovė pripažino šią galimybę, nors teigė, kad ji vis tiek turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kuriuos importuoja ne tik su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas, bet ir kitos bendrovės. |
| --- | --- |

(100)

Antra, gali būti teigiama, kad ši bendrovė galėjo (bent iš dalies) toliau importuoti iš Tailando, nors ir ne dempingo kaina, arba įvertinti priemones kaip galimybę padidinti gamybą ir (arba) gamybos pajėgumus bei jos pagamintų ŽSM pardavimo apimtį. Pati bendrovė pripažino šią galimybę, nors teigė, kad ji vis tiek turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kuriuos importuoja ne tik su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas, bet ir kitos bendrovės.

| (101) | Akivaizdu, kad bendrovė turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kurie per TL buvo tik šiek tiek brangesni už Tailando importą (+– 6 %). Tačiau, kol nenustatyta, jog Indijos importas vykdomas dempingo kaina, tai turėtų būti laikoma tik sąžiningos konkurencijos rezultatu. |
| --- | --- |

(101)

Akivaizdu, kad bendrovė turėtų smarkiai konkuruoti su Indijos produktais, kurie per TL buvo tik šiek tiek brangesni už Tailando importą (+– 6 %). Tačiau, kol nenustatyta, jog Indijos importas vykdomas dempingo kaina, tai turėtų būti laikoma tik sąžiningos konkurencijos rezultatu.

| (102) | Galiausiai, neigiamas Tailandui taikomų priemonių poveikis gali būti ribotas, jei būtų įmanoma pasiekti tam tikrą savos gamybos didinimo ir tolesnio tam tikro lygio importo (nors ir ne dempingo kaina) pusiausvyrą. Taip pat primenama, kad 75 % bendrovės apyvartos gaunama parduodant kitus produktus. |
| --- | --- |

(102)

Galiausiai, neigiamas Tailandui taikomų priemonių poveikis gali būti ribotas, jei būtų įmanoma pasiekti tam tikrą savos gamybos didinimo ir tolesnio tam tikro lygio importo (nors ir ne dempingo kaina) pusiausvyrą. Taip pat primenama, kad 75 % bendrovės apyvartos gaunama parduodant kitus produktus.

| (103) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikinų priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio tik paskutiniojo importuotojo (t. y. kito Sąjungos gamintojo) padėčiai, kuriam buvęs importas iš Tailando mažomis ir dempingo kainomis buvo labai naudingas; neigiamas poveikis daugiausia būtų daromas dėl konkurencijos su importu iš Indijos, kurio negalima laikyti nesąžininga konkurencija. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad laikinų priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio tik paskutiniojo importuotojo (t. y. kito Sąjungos gamintojo) padėčiai, kuriam buvęs importas iš Tailando mažomis ir dempingo kainomis buvo labai naudingas; neigiamas poveikis daugiausia būtų daromas dėl konkurencijos su importu iš Indijos, kurio negalima laikyti nesąžininga konkurencija.

8.5.   Naudotojai

| (104) | Vieno naudotojo klausimyno atsakyme atskleista, kad maždaug trys ketvirčiai jo pirktų ŽSM buvo importuoti iš kitų šalių nei Tailandas, o likutis daugmaž vienodai teko Sąjungos pramonei ir Tailandui. |
| --- | --- |

(104)

Vieno naudotojo klausimyno atsakyme atskleista, kad maždaug trys ketvirčiai jo pirktų ŽSM buvo importuoti iš kitų šalių nei Tailandas, o likutis daugmaž vienodai teko Sąjungos pramonei ir Tailandui.

| (105) | Šis naudotojas teigė, kad nustačius priemones pasiūlos šaltiniai būtų riboti ir susidarytų monopolijos padėtis. Tai pagrįsta teiginiu, kad Sąjungos pramonė ir susijęs jos prekiautojas Bensons (Indijos produktų importuotojas), taptų neva vieninteliu pasiūlos šaltiniu Sąjungos rinkoje. Kai kurie importuotojai parėmė tuos pačius argumentus. |
| --- | --- |

(105)

Šis naudotojas teigė, kad nustačius priemones pasiūlos šaltiniai būtų riboti ir susidarytų monopolijos padėtis. Tai pagrįsta teiginiu, kad Sąjungos pramonė ir susijęs jos prekiautojas Bensons (Indijos produktų importuotojas), taptų neva vieninteliu pasiūlos šaltiniu Sąjungos rinkoje. Kai kurie importuotojai parėmė tuos pačius argumentus.

| (106) | Šiuo atžvilgiu visų pirma pažymima, kad tai, jog tiekėjų skaičius Sąjungos rinkoje yra ribotas, nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių, taikomų nesąžiningai prekybai. Iš tiesų laikoma, kad netaikant priemonių Sąjungos pramonė gali išnykti, o šiam gamintojui vis tiek tenka 25 % ES rinkoje parduodamų produktų ir jis gali tiekti specializuotus ir standartinius produktus ES. Todėl tai, kad pramonė ir toliau veiks rinkoje, taip pat atitiktų naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(106)

Šiuo atžvilgiu visų pirma pažymima, kad tai, jog tiekėjų skaičius Sąjungos rinkoje yra ribotas, nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių, taikomų nesąžiningai prekybai. Iš tiesų laikoma, kad netaikant priemonių Sąjungos pramonė gali išnykti, o šiam gamintojui vis tiek tenka 25 % ES rinkoje parduodamų produktų ir jis gali tiekti specializuotus ir standartinius produktus ES. Todėl tai, kad pramonė ir toliau veiks rinkoje, taip pat atitiktų naudotojų interesus.

| (107) | Antra, nepaisant priemonių nustatymo, neatmetama, kad importas iš Tailando, net jei jo apimtis sumažėtų, būtų toliau vykdomas Sąjungos rinkoje. Panašiai, kaip paaiškinta pirmiau, antrasis Sąjungos gamintojas gali taip pat išsaugoti arba išplėsti savo veiklą, susijusią su ŽSM. |
| --- | --- |

(107)

Antra, nepaisant priemonių nustatymo, neatmetama, kad importas iš Tailando, net jei jo apimtis sumažėtų, būtų toliau vykdomas Sąjungos rinkoje. Panašiai, kaip paaiškinta pirmiau, antrasis Sąjungos gamintojas gali taip pat išsaugoti arba išplėsti savo veiklą, susijusią su ŽSM.

| (108) | Galiausiai, bus toliau vykdomas importas iš Indijos ir naudotojai, įskaitant vienintelį bendradarbiaujantį naudotoją, galės ir toliau gauti ŽSM iš šios šalies. Net jei susijęs Sąjungos pramonės tiekėjas sudaręs pasiūlos kontraktą su Indijos gamintojais, tai nereiškia, kad jis yra išskirtinis Indijos produktų importuotojas ir (arba) platintojas, greičiau priešingai. Iš tiesų kitos bendrovės taip pat platina Indijos ŽSM Sąjungos rinkoje ir naudotojai gali tiesiogiai pirkti ŽSM iš Indijos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad maždaug du trečdalius Indijos eksporto į ES parduoda arba perka kitos bendrovės nei Bensons (su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas). |
| --- | --- |

(108)

Galiausiai, bus toliau vykdomas importas iš Indijos ir naudotojai, įskaitant vienintelį bendradarbiaujantį naudotoją, galės ir toliau gauti ŽSM iš šios šalies. Net jei susijęs Sąjungos pramonės tiekėjas sudaręs pasiūlos kontraktą su Indijos gamintojais, tai nereiškia, kad jis yra išskirtinis Indijos produktų importuotojas ir (arba) platintojas, greičiau priešingai. Iš tiesų kitos bendrovės taip pat platina Indijos ŽSM Sąjungos rinkoje ir naudotojai gali tiesiogiai pirkti ŽSM iš Indijos. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad maždaug du trečdalius Indijos eksporto į ES parduoda arba perka kitos bendrovės nei Bensons (su Sąjungos pramone susijęs prekiautojas).

| (109) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importuojamiems Tailando kilmės ŽSM taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importuojamiems Tailando kilmės ŽSM taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.

8.6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems Tailando kilmės ŽSM nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Net jei priemonių nustatymas turėtų neigiamų pasekmių kito Sąjungos gamintojo, kuriam importas dempingo kaina anksčiau buvo palankus, padėčiai (žr. dalį apie importuotojus), laikoma, kad tai nepanaikina poreikio panaikinti neigiamą nesąžiningo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems Tailando kilmės ŽSM nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Net jei priemonių nustatymas turėtų neigiamų pasekmių kito Sąjungos gamintojo, kuriam importas dempingo kaina anksčiau buvo palankus, padėčiai (žr. dalį apie importuotojus), laikoma, kad tai nepanaikina poreikio panaikinti neigiamą nesąžiningo importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai.

9.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

9.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (111) | Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (112) | Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(112)

Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti.

| (113) | Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad taikant priemones Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies gamintojai pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. parduodama panašų produktą Sąjungoje kai nėra importo dempingo kainomis. Todėl preliminariai laikoma, kad 5 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. Tai yra tokia pati procentinė dalis, kuri taikyta ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto, ir nėra informacijos, kad pasikeitė susijusios aplinkybės ir kad toks lygis šiuo atveju būtų neadekvatus. Tuo remiantis apskaičiuota nežalinga Sąjungos gamintojų panašaus produkto kaina. |
| --- | --- |

(113)

Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad taikant priemones Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies gamintojai pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. parduodama panašų produktą Sąjungoje kai nėra importo dempingo kainomis. Todėl preliminariai laikoma, kad 5 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. Tai yra tokia pati procentinė dalis, kuri taikyta ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto, ir nėra informacijos, kad pasikeitė susijusios aplinkybės ir kad toks lygis šiuo atveju būtų neadekvatus. Tuo remiantis apskaičiuota nežalinga Sąjungos gamintojų panašaus produkto kaina.

| (114) | Tuomet, remiantis eksportuojančio Tailando gamintojo kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje per TL parduotų rūšių produktų nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas lygintų rūšių produktų vidutinės CIF importo vertės procentu. Apskaičiuotas žalos skirtumas viršijo dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(114)

Tuomet, remiantis eksportuojančio Tailando gamintojo kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje per TL parduotų rūšių produktų nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas lygintų rūšių produktų vidutinės CIF importo vertės procentu. Apskaičiuotas žalos skirtumas viršijo dempingo skirtumą.

9.2.   Laikinosios priemonės

| (115) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Tailando kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo skirtumų dydžiui. |
| --- | --- |

(115)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Tailando kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo skirtumų dydžiui.

| (116) | Taigi, žalos pašalinimo skirtumai, dempingo skirtumai ir siūlomos laikinojo antidempingo muito Tailandui normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:






  Eksportuojantis gamintojas | Laikinojo antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas | 17,2 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 17,2 % |

(116)

Taigi, žalos pašalinimo skirtumai, dempingo skirtumai ir siūlomos laikinojo antidempingo muito Tailandui normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

Eksportuojantis gamintojas

Laikinojo antidempingo muito norma

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas

17,2 %

Visoms kitoms bendrovėms

17,2 %

10.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (117) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų nustatyti, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikino pobūdžio ir negali būti pakartotinai svarstomos, nustatant galutinius muitus, |
| --- | --- |

(117)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų nustatyti, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikino pobūdžio ir negali būti pakartotinai svarstomos, nustatant galutinius muitus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ir 8305100036) nustatomas laikinasis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo.

2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžtų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 17,2 %.

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali teikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 131, 2010 5 20, p. 13.

2

(3)  Siekiant apsaugoti vienintelio skundo pateikėjo konfidencialumą, pateikiami tik intervalai.

3

(4)  Informacija pagrįsta patikrintais duomenimis, kuriuos pateikė Sąjungos pramonė klausimyno atsakyme; informacija pateikta indeksuotais skaičiais (2006 m. = 100) arba nurodant intervalus tais atvejais, kai tai yra būtina konfidencialumui užtikrinti.

4

(5)  Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 157/2010 (OL L 49, 2010 2 26, p. 1).

5

(6)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 119/97 (OL L 22, 1997 1 24, p. 1).

6

(7)  Reglamentas (ES) Nr. 157/2010.

7

(8)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 818/2008 (OL L 221, 2008 8 19, p. 1).

8

---

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 119/2011

2011 m. vasario 10 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. vasario 11 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/18

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. vasario 10 d.

kuriuo Korėjos Respublikos laboratorijai suteikiamas leidimas vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 656)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/91/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. kovo 20 d. Tarybos sprendimą 2000/258/EB dėl specialios institucijos, atsakingos už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą, skyrimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2000/258/EB Nansi laboratorija Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (toliau – Nansi ANSES laboratorija) (ankstesnis jos pavadinimas Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą. Minėtame sprendime taip pat nustatytos tos laboratorijos pareigos. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2000/258/EB Nansi laboratorija Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (toliau – Nansi ANSES laboratorija) (ankstesnis jos pavadinimas Agence française de sécurité sanitaire des aliments, AFSSA) paskirta specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą. Minėtame sprendime taip pat nustatytos tos laboratorijos pareigos.

| (2) | Visų pirma, Nansi ANSES laboratorija vertina valstybių narių ir trečiųjų šalių laboratorijas, siekdama nustatyti, ar suteikti joms leidimą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus. |
| --- | --- |

(2)

Visų pirma, Nansi ANSES laboratorija vertina valstybių narių ir trečiųjų šalių laboratorijas, siekdama nustatyti, ar suteikti joms leidimą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus.

| (3) | Pietų Korėjos kompetentinga institucija pateikė paraišką suteikti leidimą vienai šios trečiosios šalies laboratorijai vykdyti minėtus serologinius tyrimus. |
| --- | --- |

(3)

Pietų Korėjos kompetentinga institucija pateikė paraišką suteikti leidimą vienai šios trečiosios šalies laboratorijai vykdyti minėtus serologinius tyrimus.

| (4) | Nansi ANSES laboratorija atliko minėtos laboratorijos vertinimą ir 2010 m. rugsėjo 6 d. Komisijai pateikė palankią šio vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Nansi ANSES laboratorija atliko minėtos laboratorijos vertinimą ir 2010 m. rugsėjo 6 d. Komisijai pateikė palankią šio vertinimo ataskaitą.

| (5) | Todėl šiai laboratorijai turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus. |
| --- | --- |

(5)

Todėl šiai laboratorijai turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus.

| (6) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Remiantis Sprendimo 2000/258/EB 3 straipsnio 2 dalimi nurodytai laboratorijai suteikiamas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus:

| Komipharm International Co. LTD |
| --- |
| 1236–6 Jeoungwang-dong |
| 420–450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Pietų Korėja. |

Komipharm International Co. LTD

1236–6 Jeoungwang-dong

420–450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Pietų Korėja.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. kovo 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 79, 2000 3 30, p. 40.

1

---

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/19

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. vasario 10 d.

kuriuo pateikiamas klausimynas, skirtas naudoti rengiant pirmą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo įgyvendinimo ataskaitą

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 657)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/92/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (1), ypač į jos 27 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 23 d. Tarybos direktyvą 91/692/EEB, standartizuojančią ir racionalizuojančią ataskaitas apie tam tikrų su aplinka susijusių direktyvų įgyvendinimą (2),

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2009/31/EB 27 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad valstybės narės kas trejus metus pateikia Komisijai Direktyvos 2009/31/EB, įskaitant tos direktyvos 25 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą registrą, įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2009/31/EB 27 straipsnio 1 dalimi nustatyta, kad valstybės narės kas trejus metus pateikia Komisijai Direktyvos 2009/31/EB, įskaitant tos direktyvos 25 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą registrą, įgyvendinimo ataskaitą.

| (2) | Direktyvos 2009/31/EB 27 straipsnio 1 dalyje taip pat nustatyta, kad ataskaita parengiama remiantis klausimynu arba gairėmis, kuriuos Komisija parengia Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje nurodyta tvarka. Paaiškėjo, jog siekiant užtikrinti, kad valstybių narių ataskaitose pateikta informacija būtų išsami ir ją būtų galima palyginti, klausimynas su klausimais apie visus svarbius Direktyvos 2009/31/EB elementus tinka labiausiai. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2009/31/EB 27 straipsnio 1 dalyje taip pat nustatyta, kad ataskaita parengiama remiantis klausimynu arba gairėmis, kuriuos Komisija parengia Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje nurodyta tvarka. Paaiškėjo, jog siekiant užtikrinti, kad valstybių narių ataskaitose pateikta informacija būtų išsami ir ją būtų galima palyginti, klausimynas su klausimais apie visus svarbius Direktyvos 2009/31/EB elementus tinka labiausiai.

| (3) | Pirmoji ataskaita Komisijai turėtų būti nusiųsta ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. Komisijos parengtas klausimynas valstybėms narėms turėtų būti nusiųstas likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki ataskaitos pateikimo termino. |
| --- | --- |

(3)

Pirmoji ataskaita Komisijai turėtų būti nusiųsta ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. Komisijos parengtas klausimynas valstybėms narėms turėtų būti nusiųstas likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki ataskaitos pateikimo termino.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, pareikštą laikantis Direktyvos 91/692/EB 6 straipsnyje nurodytos tvarkos, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, pareikštą laikantis Direktyvos 91/692/EB 6 straipsnyje nurodytos tvarkos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės, rengdamos pirmąją Direktyvos 2009/31/EB įgyvendinimo ataskaitą, naudoja priede pateiktą klausimyną.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

Connie HEDEGAARD

Komisijos narė

---

(1)  OL L 140, 2009 6 5, p. 114.

1

(2)  OL L 377, 1991 12 31, p. 48.

2

---

PRIEDAS

Direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo (toliau – Direktyva) įgyvendinimo klausimynas

1.   Bendras apibūdinimas

1.1.   Kokius pagrindinius nacionalinės teisės aktų ir licencijavimo sistemos pakeitimus teko daryti perkeliant direktyvą į nacionalinę teisę? Nurodykite datas, kuriomis įsigaliojo atitinkami perkėlimo teisės aktai.

1.2.   Kokia (-ios) kompetentinga (-os) institucija (-os) atsako už Direktyva nustatytų prievolių įvykdymą (23 straipsnis)?

2.   Leidimų išdavimo tvarkos koordinavimas

2.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad leidimų išdavimo tvarka ir sąlygos būtų visiškai koordinuojamos, jei paskirta daugiau nei viena kompetentinga institucija? Kaip šis koordinavimas vyksta praktiškai? Svarbiausia, nurodykite, kaip koordinuojamas už čia aptariamos direktyvos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (1) įgyvendinimą atsakingų kompetentingų institucijų darbas.

3.   Tarpvalstybinis bendradarbiavimas

3.1.   Kokios nuostatos priimtos tiems atvejams, kai CO2 transportuojamas per daugiau nei vienos valstybės narės teritoriją arba kai saugykla ar saugyklos kompleksas yra daugiau nei vienos valstybės narės teritorijoje, kad būtų užtikrinta, kad visų susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos kartu laikytųsi šios direktyvos reikalavimų (24 straipsnis)?

3.2.   Ar jau būta praktinės tarpvalstybinio bendradarbiavimo patirties?

4.   Saugyklų parinkimas ir žvalgymo leidimai

4.1.   Ar yra nustatytos teritorijos, kurios gali būti parinktos saugykloms, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje? Gal buvo nuspręsta neleisti geologinio CO2 saugojimo visoje valstybės narės teritorijoje ar jos dalyje, jos išskirtinėje ekonominėje zonoje arba jos kontinentiniame šelfe, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (JTJTK)? Valstybės narės neprivalo pagrįsti tokio sprendimo, tačiau būtų gerai, jei nurodytų, kuriose teritorijose neleido saugoti ir kodėl.

4.2.   Ar buvo įvertintas saugojimo pajėgumas visoje valstybės narės teritorijoje, jos išskirtinėje ekonominėje zonoje arba jos kontinentiniame šelfe, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (JTJTK) arba šių teritorijų dalyje (4 straipsnio 2 dalis)? Jei taip, nurodykite, kaip įvertinimas buvo atliktas ir kokie jo rezultatai.

4.3.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad geologinės formacijos tinkamumas saugyklai būtų nustatomas pagal direktyvos I priede nurodytus kriterijus?

4.4.   Kokiais atvejais saugyklai parinkti reikalingas žvalgymas (5 straipsnio 1 dalis)?

4.5.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad žvalgymo ir saugojimo leidimų galėtų prašyti visi būtinus pajėgumus turintys subjektai ir kad leidimai būtų išduodami arba juos būtų atsisakoma išduoti taikant objektyvius, viešai paskelbtus ir nediskriminacinius kriterijus?

4.6.   Kaip kompetentinga institucija užtikrins, kad būtų žvalgomas ne didesnis, nei nurodyta žvalgymo leidime, plotas (5 straipsnio 3 dalis)?

4.7.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad žvalgymo leidimo galiojimo laikotarpiu potencialaus saugyklos komplekso būtų neleidžiama naudoti ne pagal paskirtį (5 straipsnio 4 dalis)?

5.   Saugojimo leidimų prašymai

5.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad leidimų prašymuose būtų pateikta visa 7 straipsnyje nurodyta informacija?

6.   Saugojimo leidimų išdavimo sąlygos ir jų turinys

6.1.   Saugojimo leidimų išdavimo sąlygų įvykdymas

6.1.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad būtų įvykdyti visi 8 straipsnyje nustatyti reikalavimai?

6.1.2.   Kokia tvarka užtikrinama, kad per nurodytą laikotarpį Komisija galėtų gauti visus leidimų prašymus, saugojimo leidimų projektus ir kitą informaciją, į kurią atsižvelgiama tvirtinant sprendimų projektus (10 straipsnio 1 dalis)?

6.1.3.   Kaip užtikrinama, kad būtų atsižvelgta į Komisijos nuomonę, pareikštą dėl numatyto išduoti saugojimo leidimo, kad apie galutinį sprendimą dėl leidimo išdavimo būtų pranešta Komisijai ir kad tais atvejais, kai sprendimas skiriasi nuo Komisijos nuomonės, būtų pateiktos jo priėmimo priežastys (10 straipsnio 2 dalis)?

6.2.   Saugojimo leidimų turinio išsamumas

6.2.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad saugojimo leidimas atitiktų 9 straipsnyje nurodytus reikalavimus?

7.   Saugojimo leidimų pakeitimai, peržiūra, pratęsimas ir panaikinimas

7.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad saugojimo leidimai būtų peržiūrimi, prireikus pratęsti, arba, kraštutiniu atveju, panaikinti pagal 11 straipsnio 3 dalį? Svarbiausia, nurodykite, kaip užtikrinama, kad būtų laikomasi kiekvienos iš 11 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų.

7.2.   Saugojimo leidimo panaikinimas

7.2.1.   Kokios nuostatos ir tvarka taikomos tais atvejais, kai pagal 11 straipsnio 3 dalį panaikinus leidimą kompetentinga institucija nusprendžia išduoti naują saugojimo leidimą, ir, pirmiausia, kai kompetentinga institucija laikinai perima visus teisinius įpareigojimus, kaip nurodyta 11 straipsnio 4 dalyje.

7.2.2.   Kokios nuostatos ir tvarka taikomos tais atvejais, kai pagal 11 straipsnio 3 dalį panaikinus leidimą, kompetentinga institucija nusprendžia uždaryti saugyklą?

8.   CO2 srauto priėmimo kriterijai ir procedūra

8.1.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad CO2 srautą iš esmės sudarytų tik anglies dioksidas ir į jį nebūtų pridedama atliekų ar kitų medžiagų siekiant jas pašalinti? Svarbiausia, nurodykite, kaip nustatoma, kad įgyvendinti šie 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti kriterijai:

| — | nėra neigiamo poveikio saugyklos vientisumui arba susijusiai vamzdynų infrastruktūrai, |
| --- | --- |

—

nėra neigiamo poveikio saugyklos vientisumui arba susijusiai vamzdynų infrastruktūrai,

| — | nėra didelio pavojaus aplinkai ar žmonių sveikatai, |
| --- | --- |

—

nėra didelio pavojaus aplinkai ar žmonių sveikatai,

| — | nėra pažeisti taikytini Sąjungos teisės aktų reikalavimai. |
| --- | --- |

—

nėra pažeisti taikytini Sąjungos teisės aktų reikalavimai.

8.2.   Kokios nuostatos ir tvarka priimtos siekiant užtikrinti, kad operatorius priimtų ir suleistų CO2 srautus tik tuo atveju, jei yra atlikta srautų sudėties, įskaitant ėsdinančias medžiagas, analizė bei rizikos įvertinimas ir jei rizikos įvertinimas parodė, kad taršos lygiai atitinka 12 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas?

9.   Stebėsena

9.1.   Kokių priemonių imtasi, kad kompetentingos institucijos galėtų užtikrinti, kad patvirtintas stebėsenos planas atitiktų II priede nustatytus reikalavimus ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gaires, numatytas Direktyvoje 2003/87/EB (2)?

9.2.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad operatorius atliktų suleidimo įrenginių, saugyklos komplekso (įskaitant, jei įmanoma, CO2 pliumą), o prireikus – ir supančios aplinkos stebėseną, kaip nurodyta patvirtintame stebėsenos plane?

10.   Ataskaitų teikimas

10.1.   Kokios nuostatos ir tvarka taikomos operatoriaus atskaitomybei? Svarbiausia, nurodykite, kaip dažnai turi būti teikiamos ataskaitos ir kaip užtikrinama, kad būtų laikomasi 14 straipsnyje nurodytų kriterijų.

11.   Patikrinimai

11.1.   Kokios nuostatos ir tvarka taikomos įgyvendinant visų saugyklų kompleksų eilinių ir neeilinių patikrinimų sistemą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi šios direktyvos reikalavimų, ir stebėti poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai (15 straipsnis)? Svarbiausia, nurodykite, kaip dažnai atliekami patikrinimai ir kokiais atvejais atliekami neeiliniai patikrinimai.

11.2.   Kokių mastu į eilinių ir neeilinių patikrinimų sistemą įtraukti apsilankymai antžeminiuose įrenginiuose, įskaitant suleidimo įrenginius, operatoriaus atliekamo suleidimo bei stebėsenos įvertinimas ir visų operatoriaus saugomų atitinkamų įrašų patikinimas (15 straipsnio 2 dalis)?

12.   Nuotėkiai arba dideli pažeidimai

12.1.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad nuotėkio arba didelių pažeidimų atveju apie tai būtų pranešta kompetentingai institucijai, o taip pat pagal Direktyvą 2003/87/EB paskirtai kompetentingai institucijai (16 straipsnio 1 dalis)?

12.2.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad operatorius imtųsi ištaisomųjų priemonių, o jei operatorius jų nesiima, kad tai padarytų kompetentinga institucija (16 straipsnio 2–5 dalys)?

13.   Su uždarymu ir laikotarpiu po uždarymo susiję įsipareigojimai

13.1.   Kokios nuostatos ir tvarka taikomos uždarymo ir laikotarpio po uždarymo įsipareigojimams?

13.2.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad operatorius ir toliau būtų atsakingas už stebėseną, ataskaitų teikimą bei ištaisomąsias priemones, taip pat už visus įsipareigojimus, susijusius su apyvartinių taršos leidimų atsisakymu nuotėkio atveju ir atitinkamus prevencinius bei ištaisomuosius veiksmus, kol atsakomybė bus perduota kompetentingai institucijai (17 straipsnio 2 dalis)?

13.3.   Kokios nuostatos ir tvarka taikoma prieš uždarant saugyklą patvirtinant galutinį laikotarpiu po uždarymo taikomą planą, kuris grindžiamas laikinuoju laikotarpiu po uždarymo taikomu planu (17 straipsnio 3 dalis)?

14.   Atsakomybės perdavimas

14.1.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad perduodant atsakomybę būtų įvykdytos 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos sąlygos?

14.2.   Ar nacionalinės teisės aktais yra numatytas ilgesnis, nei direktyvoje nustatytas 20 metų trumpiausias laikotarpis, kuris turi pasibaigti prieš perduodant atsakomybę? Jei taip, nurodykite koks tai laikotarpis.

14.3.   Kokia tvarka užtikrinama, kad per nurodytą laikotarpį Komisija galėtų gauti 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą atsakomybei perduoti reikalingą ataskaitą, visus sprendimų dėl atsakomybės perdavimo patvirtinimo projektus ir kitą susijusią medžiagą, į kurią buvo atsižvelgta priimant sprendimų projektus (18 straipsnio 4 dalis)?

14.4.   Kaip užtikrinama, kad būtų atsižvelgta į Komisijos nuomonę, pareikštą dėl sprendimo projekto, kad apie galutinį sprendimą dėl leidimo išdavimo būtų pranešta Komisijai ir kad tais atvejais, kai sprendimas skiriasi nuo Komisijos nuomonės, būtų pateiktos jo priėmimo priežastys?

14.5.   Kokių priemonių imtasi siekiant užtikrinti, kad perdavus atsakomybę toliau būtų vykdoma tokio lygio stebėsena, kad jos pakaktų nuotėkiui ar dideliems pažeidimams nustatyti (18 straipsnio 6 dalis)?

15.   Finansinė garantija

15.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad potencialus operatorius kartu su saugojimo leidimo prašymu pateiktų įrodymą, jog gali būti nustatytos atitinkamos nuostatos, pvz., finansinė garantija arba kuri nors kita lygiavertė sąlyga (19 straipsnis)? Svarbiausia, nurodykite, kaip užtikrinama, kad:

| — | galėtų būti įvykdyti visi su saugojimo leidimu susiję įsipareigojimai, |
| --- | --- |

—

galėtų būti įvykdyti visi su saugojimo leidimu susiję įsipareigojimai,

| — | finansinė garantija galiotų ir būtų taikoma prieš suleidimo pradžią, |
| --- | --- |

—

finansinė garantija galiotų ir būtų taikoma prieš suleidimo pradžią,

| — | ji būtų periodiškai pakoreguojama, |
| --- | --- |

—

ji būtų periodiškai pakoreguojama,

| — | būtų numatytas 20 straipsnyje nurodytas finansinis įnašas. |
| --- | --- |

—

būtų numatytas 20 straipsnyje nurodytas finansinis įnašas.

16.   Finansinis mechanizmas

16.1.   Nurodykite, kokia tvarka užtikrinama, kad operatorius prieš atsakomybės perdavimą pagal 18 straipsnį pateiktų kompetentingai institucijai finansinį įnašą, ir nurodykite, kaip atsižvelgiama direktyvos I priede nurodytus kriterijus ir su ankstesniu CO2 saugojimu susijusius elementus (20 straipsnis).

16.2.   Ar nacionalinės teisės aktais numatyta, kad be 30 metų truksiančios stebėsenos numatomų išlaidų iš finansinio įnašo turi būti padengti dar kokie nors įsipareigojimai?

17.   Trečiosios šalies teisė naudotis saugykla

17.1.   Kokių priemonių imtasi siekiant užtikrinti, kad potencialūs naudotojai turėtų teisę skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis naudotis vamzdynų tinklais ir saugyklomis susidariusiam ir surinktam CO2 geologiniu būdu saugoti, kaip nurodyta 21 straipsnyje?

17.2.   Kokia tvarka užtikrinama, kad operatorius, atsisakantis suteikti naudojimosi teisę dėl pajėgumų arba jungčių trūkumo, atliktų visus reikalingus plėtros darbus, jeigu jie ekonomiškai pagrįsti arba jeigu potencialus klientas yra pasirengęs už juos sumokėti, su sąlyga, kad dėl šių pakeitimų CO2 transportavimas ir jo geologinis saugojimas nepaveiktų aplinkos saugumo (21 straipsnio 4 dalis)?

18.   Ginčų sprendimas

18.1.   Kokia tvarka taikoma sprendžiant ginčus ir kokia nešališka valdžios institucija, turinti galimybę gauti visą susijusią informaciją, dalyvauja šiame procese?

19.   Registrai

19.1.   Kokių priemonių imtasi, kad būtų sudarytas ir tvarkomas išduotų saugojimo leidimų registras ir visų uždarytų saugyklų ir aplinkinių saugyklų kompleksų nuolatinis registras, įskaitant jų erdvinius žemėlapius ir pjūvius, taip pat turimą informaciją, kurios reikia siekiant įvertinti, ar saugomas CO2 bus sandariai ir visam laikui izoliuotas?

20.   Visuomenės informavimas ir jos dalyvavimas

20.1.   Kaip nacionalinės teisės aktais užtikrinama, kad informacija apie geologinio CO2 saugojimo aplinkos apsaugos aspektą, įskaitant patikrinimų išvadų ataskaitas, pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus būtų prieinama visuomenei?

21.   Sankcijos

21.1.   Kokios nacionalinės taisyklės galioja dėl sankcijų už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių nuostatų pažeidimus? Svarbiausia, nurodykite, kaip užtikrinama, kad šių taisyklių būtų laikomasi ir kad sankcijos būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

22.   Kitų teisinių priemonių pakeitimai (31–37 straipsniai)

22.1.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Tarybos direktyvos 85/337/EEB (3) I ir II priedų pakeitimai?

22.2.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (4) 11 straipsnio 3 dalies j punkto pakeitimai?

22.3.   Kokių priemonių imtasi siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/80/EB (5) naujas 9a straipsnis?

22.3.1.   Kaip užtikrinama, kad visų kurą deginančių įrenginių, kurių vardinė elektros energijos galia yra 300 megavatų ar didesnė ir kuriems pirminė statybos licencija išduota po šio direktyvos įsigaliojimo, t. y. po 2009 m. birželio 25 d., operatoriai įvertino Direktyvos 2001/80/EB 9a straipsnyje nurodytas sąlygas?

22.3.2.   Kokiomis nuostatomis ir tvarka užtikrinama, kad, jei Direktyvos 2001/80/EB 9a straipsnyje nurodytos sąlygos įvykdytos, įrenginio teritorijoje būtų skirta pakankamai vietos įrangai, reikalingai CO2 surinkti ir suspausti?

22.3.3.   Ar būta praktinio šio straipsnio pritaikymo po 2009 m. birželio 25 d. atvejų?

22.4.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB (6) II priedo pakeitimai?

22.5.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/12/EB (7) pakeitimai?

22.6.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1013/2006 (8) pakeitimai?

22.7.   Kaip į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/1/EB (9) I priedo pakeitimai?

---

(1)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

(2)  Priemones, kurių turi būti imtasi pagal 2010 m. birželio 8 d. Komisijos sprendimą 2010/345/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės (OL L 155, 2010 6 22, p. 34).

(3)  1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo, OL L 175, 1985 7 5, p. 40.

(4)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus, OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(5)  2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo (OL L 309, 2001 11 27, p. 1).

(6)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

(7)  2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/12/EB dėl atliekų (OL L 114, 2006 4 27, p. 9). Direktyva 2006/12/EB nuo 2010 m. gruodžio 12 d. yra panaikinta 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų, panaikinančia tam tikras direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(8)  2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (OL L 190, 2006 7 12, p. 1).

(9)  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (OL L 24, 2008 1 29, p. 8).

---

| 11.2.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 37/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. vasario 10 d.

kuriuo dėl pasienio kontrolės postų ir TRACES veterinarijos padalinių sąrašo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/821/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 701)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/93/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (1), ypač į jos 20 straipsnio 1 ir 3 dalis,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies keičiančią direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB (2), ypač į jos 6 straipsnio 4 dalies antros pastraipos antrą sakinį,

atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą (3), ypač į jos 6 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendime 2009/821/EB sudaryti patvirtintų pasienio kontrolės postų sąrašą, nustatyti tam tikras patikrinimų, kuriuos atlieka Komisijos veterinarijos ekspertai, taisykles ir patvirtinti TRACES veterinarijos padalinius (4) nustatytas pagal direktyvas 91/496/EEB ir 97/78/EB patvirtintų pasienio kontrolės postų sąrašas. Tas sąrašas pateikiamas nurodyto sprendimo I priede. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendime 2009/821/EB sudaryti patvirtintų pasienio kontrolės postų sąrašą, nustatyti tam tikras patikrinimų, kuriuos atlieka Komisijos veterinarijos ekspertai, taisykles ir patvirtinti TRACES veterinarijos padalinius (4) nustatytas pagal direktyvas 91/496/EEB ir 97/78/EB patvirtintų pasienio kontrolės postų sąrašas. Tas sąrašas pateikiamas nurodyto sprendimo I priede.

| (2) | Remiantis Danijos pateikta informacija, iš Sprendimo 2009/821/EB I priede nurodyto Hirtshalso uosto pasienio kontrolės posto kontrolės centrui skirtų įrašų reikėtų išbraukti įrašą apie kontrolės centrą Nr. 2. Be to, tam tikrų kategorijų gyvūninius produktus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Bilundo oro uosto pasienio kontrolės poste, reikėtų išbraukti iš nurodytam pasienio kontrolės postui skirtų įrašų. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Danijos pateikta informacija, iš Sprendimo 2009/821/EB I priede nurodyto Hirtshalso uosto pasienio kontrolės posto kontrolės centrui skirtų įrašų reikėtų išbraukti įrašą apie kontrolės centrą Nr. 2. Be to, tam tikrų kategorijų gyvūninius produktus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Bilundo oro uosto pasienio kontrolės poste, reikėtų išbraukti iš nurodytam pasienio kontrolės postui skirtų įrašų.

| (3) | Gavus patenkinamus Komisijos kontrolės tarnybų, t. y. Maisto ir veterinarijos tarnybos atliktų patikrinimų rezultatus, papildomą pasienio kontrolės postą Kalundborge, Danijoje reikėtų pridėti prie Sprendimo 2009/821/EB I priede pateikto sąrašo nurodytai valstybei narei skirtų įrašų. |
| --- | --- |

(3)

Gavus patenkinamus Komisijos kontrolės tarnybų, t. y. Maisto ir veterinarijos tarnybos atliktų patikrinimų rezultatus, papildomą pasienio kontrolės postą Kalundborge, Danijoje reikėtų pridėti prie Sprendimo 2009/821/EB I priede pateikto sąrašo nurodytai valstybei narei skirtų įrašų.

| (4) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Hamburgo uosto pasienio kontrolės posto kontrolės centro Frigo Altenwerder įrašą reikėtų pakeisti kontrolės centro Altenwerder Kirchtal įrašu, taip pat nurodant papildomų kategorijų gyvūninius produktus, kurie gali būti tikrinami nurodytame kontrolės centre. Nurodyto naujo kontrolės centro įrašą reikėtų įtraukti į Sprendimo 2009/821/EB I priede pateiktus nurodytam pasienio kontrolės postui skirtus įrašus. |
| --- | --- |

(4)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Hamburgo uosto pasienio kontrolės posto kontrolės centro Frigo Altenwerder įrašą reikėtų pakeisti kontrolės centro Altenwerder Kirchtal įrašu, taip pat nurodant papildomų kategorijų gyvūninius produktus, kurie gali būti tikrinami nurodytame kontrolės centre. Nurodyto naujo kontrolės centro įrašą reikėtų įtraukti į Sprendimo 2009/821/EB I priede pateiktus nurodytam pasienio kontrolės postui skirtus įrašus.

| (5) | Remiantis Graikijos pateikta informacija, Neos Kafkassos geležinkelio pasienio kontrolės posto įrašą reikėtų išbraukti iš Sprendimo 2009/821/EB I priede nurodyto sąrašo. Be to, tam tikrų kategorijų gyvus gyvūnus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Neos Kafkassos sienos kirtimo keliais kontrolės poste, reikėtų išbraukti iš to sąrašo nurodytam pasienio kontrolės postui skirtų įrašų. |
| --- | --- |

(5)

Remiantis Graikijos pateikta informacija, Neos Kafkassos geležinkelio pasienio kontrolės posto įrašą reikėtų išbraukti iš Sprendimo 2009/821/EB I priede nurodyto sąrašo. Be to, tam tikrų kategorijų gyvus gyvūnus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Neos Kafkassos sienos kirtimo keliais kontrolės poste, reikėtų išbraukti iš to sąrašo nurodytam pasienio kontrolės postui skirtų įrašų.

| (6) | Ispanija pateikė informacijos, kad Barselonos oro uosto pasienio kontrolės poste įrengtas papildomas kontrolės centras. Remiantis nurodyta informacija tai valstybei narei skirtų pasienio kontrolės postų sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(6)

Ispanija pateikė informacijos, kad Barselonos oro uosto pasienio kontrolės poste įrengtas papildomas kontrolės centras. Remiantis nurodyta informacija tai valstybei narei skirtų pasienio kontrolės postų sąrašą reikėtų iš dalies pakeisti.

| (7) | Prancūzija pateikė informacijos, kad Bulonės uosto pasienio kontrolės posto įrašą reikėtų išbraukti iš šiai valstybei narei skirtų pasienio kontrolės postų sąrašo. |
| --- | --- |

(7)

Prancūzija pateikė informacijos, kad Bulonės uosto pasienio kontrolės posto įrašą reikėtų išbraukti iš šiai valstybei narei skirtų pasienio kontrolės postų sąrašo.

| (8) | Remiantis Latvijos pateikta informacija, daugiau neturėtų būti taikomas šiuo metu galiojantis Rygos uosto (Riga port) pasienio kontrolės posto vieno kontrolės centro patvirtinimo sustabdymas. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti nurodytam pasienio kontrolės postui skirtą įrašą. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis Latvijos pateikta informacija, daugiau neturėtų būti taikomas šiuo metu galiojantis Rygos uosto (Riga port) pasienio kontrolės posto vieno kontrolės centro patvirtinimo sustabdymas. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti nurodytam pasienio kontrolės postui skirtą įrašą.

| (9) | Remiantis Jungtinės Karalystės pateikta informacija, tam tikrų kategorijų gyvūninius produktus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Tarptautinio Belfasto oro uosto (Belfast International Airport) ir Nottingham East Midlands oro uosto pasienio kontrolės postuose, reikėtų išbraukti iš Sprendimo 2009/821/EB I priede pateiktiems nurodytiems pasienio kontrolės postams skirtų įrašų. Be to, Manston oro uosto pasienio kontrolės postui skirtą įrašą reikėtų išbraukti iš nurodytame priede pateikto tai valstybei narei skirto sąrašo. |
| --- | --- |

(9)

Remiantis Jungtinės Karalystės pateikta informacija, tam tikrų kategorijų gyvūninius produktus, kurie šiuo metu gali būti tikrinami Tarptautinio Belfasto oro uosto (Belfast International Airport) ir Nottingham East Midlands oro uosto pasienio kontrolės postuose, reikėtų išbraukti iš Sprendimo 2009/821/EB I priede pateiktiems nurodytiems pasienio kontrolės postams skirtų įrašų. Be to, Manston oro uosto pasienio kontrolės postui skirtą įrašą reikėtų išbraukti iš nurodytame priede pateikto tai valstybei narei skirto sąrašo.

| (10) | Sprendimo 2009/821/EB II priede pateiktas centrinių, regioninių ir vietos padalinių, įtrauktų į integruotą kompiuterinę veterinarijos sistemą (TRACES), sąrašas. |
| --- | --- |

(10)

Sprendimo 2009/821/EB II priede pateiktas centrinių, regioninių ir vietos padalinių, įtrauktų į integruotą kompiuterinę veterinarijos sistemą (TRACES), sąrašas.

| (11) | Remiantis Airijos, Belgijos, Italijos, Portugalijos ir Vokietijos pateikta informacija, reikėtų šiek tiek pakeisti nurodytoms valstybėms narėms skirtų TRACES centrinių, regioninių ir vietos padalinių sąrašus, pateiktus Sprendimo 2009/821/EB II priede. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis Airijos, Belgijos, Italijos, Portugalijos ir Vokietijos pateikta informacija, reikėtų šiek tiek pakeisti nurodytoms valstybėms narėms skirtų TRACES centrinių, regioninių ir vietos padalinių sąrašus, pateiktus Sprendimo 2009/821/EB II priede.

| (12) | Todėl Sprendimas 2009/821/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(12)

Todėl Sprendimas 2009/821/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (13) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2009/821/EB I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 10 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

1

(2)  OL L 268, 1991 9 24, p. 56.

2

(3)  OL L 24, 1998 1 30, p. 9.

3

(4)  OL L 296, 2009 11 12, p. 1.

4

---

PRIEDAS

Sprendimo 2009/821/EB I ir II priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Danijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Hirtshalso (Hirtshals) uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Danijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Hirtshalso (Hirtshals) uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)“

| ii) | Bilundo (Billund) oro uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Bilundo (Billund) oro uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Billund

DK BLL 4

A

U, E, O“

| iii) | pridedamas naujam Kalundborgo (Kalundborg) uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas:










  „Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

pridedamas naujam Kalundborgo (Kalundborg) uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas:

„Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)“

| b) | Vokietijai skirtoje dalyje Hamburgo uostui (Hamburg Hafen) skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT“ | |

b)

Vokietijai skirtoje dalyje Hamburgo uostui (Hamburg Hafen) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT“

| c) | Graikijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Neos Kafkassos geležinkeliui (Neos Kafkassos Rail) skirtas įrašas išbraukiamas; |
| --- | --- | --- |

c)

Graikijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Neos Kafkassos geležinkeliui (Neos Kafkassos Rail) skirtas įrašas išbraukiamas;

| ii) | Neos Kafkassos Road skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Neos Kafkassos Road skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT“

| d) | Ispanijai skirtoje dalyje Barselonos (Barcelona) oro uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)“ | |

d)

Ispanijai skirtoje dalyje Barselonos (Barcelona) oro uostui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)“

| e) | Prancūzijai skirtoje dalyje Bulonės (Boulogne) uostui skirtas įrašas išbraukiamas; |
| --- | --- |

e)

Prancūzijai skirtoje dalyje Bulonės (Boulogne) uostui skirtas įrašas išbraukiamas;

| f) | Latvijai skirtoje dalyje Rygos uostui (Riga port) skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Riga (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu terminãls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)“ | |

f)

Latvijai skirtoje dalyje Rygos uostui (Riga port) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Riga (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu terminãls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)“

| g) | Jungtinei Karalystei skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Tarptautinio Belfasto oro uosto (Belfast International) pasienio kontrolės postui skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Jungtinei Karalystei skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Tarptautinio Belfasto oro uosto (Belfast International) pasienio kontrolės postui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)“

| ii) | Manston oro uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas išbraukiamas; |
| --- | --- |

ii)

Manston oro uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas išbraukiamas;

| iii) | Nottingham East Midlands oro uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas pakeičiamas taip:










  „East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Nottingham East Midlands oro uosto pasienio kontrolės postui skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)“

| 2) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Belgijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | regioniniam padaliniui BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „BE20001 | REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Belgijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

regioniniam padaliniui BE200001 REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„BE20001

REGIO VLAANDEREN/RÉGION FLAMANDE“

| ii) | regioniniam padaliniui BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „BE20002 | REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“ |
| --- | --- | --- |

ii)

regioniniam padaliniui BE200002 REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„BE20002

REGIO BRUSSEL/RÉGION BRUXELLES“

| iii) | regioniniam padaliniui BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „BE20003 | RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“ |
| --- | --- | --- |

iii)

regioniniam padaliniui BE200003 RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„BE20003

RÉGION WALLONNE/REGIO WALLONIË“

| b) | Vokietijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | vietos padaliniui DE03809 BAD NEUSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE03809 | RHÖN-GRABFELD“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Vokietijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

vietos padaliniui DE03809 BAD NEUSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE03809

RHÖN-GRABFELD“

| ii) | vietos padaliniui DE12509 HÖCHSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT“ |
| --- | --- | --- |

ii)

vietos padaliniui DE12509 HÖCHSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT“

| iii) | vietos padaliniui DE18609 HASSFURT skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE18609 | HASSBERGE“ |
| --- | --- | --- |

iii)

vietos padaliniui DE18609 HASSFURT skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE18609

HASSBERGE“

| iv) | vietos padaliniui DE21809 KARLSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE21809 | MAIN-SPESSART“ |
| --- | --- | --- |

iv)

vietos padaliniui DE21809 KARLSTADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE21809

MAIN-SPESSART“

| v) | vietos padaliniui DE23609 LANDSBERG A.D. LECH skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE23609 | LANDSBERG AM LECH“ |
| --- | --- | --- |

v)

vietos padaliniui DE23609 LANDSBERG A.D. LECH skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE23609

LANDSBERG AM LECH“

| vi) | vietos padaliniui DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE24109 | NÜRNBERGER LAND“ |
| --- | --- | --- |

vi)

vietos padaliniui DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE24109

NÜRNBERGER LAND“

| vii) | vietos padaliniui DE29309 NEUBURG A.D. DONAU skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN“ |
| --- | --- | --- |

vii)

vietos padaliniui DE29309 NEUBURG A.D. DONAU skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN“

| viii) | vietos padaliniui DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM“ |
| --- | --- | --- |

viii)

vietos padaliniui DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM“

| ix) | vietos padaliniui DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE33809 | ROTTAL/INN“ |
| --- | --- | --- |

ix)

vietos padaliniui DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE33809

ROTTAL/INN“

| x) | vietos padaliniams DE45209 WEILHEIM I. OB ir DE45509 WEISSENBURG skirti įrašai pakeičiami taip:






  „DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU“ |
| --- | --- | --- |
| „DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN“ |

x)

vietos padaliniams DE45209 WEILHEIM I. OB ir DE45509 WEISSENBURG skirti įrašai pakeičiami taip:

„DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU“

„DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN“

| xi) | į regioniniam padaliniui DE00009 BAYERN skirtus įrašus įtraukiamas šis vietos padalinio įrašas:






  „DE23209 | KRONACH“ |
| --- | --- | --- |

xi)

į regioniniam padaliniui DE00009 BAYERN skirtus įrašus įtraukiamas šis vietos padalinio įrašas:

„DE23209

KRONACH“

| xii) | vietos padaliniui DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT“ |
| --- | --- | --- |

xii)

vietos padaliniui DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT“

| xiii) | vietos padaliniui DE39115 SALZLAND skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „DE39115 | SALZLANDKREIS“ |
| --- | --- | --- |

xiii)

vietos padaliniui DE39115 SALZLAND skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„DE39115

SALZLANDKREIS“

| c) | Airijai skirtoje dalyje vietos padaliniui IE12100 TIPPERARY SOUTH skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „IE12100 | TIPPERARY“ |
| --- | --- | --- |

c)

Airijai skirtoje dalyje vietos padaliniui IE12100 TIPPERARY SOUTH skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„IE12100

TIPPERARY“

| d) | Italijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | regioniniam padaliniui IT00018 CALABRIA ir to regioninio padalinio vietos padaliniams skirti įrašai pakeičiami taip:
  „IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO; |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA; |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE; |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA; |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA“ |

d)

Italijai skirta dalis iš dalies keičiama taip:

i)

regioniniam padaliniui IT00018 CALABRIA ir to regioninio padalinio vietos padaliniams skirti įrašai pakeičiami taip:

„IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO;

IT00418

A.S.P. COSENZA;

IT00518

A.S.P. CROTONE;

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA;

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA“

| ii) | šie regioniniam padaliniui „IT00003 LOMBARDIA“ skirti įrašai išbraukiami:






  „IT01403 | CHIARI“ |
| --- | --- | --- |
| „IT00203 | GALLARATE“ |
| „IT03403 | LEGNANO“ |
| „IT01903 | LENO“ |
| „IT04003 | MONTICHIARI“ |
| „IT02203 | OSTIGLIA“ |
| „IT01703 | SALÒ“ |
| „IT01303 | TREVIGLIO“ |
| „IT02003 | VIADANA“ |

ii)

šie regioniniam padaliniui „IT00003 LOMBARDIA“ skirti įrašai išbraukiami:

„IT01403

CHIARI“

„IT00203

GALLARATE“

„IT03403

LEGNANO“

„IT01903

LENO“

„IT04003

MONTICHIARI“

„IT02203

OSTIGLIA“

„IT01703

SALÒ“

„IT01303

TREVIGLIO“

„IT02003

VIADANA“

| e) | Portugalijai skirtoje dalyje vietos padaliniui PT05300 LOURES skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  „PT05300 | LISBOA“ |
| --- | --- | --- |

e)

Portugalijai skirtoje dalyje vietos padaliniui PT05300 LOURES skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„PT05300

LISBOA“

---