# Úřední věstník L 347/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.347.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 347 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5331. prosince 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.347.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 347

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5331. prosince 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1264/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se mění nařízení (EU) č. 7/2010 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky | 1 |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1265/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu | 9 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1266/2010 ze dne 22. prosince 2010, kterým se mění směrnice 2007/68/ES, pokud jde o požadavky na označování vín (
  1
  ) | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/815/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o státní podpoře C 21/05 (ex PL 45/04), kterou Polsko zamýšlí poskytnout podniku Poczta Polszka jako vyrovnávací platbu za závazky všeobecných poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9962)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | | 2010/816/EU |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě č. 2/2010 ze dne 26. listopadu 2010, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě | 54 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 1264/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se mění nařízení (EU) č. 7/2010 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

1

*

Nařízení Rady (EU) č. 1265/2010 ze dne 20. prosince 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu

9

*

Nařízení Komise (EU) č. 1266/2010 ze dne 22. prosince 2010, kterým se mění směrnice 2007/68/ES, pokud jde o požadavky na označování vín (
  1
  )

1

27

ROZHODNUTÍ

2010/815/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o státní podpoře C 21/05 (ex PL 45/04), kterou Polsko zamýšlí poskytnout podniku Poczta Polszka jako vyrovnávací platbu za závazky všeobecných poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9962)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 9962)

1

29

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

2010/816/EU

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě č. 2/2010 ze dne 26. listopadu 2010, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 31.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1264/2010

ze dne 20. prosince 2010,

kterým se mění nařízení (EU) č. 7/2010 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 31 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem zajistit dostatečné a nepřerušované dodávky některého zboží, jež se v Unii vyrábí v nedostatečné míře, a zabránit narušení trhu, pokud jde o některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, byly nařízením Rady (EU) č. 7/2010 (1) otevřeny autonomní celní kvóty. Produkty a výrobky v rámci těchto celních kvót mohou být dováženy se sníženými nebo nulovými celními sazbami. Z tohoto důvodu by měly být s účinkem ode dne 1. ledna 2011 otevřeny nové celní kvóty s nulovou sazbou pro příslušný objem některých dalších produktů nebo výrobků. |
| --- | --- |

(1)

S cílem zajistit dostatečné a nepřerušované dodávky některého zboží, jež se v Unii vyrábí v nedostatečné míře, a zabránit narušení trhu, pokud jde o některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, byly nařízením Rady (EU) č. 7/2010 (1) otevřeny autonomní celní kvóty. Produkty a výrobky v rámci těchto celních kvót mohou být dováženy se sníženými nebo nulovými celními sazbami. Z tohoto důvodu by měly být s účinkem ode dne 1. ledna 2011 otevřeny nové celní kvóty s nulovou sazbou pro příslušný objem některých dalších produktů nebo výrobků.

| (2) | Objem autonomních celních kvót pořadových čísel 09.2977 a 09.2635 nedostačuje k pokrytí potřeb hospodářských odvětví Unie pro současné kvótové období, které končí dnem 31. prosince 2010. Proto by uvedené objemy kvót měly být zvýšeny s účinkem ode dne 1. července 2010. |
| --- | --- |

(2)

Objem autonomních celních kvót pořadových čísel 09.2977 a 09.2635 nedostačuje k pokrytí potřeb hospodářských odvětví Unie pro současné kvótové období, které končí dnem 31. prosince 2010. Proto by uvedené objemy kvót měly být zvýšeny s účinkem ode dne 1. července 2010.

| (3) | V roce 2011 již není v zájmu Unie nadále poskytovat celní kvóty pro některé produkty a výrobky, pro které byly tyto kvóty stanoveny na rok 2010. Tyto kvóty by tedy s účinkem ode dne 1. ledna 2011 měly být uzavřeny a dotyčné produkty a výrobky by měly být vypuštěny ze seznamu uvedeného v příloze nařízení (EU) č. 7/2010. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2011 již není v zájmu Unie nadále poskytovat celní kvóty pro některé produkty a výrobky, pro které byly tyto kvóty stanoveny na rok 2010. Tyto kvóty by tedy s účinkem ode dne 1. ledna 2011 měly být uzavřeny a dotyčné produkty a výrobky by měly být vypuštěny ze seznamu uvedeného v příloze nařízení (EU) č. 7/2010.

| (4) | Vzhledem k mnoha změnám je třeba v zájmu jasnosti nahradit přílohu nařízení (EU) č. 7/10 v celém rozsahu. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k mnoha změnám je třeba v zájmu jasnosti nahradit přílohu nařízení (EU) č. 7/10 v celém rozsahu.

| (5) | Nařízení (EU) č. 7/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (EU) č. 7/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Jelikož celní kvóty musí začít platit ode dne 1. ledna 2011, mělo by se toto nařízení použít od téhož dne a vstoupit okamžitě v platnost, |
| --- | --- |

(6)

Jelikož celní kvóty musí začít platit ode dne 1. ledna 2011, mělo by se toto nařízení použít od téhož dne a vstoupit okamžitě v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (EU) č. 7/2010 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

S účinkem ode dne 1. července 2010 se v příloze nařízení (EU) č. 7/2010:

| — | objem celní kvóty pořadového čísla 09.2977 stanoví na 40 000 tun, |
| --- | --- |

—

objem celní kvóty pořadového čísla 09.2977 stanoví na 40 000 tun,

| — | objem celní kvóty pořadového čísla 09.2635 stanoví na 1 300 000 km. |
| --- | --- |

—

objem celní kvóty pořadového čísla 09.2635 stanoví na 1 300 000 km.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011.

Článek 2 se použije ode dne 1. července 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 3, 7.1.2010, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Kód KN | TARIC | Popis zboží | Kvótové období | Objem kvóty | Clo v rámci kvóty (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Houby druhu Auricularia polytricha (též vařené ve vodě nebo v páře), zmrazené, k výrobě hotových jídel (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tun | 0 % |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Přírodní nezpracovaný tabák, též pravidelně řezaný, s celní hodnotou nejméně 450 Euro za 100 kg/net, určený k použití jako pojivo nebo obal při výrobě zboží podpoložky 2402 10 00 (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tun | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | Směs 1-alkenů obsahující 80 % hmotnostních nebo více 1-alkenů s řetězcem o délce 20 a 22 atomů uhlíku | 1.1.-31.12. | 10 000 tun | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Oxidy a hydroxidy vanadu, určené výhradně k výrobě slitin (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tun | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Oxid wolframový, včetně modrého oxidu wolframu | 1.1.-31.12. | 12 000 tun | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromchlormethan | 1.1.-31.12. | 600 tun | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Dichlorbenzen | 1.1.-31.12. | 2 600 tun | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Chlorethanol k výrobě kapalných thioplastů podpoložky 4002 99 90 (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tun | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-Kresol o čistotě nejméně 98,5 % hmotnostních | 1.1.-31.12. | 20 000 tun | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Allyl(glycidyl)ether | 1.1.-31.12. | 2 500 tun | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Ethylvanilin (3-ethoxy-4-hydroxybenzaldehyd) | 1.1.-31.12. | 600 tun | 0 % |
| (3)09.2638 | 2915 21 00 | 10 | Kyselina octová o čistotě 99 % hmotnostních nebo vyšší | 1.1.-31.12. | 500 000 tun | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Acetanhydrid | 1.1.-31.12. | 20 000 tun | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimethylsebakát | 1.1.-31.12. | 1 300 tun | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Kyselina dodekandiová, o čistotě vyšší než 98,5 % hmotnostních | 1.1.-31.12. | 4 600 tun | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | Kyselina o-acetylsalicylová | 1.1.-31.12. | 120 tun | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxdianhydrid | 1.1.-31.12. | 1 000 tun | 0 % |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Hexamethylendiamin | 1.1.-31.12. | 35 000 tun | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenylendiamin | 1.1.-31.12. | 1 800 tun | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrylonitril | 1.1.-31.12. | 30 000 tun | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cystin | 1.1.-31.12. | 600 tun | 0 % |
| 09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-triethoxysilylpropyl)tetrasulfid | 1.1.-31.12. | 9 000 tun | 0 % |
| 09.2810 | 2932 11 00 | | Tetrahydrofuran | 1.1.-31.12. | 20 000 tun | 0 % |
| 09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamon (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tun | 0 % |
| 09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Hexan-6-olid | 1.1.-31.12. | 4 000 tun | 0 % |
| 09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Kyselina ribonukleová | 1.1.-31.12. | 110 tun | 0 % |
| 09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-Xylóza | 1.1.-31.12. | 400 tun | 0 % |
| 09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Lignosulfonát sodný | 1.1.-31.12. | 40 000 tun | 0 % |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Sulfátová terpentýnová silice | 1.1.-31.12. | 20 000 tun | 0 % |
| 09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kalafuna a pryskyřičné kyseliny získané z čerstvých olejopryskyřičných látek | 1.1.-31.12. | 280 000 tun | 0 % |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalyzátor skládající se z oxidu titaničitého a oxidu wolframového | 1.1.-31.12. | 2 200 tun | 0 % |
| 09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Pevný extrakt zbytku získaného během extrakce pryskyřice ze dřeva, nerozpustný v alifatických rozpouštědlech, s následujícími vlastnostmi:






  — | obsah pryskyřičných kyselin nepřesahující 30 % hmotnostních, |

Pořadové číslo

Kód KN

TARIC

Popis zboží

Kvótové období

Objem kvóty

Clo v rámci kvóty (v %)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Houby druhu Auricularia polytricha (též vařené ve vodě nebo v páře), zmrazené, k výrobě hotových jídel (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tun

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

91

Přírodní nezpracovaný tabák, též pravidelně řezaný, s celní hodnotou nejméně 450 Euro za 100 kg/net, určený k použití jako pojivo nebo obal při výrobě zboží podpoložky 2402 10 00 (1)

1.1.-31.12.

6 000 tun

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2841

ex 2712 90 99

10

Směs 1-alkenů obsahující 80 % hmotnostních nebo více 1-alkenů s řetězcem o délce 20 a 22 atomů uhlíku

1.1.-31.12.

10 000 tun

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Oxidy a hydroxidy vanadu, určené výhradně k výrobě slitin (1)

1.1.-31.12.

13 000 tun

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Oxid wolframový, včetně modrého oxidu wolframu

1.1.-31.12.

12 000 tun

0 %

09.2837

ex 2903 49 80

10

Bromchlormethan

1.1.-31.12.

600 tun

0 %

09.2933

ex 2903 69 90

30

1,3-Dichlorbenzen

1.1.-31.12.

2 600 tun

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Chlorethanol k výrobě kapalných thioplastů podpoložky 4002 99 90 (1)

1.1.-31.12.

15 000 tun

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-Kresol o čistotě nejméně 98,5 % hmotnostních

1.1.-31.12.

20 000 tun

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Allyl(glycidyl)ether

1.1.-31.12.

2 500 tun

0 %

09.2624

2912 42 00

Ethylvanilin (3-ethoxy-4-hydroxybenzaldehyd)

1.1.-31.12.

600 tun

0 %

(3)09.2638

2915 21 00

10

Kyselina octová o čistotě 99 % hmotnostních nebo vyšší

1.1.-31.12.

500 000 tun

0 %

09.2972

2915 24 00

Acetanhydrid

1.1.-31.12.

20 000 tun

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimethylsebakát

1.1.-31.12.

1 300 tun

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Kyselina dodekandiová, o čistotě vyšší než 98,5 % hmotnostních

1.1.-31.12.

4 600 tun

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

Kyselina o-acetylsalicylová

1.1.-31.12.

120 tun

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxdianhydrid

1.1.-31.12.

1 000 tun

0 %

09.2632

ex 2921 22 00

10

Hexamethylendiamin

1.1.-31.12.

35 000 tun

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenylendiamin

1.1.-31.12.

1 800 tun

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrylonitril

1.1.-31.12.

30 000 tun

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Cystin

1.1.-31.12.

600 tun

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-triethoxysilylpropyl)tetrasulfid

1.1.-31.12.

9 000 tun

0 %

09.2810

2932 11 00

Tetrahydrofuran

1.1.-31.12.

20 000 tun

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO)

1.1.-31.12.

300 tun

0 %

09.2812

ex 2932 29 85

77

Hexan-6-olid

1.1.-31.12.

4 000 tun

0 %

09.2615

ex 2934 99 90

70

Kyselina ribonukleová

1.1.-31.12.

110 tun

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-Xylóza

1.1.-31.12.

400 tun

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Lignosulfonát sodný

1.1.-31.12.

40 000 tun

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfátová terpentýnová silice

1.1.-31.12.

20 000 tun

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kalafuna a pryskyřičné kyseliny získané z čerstvých olejopryskyřičných látek

1.1.-31.12.

280 000 tun

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalyzátor skládající se z oxidu titaničitého a oxidu wolframového

1.1.-31.12.

2 200 tun

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Pevný extrakt zbytku získaného během extrakce pryskyřice ze dřeva, nerozpustný v alifatických rozpouštědlech, s následujícími vlastnostmi:

—

obsah pryskyřičných kyselin nepřesahující 30 % hmotnostních,

| — | číslo kyselosti nepřesahující 110
  a |
| --- | --- |

—

číslo kyselosti nepřesahující 110

a

| — | bod tání je 100 °C nebo vyšší |
| --- | --- |

—

bod tání je 100 °C nebo vyšší

1.1.-31.12.

1 600 tun

0 %

09.2986

ex 3824 90 97

76

Směs terciálních aminů obsahující:

| — | 60 % hmotnostních nebo více dodecyl(dimethyl)aminu |
| --- | --- |

—

60 % hmotnostních nebo více dodecyl(dimethyl)aminu

| — | 20 % hmotnostních nebo více dimethyl(tetradecyl)aminu |
| --- | --- |

—

20 % hmotnostních nebo více dimethyl(tetradecyl)aminu

| — | 0,5 % hmotnostních nebo více hexadecyl(dimethyl)aminu |
| --- | --- |

—

0,5 % hmotnostních nebo více hexadecyl(dimethyl)aminu

používaných při výrobě amin-oxidů (1)

1.1.-31.12.

14 315 tun

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Směs fytosterolů, ve formě prášku, obsahující:

| — | 75 % hmotnostních nebo více sterolů, |
| --- | --- |

—

75 % hmotnostních nebo více sterolů,

| — | nejvýše 25 % hmotnostních stanolů, |
| --- | --- |

—

nejvýše 25 % hmotnostních stanolů,

k použití při výrobě stanolů/sterolů nebo esterů stanolů/sterolů (1)

1.1.-31.12.

2 500 tun

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Směs terciálních aminů obsahující:

| — | 2,0-4,0 % hmotnostní N,N-dimethyl-1-oktanaminu |
| --- | --- |

—

2,0-4,0 % hmotnostní N,N-dimethyl-1-oktanaminu

| — | nejméně 94 % hmotnostních N,N-dimethyl-1-dekanaminu |
| --- | --- |

—

nejméně 94 % hmotnostních N,N-dimethyl-1-dekanaminu

| — | nejvýše 2 % hmotnostní N,N-dimethyl-1-dodekanaminu |
| --- | --- |

—

nejvýše 2 % hmotnostní N,N-dimethyl-1-dodekanaminu

1.1.-31.12.

4 500 tun

0 %

09.2992

ex 3902 30 00

93

Kopolymer propylenu a butylenu obsahující 60 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 68 % hmotnostních propylenu a 32 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 40 % hmotnostních butylenu, s viskozitou taveniny nejvýše 3 000 mPa při 190 °C podle metody ASTM D 3236, používané jako lepidlo při výrobě výrobků položky 4818 40 (1)

1.1.-31.12.

1 000 tun

0 %

(3)09.2947

ex 3904 69 80

95

Polyvinylidenfluorid ve formě prášku, určený k výrobě barev nebo laků na kovy (1)

1.1.-31.12.

1 300 tun

0 %

(3)09.2639

3905 30 00

Poly(vinylalkohol)

1.1.-31.12.

18 000 tun

0 %

(3)09.2640

ex 3905 99 90

91

Polyvinylbutyral

1.1.-31.12.

8 000 tun

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polydimethylsiloxan se stupněm polymerace 2 800 monomerních jednotek (± 100)

1.1.-31.12.

1 300 tun

0 %

(3)09.2816

ex 3912 11 00

20

Vločky acetátu celulózy

1.1.-31.12.

58 500 tun

0 %

(3)09.2641

ex 3913 90 00

87

Nesterilní hyaluronát sodný s:

| — | hmotnostní průměrnou molekulovou hmotností (Mw) nepřesahující 900 000, |
| --- | --- |

—

hmotnostní průměrnou molekulovou hmotností (Mw) nepřesahující 900 000,

| — | hladinou endotoxinů nejvýše 0,008 endotoxinových jednotek (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

hladinou endotoxinů nejvýše 0,008 endotoxinových jednotek (EU)/mg,

| — | obsahem etanolu nepřesahujícím 1 % hmotnostní, |
| --- | --- |

—

obsahem etanolu nepřesahujícím 1 % hmotnostní,

| — | obsahem isopropylalkoholu nepřesahujícím 0,5 % hmotnostního |
| --- | --- |

—

obsahem isopropylalkoholu nepřesahujícím 0,5 % hmotnostního

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2813

ex 3920 91 00

94

Koextrudovaný trojvrstvý polyvinylbutyralový film bez barevné pásky se stupnicí, obsahující 29 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních diethyl-2,2’-(ethylendioxy)bis(2-ethylhexanoátu) jako změkčovadlo

1.1.-31.12.

2 000 000 m2

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Žáruvzdorné cihly s

| — | délkou hrany přesahující 300 mm a |
| --- | --- |

—

délkou hrany přesahující 300 mm a

| — | obsahem TiO2 nepřesahujícím 1 % hmotnostní a |
| --- | --- |

—

obsahem TiO2 nepřesahujícím 1 % hmotnostní a

| — | obsahem Al2O3 nepřesahujícím 0,4 % hmotnostní a |
| --- | --- |

—

obsahem Al2O3 nepřesahujícím 0,4 % hmotnostní a

| — | objemovou změnou nižší než 9 % při 1 700 oC |
| --- | --- |

—

objemovou změnou nižší než 9 % při 1 700 oC

1.1.-31.12.

75 tun

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Nosiče katalyzátorů nebo filtrů sestávající z porézního keramického materiálu především z oxidů hliníku a titanu, o celkovém objemu nejvýše 65 litrů a alespoň s jedním kanálkem (jednostranně nebo oboustranně otevřeným) na cm2 průřezu

1.1.-31.12.

380 000 jednotek

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Skleněné tkaniny ze skleněného vlákna povrstveného plastem, o hmotnosti 120 g/m2(± 10 g/m2), používané ve svinovacích sítích proti hmyzu s pevným rámem

1.1.-31.12.

350 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferochrom obsahující 1,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 4 % hmotnostní uhlíku a nejvýše 70 % hmotnostních chromu

1.1.-31.12.

50 000 tun

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopické hliníkové madlo používané při výrobě zavazadel (1)

1.1.-31.12.

240 000 jednotek

0 %

(3)09.2636

ex 8411 82 80

20

Aeroderivativní průmyslové plynové turbíny s výkonem 64 MW k zabudování do průmyslových zařízení pro výrobu energie v době špičky/střední zátěže pracující méně než 5 500 hodin ročně a s účinností v jednoduchém cyklu vyšší než 40 %

1.1.-31.12.

10 jednotek

0 %

09.2763

ex 8501 40 80

30

Komutátorový elektromotor na střídavý proud, jednofázový, s výkonem vyšším než 750 W, s příkonem větším než 1 600 W, avšak nejvýše 2 700 W, s vnějším průměrem větším než 120 mm (± 0,2 mm), avšak nejvýše do 135 mm (± 0,2 mm), se jmenovitými otáčkami vyššími než 30 000 ot./min., avšak nejvýše 50 000 ot./min, vybavený sacím ventilátorem, používaný při výrobě vysavačů (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 jednotek

0 %

(3)09.2642

ex 8501 40 80

40

Zařízení skládající se z

| — | jednofázového komutátorového motoru na střídavý proud s výkonem 480 W nebo větším, avšak nejvýše 1 400 W, s příkonem větším než 900 W, avšak nejvýše 1 600 W, s vnějším průměrem větším než 119,8 mm, avšak nejvýše 135,2 mm a s normálními otáčkami vyššími než 30 000 ot/min, avšak nejvýše 50 000 ot/min a |
| --- | --- |

—

jednofázového komutátorového motoru na střídavý proud s výkonem 480 W nebo větším, avšak nejvýše 1 400 W, s příkonem větším než 900 W, avšak nejvýše 1 600 W, s vnějším průměrem větším než 119,8 mm, avšak nejvýše 135,2 mm a s normálními otáčkami vyššími než 30 000 ot/min, avšak nejvýše 50 000 ot/min a

| — | vzduchového ventilátoru |
| --- | --- |

—

vzduchového ventilátoru

na použití při výrobě vysavačů (1)

1.1.-31.12.

120 000 jednotek

0 %

(3)09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektrický adaptér o výkonu nejvýše 1 kVA pro použití v produkci epilačních přístrojů (1)

1.1.-31.12.

4 500 000 jednotek

0 %

(3)09.2643

ex 8504 40 82

30

Napájecí desky pro použití při výrobě druhů zboží spadajících pod čísla 8521 a 8528 (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 jednotek

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Soupravy pro systém GPS, jejichž funkcí je určování polohy

1.1.-31.12.

3 000 000 jednotek

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Napětím řízený frekvenční generátor složený z pasivních a aktivních prvků namontovaných na zapouzdřených tištěných obvodech, jehož rozměry nepřesahují 30 x 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 jednotek

0 %

(3)09.2635

ex 9001 10 90

20

Optická vlákna pro výrobu kabelů ze skleněných vláken čísla 8544 (1)

1.1.-31.12.

2 600 000 km

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nezasazené skleněné čočky, hranoly a lepené prvky používané při výrobě zboží kódů KN 9005, 9013 a 9015 (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 jednotek

0 %

---

(1)  Na osvobození od cla nebo na jeho snížení se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Unie týkající se celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (Úř. věst. L 253, 11. 10. 1993, s. 1)).

1

(2)  Opatření se však neuplatní v případě, že je zpracování prováděno maloobchodem nebo restauračními podniky.

2

(3)  Nová nebo změněná položka.“

3

---

| 31.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/9

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1265/2010

ze dne 20. prosince 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 31 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V zájmu Evropské unie je zcela pozastavit všeobecná cla společného celního sazebníku pro určitý počet nových produktů, které momentálně nejsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 1255/96 (1). |
| --- | --- |

(1)

V zájmu Evropské unie je zcela pozastavit všeobecná cla společného celního sazebníku pro určitý počet nových produktů, které momentálně nejsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 1255/96 (1).

| (2) | Sedm produktů kódů KN a TARIC 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 a 8525801930, jež jsou momentálně uvedeny v příloze nařízení (ES) č. 1255/96, by se mělo vyjmout ze seznamu, neboť již není v zájmu Unie udržovat pozastavení autonomních všeobecných cel celního sazebníku u uvedených produktů. |
| --- | --- |

(2)

Sedm produktů kódů KN a TARIC 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 a 8525801930, jež jsou momentálně uvedeny v příloze nařízení (ES) č. 1255/96, by se mělo vyjmout ze seznamu, neboť již není v zájmu Unie udržovat pozastavení autonomních všeobecných cel celního sazebníku u uvedených produktů.

| (3) | Je nutno změnit popis osmnácti pozastavení cel v příloze nařízení (ES) č. 1255/96 s ohledem na technický vývoj produktů a hospodářské trendy na trhu. Tato pozastavení by měla být vyjmuta ze seznamu v příloze a vložena jako nová pozastavení s novým popisem. Kódy KN by se nadto měly změnit u 20 produktů a kódy TARIC u 11 produktů. |
| --- | --- |

(3)

Je nutno změnit popis osmnácti pozastavení cel v příloze nařízení (ES) č. 1255/96 s ohledem na technický vývoj produktů a hospodářské trendy na trhu. Tato pozastavení by měla být vyjmuta ze seznamu v příloze a vložena jako nová pozastavení s novým popisem. Kódy KN by se nadto měly změnit u 20 produktů a kódy TARIC u 11 produktů.

| (4) | Pozastavení, pro něž jsou uvedené technické změny nezbytné, by měla být vyjmuta ze seznamu pozastavení v příloze nařízení (ES) č. 1255/96 a měla by být znovu vložena do uvedeného seznamu s novými popisy produktů, novými kódy KN nebo novými kódy TARIC. |
| --- | --- |

(4)

Pozastavení, pro něž jsou uvedené technické změny nezbytné, by měla být vyjmuta ze seznamu pozastavení v příloze nařízení (ES) č. 1255/96 a měla by být znovu vložena do uvedeného seznamu s novými popisy produktů, novými kódy KN nebo novými kódy TARIC.

| (5) | V zájmu jasnosti by měly být pozměněné záznamy v seznamech vložených a zrušených pozastavení, jejichž znění je uvedeno v přílohách I a II tohoto nařízení, opatřeny hvězdičkou. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu jasnosti by měly být pozměněné záznamy v seznamech vložených a zrušených pozastavení, jejichž znění je uvedeno v přílohách I a II tohoto nařízení, opatřeny hvězdičkou.

| (6) | Zkušenosti ukázaly, že je nutno stanovit termín ukončení platnosti pro pozastavení uvedená v nařízení (ES) č. 1255/96, aby se zajistilo zohlednění technologických a hospodářských změn. Tím by nemělo být vyloučeno předčasné ukončení některých opatření nebo jejich pokračování po uplynutí uvedeného termínu, pokud bude poskytnuto hospodářské odůvodnění, a to v souladu se zásadami stanovenými ve sdělení Komise z roku 1998 o pozastavení všeobecných cel a autonomních celních kvótách (2). |
| --- | --- |

(6)

Zkušenosti ukázaly, že je nutno stanovit termín ukončení platnosti pro pozastavení uvedená v nařízení (ES) č. 1255/96, aby se zajistilo zohlednění technologických a hospodářských změn. Tím by nemělo být vyloučeno předčasné ukončení některých opatření nebo jejich pokračování po uplynutí uvedeného termínu, pokud bude poskytnuto hospodářské odůvodnění, a to v souladu se zásadami stanovenými ve sdělení Komise z roku 1998 o pozastavení všeobecných cel a autonomních celních kvótách (2).

| (7) | Nařízení (ES) č. 1255/96 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1255/96 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Protože se pozastavení stanovená v tomto nařízení musí nabýt účinku k 1. lednu 2011, mělo by se toto nařízení použít od téhož data a vstoupit v platnost okamžitě, |
| --- | --- |

(8)

Protože se pozastavení stanovená v tomto nařízení musí nabýt účinku k 1. lednu 2011, mělo by se toto nařízení použít od téhož data a vstoupit v platnost okamžitě,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1255/96 se mění takto:

| 1) | vkládají se řádky pro produkty uvedené v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

1)

vkládají se řádky pro produkty uvedené v příloze I tohoto nařízení;

| 2) | zrušují se řádky pro produkty, jejichž kódy KN a TARIC jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

zrušují se řádky pro produkty, jejichž kódy KN a TARIC jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  Úř. věst. L 158, 29.6.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 128, 25.4.1998, s. 2.

2

---

PŘÍLOHA I

Produkty uvedené v čl. 1 bodu 1

| Kód KN | TARIC | Popis zboží | Všeobecná celní sazba | Doba platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 30 | Kovy vzácných zemin, skandium a yttrium o čistotě 98,5 % hmotnostních nebo vyšší | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2825 50 00 | 11 | Oxid měďňý nebo měďnatý obsahující 78 % hmotnostních nebo více mědi a ne více než 0,03 % hmotnostních chloridu | 0 % | 1.1.2011-31.12.2013 |
| ex 2825 50 00 | 19 | | | |
| ex 2904 20 00 | 10 | Nitromethan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 20 | Nitroethan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 30 | 1-Nitropropan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2905 39 95 | 10 | 1,3 Propandiol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2909 50 00 | 20 | Ubichinol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| 2912 41 00 | | Vanilin (4-hydroxy-3-methoxybenzaldehyd) | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 29 00 | 30 | (R)-p-Mentha-1(6),8-dien-2-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 50 00 | 20 | 3′-Hydroxyacetofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 70 00 | 60 | 4′-terc-Butyl-2′,6′-dimethyl-3′,5′-dinitroacetofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2915 90 00 | 60 | Ethyl-6,8-dichloroktanoát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 20 00 | 60 | 3-Cyklohexylpropanová kyselina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 25 | 2-Methyl-3-(4-fluorfenyl)-propionylchlorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 30 | 2,4,6-Trimethylbenzoylchlorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 19 90 | 50 | Tetradekandiová kyselina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 20 | Dibutyl-benzen-1,4-dikarboxylát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 30 | Dianhydrid kyseliny benzen-1,2:4,5-tetrakarboxylové | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2918 30 00 | 50 | Methyl-(3-oxo-2-pentylcyklopentyl)acetát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 29 00 | 40 | Dekamethylendiamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 30 99 | 30 | 1,3-Cyklohexandimethanamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 49 00 | 70 | 2-Chlorbenzylamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2922 29 00 | 75 | 4-(2-Aminoethyl)fenol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2922 39 00 | 20 | 2-Amino-5-chlorbenzofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2928 00 90 | 25 | Acetaldehydoxim, vodný roztok | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2930 90 99 | 50 | [S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(methylthio)-fenyl]-1,3-propandiol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 10 | Diethylmethoxyboran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 15 | Triethylboran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 19 00 | 50 | 2-Methylfuran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 50 | 7-Methyl-3,4-dihydro-2H-1,5-benzodioxepin-3-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 60 | (3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetramethyl-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahydro-1H-benzo[e][1]benzofuran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 49 | 2-[[[3-Methyl-4-(2,2,2-trifluorethoxy)-2-pyridinyl]methyl]thio]-1H-benzimidazol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 70 | 2-(Chlormethyl)-4-methoxy-3,5-dimethylpyridin-hydrochlorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 80 | 5-Difluormethoxy-2-{[(3,4-dimethoxy-2-pyridyl)methyl]thio}-1H-benzimidazol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 30 | Chinolin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 40 | Isochinolin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 69 80 | 60 | Kyanurová kyselina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 79 00 | 70 | (S)-N-[(Diethylamino)methyl]-alfa-ethyl-2-oxo-1-pyrrolidinacetamid L-(+)-tartrát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 60 | Benzothiazol-2-yl-(Z)-2-trityloxyimino-2-(2-aminothiazol-4-yl)-thioacetát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 70 | N,N-Bis(1,3-benzothiazol-2-ylsulfanyl)-2-methylpropan-2-amin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 25 | 2,4-Diethyl-9H-thioxanthen-9-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 40 | 2-Thiofenethylamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 50 | 10-[1,1′-Bifenyl]-4-yl-2-(1-methylethyl)-9-oxo-9H-thioxanthenium-hexafluorfosfát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2938 90 30 | 10 | Amonium-glycyrrhizát | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 | Kopolymer hydroxystyrenu s jednou nebo více z následujících látek:






  — | styrenem |

Kód KN

TARIC

Popis zboží

Všeobecná celní sazba

Doba platnosti

ex 2805 30 90

30

Kovy vzácných zemin, skandium a yttrium o čistotě 98,5 % hmotnostních nebo vyšší

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2825 50 00

11

Oxid měďňý nebo měďnatý obsahující 78 % hmotnostních nebo více mědi a ne více než 0,03 % hmotnostních chloridu

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 2825 50 00

19

ex 2904 20 00

10

Nitromethan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroethan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2905 39 95

10

1,3 Propandiol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2909 50 00

20

Ubichinol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

2912 41 00

Vanilin (4-hydroxy-3-methoxybenzaldehyd)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Mentha-1(6),8-dien-2-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 50 00

20

3′-Hydroxyacetofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 70 00

60

4′-terc-Butyl-2′,6′-dimethyl-3′,5′-dinitroacetofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2915 90 00

60

Ethyl-6,8-dichloroktanoát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 20 00

60

3-Cyklohexylpropanová kyselina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 39 00

25

2-Methyl-3-(4-fluorfenyl)-propionylchlorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 39 00

30

2,4,6-Trimethylbenzoylchlorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 19 90

50

Tetradekandiová kyselina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 39 95

20

Dibutyl-benzen-1,4-dikarboxylát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Dianhydrid kyseliny benzen-1,2:4,5-tetrakarboxylové

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2918 30 00

50

Methyl-(3-oxo-2-pentylcyklopentyl)acetát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 29 00

40

Dekamethylendiamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 30 99

30

1,3-Cyklohexandimethanamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 49 00

70

2-Chlorbenzylamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoethyl)fenol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-chlorbenzofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2928 00 90

25

Acetaldehydoxim, vodný roztok

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2930 90 99

50

[S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(methylthio)-fenyl]-1,3-propandiol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2931 00 99

10

Diethylmethoxyboran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2931 00 99

15

Triethylboran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 19 00

50

2-Methylfuran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 99 00

50

7-Methyl-3,4-dihydro-2H-1,5-benzodioxepin-3-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 99 00

60

(3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetramethyl-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahydro-1H-benzo[e][1]benzofuran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Methyl-4-(2,2,2-trifluorethoxy)-2-pyridinyl]methyl]thio]-1H-benzimidazol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

70

2-(Chlormethyl)-4-methoxy-3,5-dimethylpyridin-hydrochlorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

80

5-Difluormethoxy-2-{[(3,4-dimethoxy-2-pyridyl)methyl]thio}-1H-benzimidazol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 49 90

30

Chinolin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Isochinolin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Kyanurová kyselina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Diethylamino)methyl]-alfa-ethyl-2-oxo-1-pyrrolidinacetamid L-(+)-tartrát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 20 80

60

Benzothiazol-2-yl-(Z)-2-trityloxyimino-2-(2-aminothiazol-4-yl)-thioacetát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzothiazol-2-ylsulfanyl)-2-methylpropan-2-amin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

25

2,4-Diethyl-9H-thioxanthen-9-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

40

2-Thiofenethylamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

50

10-[1,1′-Bifenyl]-4-yl-2-(1-methylethyl)-9-oxo-9H-thioxanthenium-hexafluorfosfát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2938 90 30

10

Amonium-glycyrrhizát

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3208 90 19

60

Kopolymer hydroxystyrenu s jednou nebo více z následujících látek:

—

styrenem

| — | alkoxystyrenem |
| --- | --- |

—

alkoxystyrenem

| — | alkylakryláty |
| --- | --- |

—

alkylakryláty

rozpuštěnými v ethyl-laktátu

0 %

1.1.2011-31.12.2011

ex 3402 11 90

10

Lauroylmethylisethionát sodný

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3402 90 10

30

Povrchově aktivní přípravek složený ze směsi dokusátu sodného a ethoxylovaného 2,4,7,9-tetramethyldec-5-in-4,7-diolu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Povrchově aktivní přípravek složený ze směsi polysiloxanu a poly(ethylenglykolu)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3701 30 00

30

Hliníková tiskařská deska pro bezvodý ofsetový tisk:

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8442 50 80

10

| — | splastovým povrchem |
| --- | --- |

—

splastovým povrchem

| — | bez grafických znaků |
| --- | --- |

—

bez grafických znaků

(1)ex 3707 10 00

15

Citlivá emulze složená z:

| — | nejvýše 12 % hmotnostních diazooxonaftalensulfonátu |
| --- | --- |

—

nejvýše 12 % hmotnostních diazooxonaftalensulfonátu

| — | fenolových pryskyřic |
| --- | --- |

—

fenolových pryskyřic

v roztoku obsahujícím alespoň 2-methoxy-1-methylethyl-acetát nebo ethyl-laktát nebo methyl 3-methoxypropionát nebo 2-heptanon

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3707 10 00

35

Citlivá emulze či přípravek obsahující jeden či více:

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 3707 90 90

70

| — | akrylátových polymerů, |
| --- | --- |

—

akrylátových polymerů,

| — | methakrylátových polymerů, |
| --- | --- |

—

methakrylátových polymerů,

| — | derivátů polymerů styrenu, |
| --- | --- |

—

derivátů polymerů styrenu,

obsahujících nejvýše 7 % hmotnostních fotosenzitivních kyselých prekurzorů rozpuštěných v organickém rozpouštědle obsahujícím alespoň 2-methoxy-1-methylethyl-acetát

ex 3707 90 90

80

Antireflexní vrstva tvořená silikonovým nebo organickým polymerem obsahujícím fenolické hydroxyskupiny modifikované chromoforovými skupinami, ve formě roztoku organického rozpouštědla obsahujícího buď 1-ethoxy-2-propanol nebo 2-methoxy-1-methylethyl acetát obsahující nejvýše 10 % hmotnostních polymeru

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oxamyl (ISO) v roztoku cyklohexanonu a vody

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3812 30 80

40

Směs:

| — | 80 % (± 5 %) hmotnostních 2-ethylhexyl-10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradekanoátu a |
| --- | --- |

—

80 % (± 5 %) hmotnostních 2-ethylhexyl-10-ethyl-4,4-dimethyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradekanoátu a

| — | 20 % (± 5 %) hmotnostních 2-ethylhexyl-10-ethyl-4-[[2-[(2-ethylhexyl)oxy]-2-oxoethyl]thio]-4-methyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradekanoátu |
| --- | --- |

—

20 % (± 5 %) hmotnostních 2-ethylhexyl-10-ethyl-4-[[2-[(2-ethylhexyl)oxy]-2-oxoethyl]thio]-4-methyl-7-oxo-8-oxa-3,5-dithia-4-stannatetradekanoátu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

24

Roztok (chlormethyl)bis(4-fluorfenyl)methylsilanu o přibližné koncentraci 65 % v toluenu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

27

Přípravek složený ze směsi 2,4,7,9- tetramethyl-5-decin-4,7-diolu a 2-propanolu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Přípravek obsahující:

| — | α-4-(2-kyano-2-butoxykarbonyl)vinyl-2-methoxyfenyl-ω-hydroxyhexa(oxyethylen), 85 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 95 % hmotnostních |
| --- | --- |

—

α-4-(2-kyano-2-butoxykarbonyl)vinyl-2-methoxyfenyl-ω-hydroxyhexa(oxyethylen), 85 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 95 % hmotnostních

| — | polyoxyethylen-(20)-sorbitan-monopalmitát, 5 % hmotnostních nebo vice, avšak nejvýše 15 % hmotnostních |
| --- | --- |

—

polyoxyethylen-(20)-sorbitan-monopalmitát, 5 % hmotnostních nebo vice, avšak nejvýše 15 % hmotnostních

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3902 10 00

50

Vysoce izotaktický polypropylen (HIPP), též zabarvený, určený pro výrobu plastových komponentů do osvěžovačů vzduchu, s těmito vlastnostmi:

| — | hustota 0,880 g/cm3 nebo větší, avšak ne větší než 0,913 g/cm3 (jak stanoví zkušební metoda ASTM D1505); |
| --- | --- |

—

hustota 0,880 g/cm3 nebo větší, avšak ne větší než 0,913 g/cm3 (jak stanoví zkušební metoda ASTM D1505);

| — | pevnost na mezi kluzu 350 kg/cm2 nebo větší, avšak ne větší než 390 kg/cm2 (jak stanoví zkušební metoda ASTM D638) |
| --- | --- |

—

pevnost na mezi kluzu 350 kg/cm2 nebo větší, avšak ne větší než 390 kg/cm2 (jak stanoví zkušební metoda ASTM D638)

| — | teplotní deformace 135 °C nebo více při zatížení 0,45 MPa (jak stanoví zkušební metoda ASTM 648) |
| --- | --- |

—

teplotní deformace 135 °C nebo více při zatížení 0,45 MPa (jak stanoví zkušební metoda ASTM 648)

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3903 90 90

50

Krystalický kopolymer styrenu a p-methylstyrenu:

| — | s bodem tání 240 °C nebo vyšším, avšak ne vyšším než 260 °C, |
| --- | --- |

—

s bodem tání 240 °C nebo vyšším, avšak ne vyšším než 260 °C,

| — | obsahující p-methylstyren v množství 5 % nebo vyšším, avšak ne vyšším než 15 % hmotnostních |
| --- | --- |

—

obsahující p-methylstyren v množství 5 % nebo vyšším, avšak ne vyšším než 15 % hmotnostních

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3903 90 90

86

Směs obsahující:

| — | 45 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 65 % hmotnostních polymerů styrenu |
| --- | --- |

—

45 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 65 % hmotnostních polymerů styrenu

| — | 35 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 45 % hmotnostních poly(fenylenetheru) |
| --- | --- |

—

35 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 45 % hmotnostních poly(fenylenetheru)

| — | nejvýše 10 % hmotnostních dalších aditiv |
| --- | --- |

—

nejvýše 10 % hmotnostních dalších aditiv

a s jedním či více z následujících zvláštních barevných efektů:

| — | metalickým či perleťovým s vizuální angulární metamerií způsobenou nejméně 0,3 % vločkovitého pigmentu |
| --- | --- |

—

metalickým či perleťovým s vizuální angulární metamerií způsobenou nejméně 0,3 % vločkovitého pigmentu

| — | fluorescenčním, vyznačujícím se vyzařováním světla při pohlcování ultrafialového záření |
| --- | --- |

—

fluorescenčním, vyznačujícím se vyzařováním světla při pohlcování ultrafialového záření

| — | zářivě bílým, vyznačujícím se L (1)ne menším než 92 a b (1) ne větším než 2 a a (1) v rozmezí -5 až 7 na barevné stupnici CIELab |
| --- | --- |

—

zářivě bílým, vyznačujícím se L (1)ne menším než 92 a b (1) ne větším než 2 a a (1) v rozmezí -5 až 7 na barevné stupnici CIELab

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3904 69 80

81

Poly(vinylidenfluorid)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3904 69 80

93

Kopolymer ethylenu s chlortrifluorethylenem, v jedné z forem uvedených v poznámce 6 b) ke kapitole 39

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

94

Kopolymer ethylenu a tetrafluorethylenu

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

96

Polychlortrifluorethylen, v jedné z forem uvedených v poznámce 6 a) a b) ke kapitole 39

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

97

Kopolymer chlortrifluorethylenu a vinylidendifluoridu

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3905 99 90

92

Polymer vinylpyrrolidonu a dimethylaminoethyl methakrylátu, obsahující 97 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 99 % hmotnostních vinylpyrrolidonu, ve formě roztoku ve vodě

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3906 90 90

40

Transparentní akrylový polymer vbaleních o hmotnosti nejvýše 1 kg, která nejsou určena pro maloobchod:

| — | s viskozitou nejvýše 50 000 Pa.s při 120 °C stanovenou zkušební metodou ASTM D 3835 |
| --- | --- |

—

s viskozitou nejvýše 50 000 Pa.s při 120 °C stanovenou zkušební metodou ASTM D 3835

| — | o hmotnostně průměrné molekulové hmotnosti (Mw) více než 500 000, avšak nejvýše 1 200 000 podle testu GPC (gelově permeační chromatografie) |
| --- | --- |

—

o hmotnostně průměrné molekulové hmotnosti (Mw) více než 500 000, avšak nejvýše 1 200 000 podle testu GPC (gelově permeační chromatografie)

| — | s obsahem zbytkového monomeru nižším než 1 % |
| --- | --- |

—

s obsahem zbytkového monomeru nižším než 1 %

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3907 20 11

40

Poly(ethylenglykol) s poly(oxyethylenovým) řetězcem (nejvýše 30 oxyethylenových jednotek) a s butyl-2-kyano-3-(4-hydroxyfenyl)akrylátem jako koncovou skupinou, určený k použití jako UV ochrana v kapalných barvících koncentrátech

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3907 99 90

30

Poly(hydroxyalkanoát), jehož převládající složkou je poly(3-hydroxybutyrát)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3912 11 00

30

Triacetát celulosy

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3912 11 00

40

Práškový diacetát celulosy

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3919 10 80

21

Reflexní fólie sestávající:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

21

| — | z filmu polykarbonátu či akrylového polymeru, zcela raženého na jedné straně pravidelným tvarovaným vzorem, |
| --- | --- |

—

z filmu polykarbonátu či akrylového polymeru, zcela raženého na jedné straně pravidelným tvarovaným vzorem,

(1)ex 3920 61 00

20

| — | pokrytá na obou stranách jednou nebo více vrstvami materiálů z plastu, |
| --- | --- |

—

pokrytá na obou stranách jednou nebo více vrstvami materiálů z plastu,

| — | též pokrytá na jedné straně samolepící vrstvou a krycí fólií |
| --- | --- |

—

též pokrytá na jedné straně samolepící vrstvou a krycí fólií

(1)ex 3919 10 80

50

Přilnavý film složený v základu z kopolymeru ethylenu a vinylacetátu (EVA) o tloušťce 70 μm nebo větší a s přilnavou částí akrylového typu o tloušťce 5 μm nebo větší, pro broušení a/nebo sekání silikonových disků

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3919 10 80

65

Samolepící reflexní fólie, též rozčleněná na segmenty:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

57

| — | s pravidelným vzorem, |
| --- | --- |

—

s pravidelným vzorem,

| — | též s vrstvou aplikační pásky, |
| --- | --- |

—

též s vrstvou aplikační pásky,

| — | sestávající z filmu akrylového polymeru, dále z vrstvy poly(methylmetakrylátu), obsahující mikroprizmy, |
| --- | --- |

—

sestávající z filmu akrylového polymeru, dále z vrstvy poly(methylmetakrylátu), obsahující mikroprizmy,

| — | též s další vrstvou polyesteru a |
| --- | --- |

—

též s další vrstvou polyesteru a

| — | lepící krycí fólií |
| --- | --- |

—

lepící krycí fólií

(1)ex 3919 90 00

35

Reflexní vrstvené listy v rolích, o šířce více než 20 cm, s pravidelně raženým vzorem, skládající se z filmu poly(vinylchloridu) potaženého na jedné straně:

| — | polyurethanovou vrstvou obsahující skleněné mikrokuličky, |
| --- | --- |

—

polyurethanovou vrstvou obsahující skleněné mikrokuličky,

| — | vrstvou poly(ethylenvinyl-acetátu), |
| --- | --- |

—

vrstvou poly(ethylenvinyl-acetátu),

| — | lepící vrstvou a |
| --- | --- |

—

lepící vrstvou a

| — | krycí fólií |
| --- | --- |

—

krycí fólií

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

37

Poly(vinylchloridový) film pohlcující UV záření:

| — | o tloušťce 78 μm nebo větší, |
| --- | --- |

—

o tloušťce 78 μm nebo větší,

| — | na jedné straně pokrytý lepicí vrstvou a stahovací fólií, |
| --- | --- |

—

na jedné straně pokrytý lepicí vrstvou a stahovací fólií,

| — | s lepivostí 1 764 mN/25 mm nebo větší |
| --- | --- |

—

s lepivostí 1 764 mN/25 mm nebo větší

0 %

1.1.2011-31.12.2014

ex 3919 90 00

60

Reflexní film složený z:

| — | vrstvy poly(vinylchloridu), |
| --- | --- |

—

vrstvy poly(vinylchloridu),

| — | vrstvy polyurethanu, |
| --- | --- |

—

vrstvy polyurethanu,

| — | vrstvy skleněných mikrokuliček, |
| --- | --- |

—

vrstvy skleněných mikrokuliček,

| — | vrstvy, která může obsahovat bezpečnostní a/nebo úřední značku, která při změně úhlu pohledu mění svůj vzhled, |
| --- | --- |

—

vrstvy, která může obsahovat bezpečnostní a/nebo úřední značku, která při změně úhlu pohledu mění svůj vzhled,

| — | vrstvy metalizovaného hliníku a |
| --- | --- |

—

vrstvy metalizovaného hliníku a

| — | lepidla, zakrytého na jedné straně snímatelnou fólií |
| --- | --- |

—

lepidla, zakrytého na jedné straně snímatelnou fólií

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Samolepící film tloušťky 40 μm nebo více, avšak nejvýše 400 μm, tvořená jednou nebo více průhlednými, metalizovanými nebo barvenými poly(ethylentereftalát)ovými vrstvami, zakrytými na jedné straně vrstvou odolnou proti poškrábání a na druhé straně adhezivem citlivým na tlak a silikonovou snímatelnou páskou

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Samolepicí leštící kotouče z mikroporézního polyurethanu, též opatřené podložkou

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3920 20 29

92

Mono-axiálně orientovaný film, o celkové tloušťce nepřesahující 75 μm, sestávající ze dvou nebo tří vrstev, z nichž každá obsahuje směs polypropylenu a polyethylenu, přičemž prostřední vrstva též může obsahovat oxid titaničitý, mající:

| — | pevnost v tahu (v podélném směru) 140MPa nebo více, avšak ne více než 270MPa a |
| --- | --- |

—

pevnost v tahu (v podélném směru) 140MPa nebo více, avšak ne více než 270MPa a

| — | pevnost v tahu (v příčném směru) 20MPa nebo více, avšak ne více než 40MPa, |
| --- | --- |

—

pevnost v tahu (v příčném směru) 20MPa nebo více, avšak ne více než 40MPa,

jak stanoví zkušební metoda ASTM D882/ISO 527-3

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3920 62 19

47

Listy či role poly(ethylentereftalátu):

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3920 62 19

49

| — | potažené po obou stranách vrstvou epoxy akrylových pryskyřic, |
| --- | --- |

—

potažené po obou stranách vrstvou epoxy akrylových pryskyřic,

| — | o celkové tloušťce 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

o celkové tloušťce 37 μm (± 3 μm)

(1)4106 31 00

(1)4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Usně z ostatních zvířat, odchlupené, vyčiněné, avšak dále neupravené, jiné než usně čísla 4114

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 5402 47 00

20

Dvojsložkové monofilové vlákno o jemnosti nejvýše 30 dtex, skládající se z:

| — | polyethylentereftalátového jádra a |
| --- | --- |

—

polyethylentereftalátového jádra a

| — | vnější vrstvy z kopolymeru polyethylentereftalátu a polyethylenizoftalátu, |
| --- | --- |

—

vnější vrstvy z kopolymeru polyethylentereftalátu a polyethylenizoftalátu,

pro využití při výrobě filtračních textilií

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 5603 12 90

70

Netkané textilie z polypropylenu:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 5603 13 90

70

| — | s melt blown vrstvou, laminovanou z každé strany spunbonded vlákny polypropylenu, |
| --- | --- |

—

s melt blown vrstvou, laminovanou z každé strany spunbonded vlákny polypropylenu,

(1)ex 5603 92 90

40

| — | o tloušťcenejvýše 550 μm, |
| --- | --- |

—

o tloušťcenejvýše 550 μm,

(1)ex 5603 93 90

10

| — | o hmotnosti nejvýše 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

o hmotnosti nejvýše 150 g/m2,

| — | v metráži nebo jednoduše nastříhané do čtverců nebo obdélníků a |
| --- | --- |

—

v metráži nebo jednoduše nastříhané do čtverců nebo obdélníků a

| — | neimpregnované |
| --- | --- |

—

neimpregnované

ex 6805 10 00

10

Brusivo ve formě shodně tvarovaných částic, na podložce

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 00

10

(1)ex 6909 19 00

20

Válečky nebo kuličky z nitridu křemíku (Si3N4)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 6909 19 00

50

Keramické výrobky zhotovené z nekonečných vláken z keramických oxidů, obsahujících:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 6914 90 00

20

| — | 2 % hmotnostní nebo více oxidu boritého |
| --- | --- |

—

2 % hmotnostní nebo více oxidu boritého

| — | 28 % hmotnostních nebo méně oxidu křemičitého a |
| --- | --- |

—

28 % hmotnostních nebo méně oxidu křemičitého a

| — | 60 % hmotnostních nebo více oxidu hlinitého |
| --- | --- |

—

60 % hmotnostních nebo více oxidu hlinitého

(1)ex 6914 90 00

30

Keramické mikrokuličky, průhledné, získané z oxidu křemičitého a oxidu zirkoničitého, o průměru větším než 125 μm

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

01

Pramence (rovings), o délkové hmotnosti 2 600 tex nebo větší, avšak nejvýše 3 300 tex se ztrátou při vznícení 4 % nebo větší, avšak nejvýše 8 % hmotnostních (dle metody ASTM D 2584-94)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

21

(1)ex 7019 12 00

02

Pramence (rovings), o délkové hmotnosti 650 tex nebo větší, avšak nejvýše 2 500 tex, potažené vrstvou polyuretanu též smíšené s jinými materiály

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

22

(1)ex 7019 12 00

03

Pramence (rovings), o délkové hmotnosti 392 tex nebo větší, avšak nejvýše 2 884 tex, potažené vrstvou akrylového kopolymeru

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

23

(1)ex 7019 12 00

04

Pramence (rovings), o délkové hmotnosti 417 tex nebo větší, avšak nejvýše 3 180 tex, potažené vrstvou polymeru kyseliny akrylové a polymery jejich sodných solí

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

24

(1)ex 7019 19 10

41

Nit o délkové hmotnosti 33 tex nebo její násobky (± 7,5 %) získaná z nepřetržitých skleněných vláken (filamentů) o nominálním průměru 3,5 μm nebo 4,5 μm, ve kterých převažují filamenty o průměru 3 μm nebo větším, aavšak nejvýše 5,2 μm, jiné než ty, upravené za účelem zlepšení jejich přilnavosti k elastomerům

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

61

(1)ex 7019 19 10

42

Nit o délkové hmotnosti 22 tex (± 1,6 tex) získaná z nepřetržitých skleněných vláken (filamentů) o nominálním průměru 7 μm, ve kterých převažují filamenty o průměru 6,35 μm nebo větším, avšak nejvýše 7,61 μm

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

62

(1)ex 7019 19 10

43

Vysokomodulová skelná šňůra (typu K) impregnovaná kaučukem, získaná z kroucených vysokomodulových skleněných vláken, potažená latexem s obsahem resorcinol-formaldehydové pryskyřice, též s vinylpyridinem a/nebo hydrogenovaným butadien-akrylonitrilovým kaučukem (HNBR)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

63

ex 7019 90 99

30

(1)ex 7019 19 10

44

Skleněná šňůra impregnovaná kaučukem nebo plastem, získaná ze zakroucených skleněných nití, potažená latexem obsahující alespoň pryskyřici z resorcinol-formaldehydu a vinylpyridinu a akrylonitril-butadienovým kaučukem (NBR)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

64

ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 19 10

45

Skleněná šňůra impregnovaná kaučukem nebo plastem, získaná ze zakroucených skleněných nití, potažená latexem složeným minimálně z rezorcinol-formaldehydových pryskyřic a chlorsulfonátu polyethylenu

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

65

ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 19 10

46

Skleněná šňůra impregnovaná kaučukem nebo plastem, získaná ze skleněných vláken typu K nebo U sestávající z:

0 %

1.1.2011-31.12.2014

(1)ex 7019 19 10

66

| — | 9 % nebo více, avšak nejvýše 16 % oxidu hořečnatého, |
| --- | --- |

—

9 % nebo více, avšak nejvýše 16 % oxidu hořečnatého,

| — | 19 % nebo více, avšak nejvýše 25 % oxidu hlinitého, |
| --- | --- |

—

19 % nebo více, avšak nejvýše 25 % oxidu hlinitého,

| — | 0 % nebo více, avšak nejvýše 2 % oxidu boritého, |
| --- | --- |

—

0 % nebo více, avšak nejvýše 2 % oxidu boritého,

| — | bez oxidu vápenatého, |
| --- | --- |

—

bez oxidu vápenatého,

potažená latexem obsahujícím alespoň resorcinol- formaldehydovou pryskyřici a chlorsulfonovaný polyethylen

ex 7202 99 80

10

Fero-dysprosium, obsahující:

| — | 78 % hmotnostních nebo vice dysprosia a |
| --- | --- |

—

78 % hmotnostních nebo vice dysprosia a

| — | 18 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních železa |
| --- | --- |

—

18 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních železa

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 7606 12 92

20

Proužek slitiny hliníku a hořčíku obsahující:

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 7607 11 90

20

| — | 93,3 % hmotnostních nebo více hliníku, |
| --- | --- |

—

93,3 % hmotnostních nebo více hliníku,

| — | 2,2 % nebo více, avšak nejvíce 5 % hmotnostních hořčíku a |
| --- | --- |

—

2,2 % nebo více, avšak nejvíce 5 % hmotnostních hořčíku a

| — | nejvýše 1,8 % hmotnostních jiných prvků, |
| --- | --- |

—

nejvýše 1,8 % hmotnostních jiných prvků,

ve svitcích o tloušťce 0,14 mm nebo větší, avšak nejvýše 0,40 mm, a šířce 12,5 mm nebo větší, avšak nejvýše 89 mm, a pevností v tahu 285 N/mm2 nebo vyšší a s prodloužením do protržení 1 % nebo více

(1)ex 7607 20 90

10

Hliníková laminovaná fólie o celkové tloušťce nepřesahující 0,123 mm, složená z vrstvy hliníku o tloušťce nepřesahující 0,040 mm, podkladové vrstvy z polyamidu a polypropylenu, antikorozního ochranného pláště proti působení kyseliny fluorovodíkové, k použití při výrobě lithium-polymerových baterií(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 8108 90 30

30

Drát ze slitiny titania-hliníku-vanadia (TiAl6V4), v souladu s normami AMS 4928 a 4967

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8413 70 35

20

Jednofázové odstředivé čerpadlo:

| — | propouštějící 400 cm3 nebo vice tekutiny za minutu, |
| --- | --- |

—

propouštějící 400 cm3 nebo vice tekutiny za minutu,

| — | s hladinou hluku omezenou na 6 dBA, |
| --- | --- |

—

s hladinou hluku omezenou na 6 dBA,

| — | s vnitřním průměrem sacího otvoru a výstupního otvoru nejvýše 15 mm a |
| --- | --- |

—

s vnitřním průměrem sacího otvoru a výstupního otvoru nejvýše 15 mm a

| — | fungující při okolní teplotě až – 10 °C |
| --- | --- |

—

fungující při okolní teplotě až – 10 °C

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8414 59 20

40

Axiální ventilátor s elektrickým motorem, o výkonu nepřesahujícím 2 W, pro použití k výrobě produktů čísla 8528 (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8501 33 00

30

Elektrický pohon pro motorová vozidla, s výkonem nepřesahujícím 100 kW, s:

| — | motorem na stejnosměrný proud s převodovkou, |
| --- | --- |

—

motorem na stejnosměrný proud s převodovkou,

| — | výkonovou elektronikou propojenou kabelem |
| --- | --- |

—

výkonovou elektronikou propojenou kabelem

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8504 50 95

40

Tlumivka s:

| — | indukčním odporem o síle 4,7 μΗ (± 20 %), |
| --- | --- |

—

indukčním odporem o síle 4,7 μΗ (± 20 %),

| — | odporem stejnosměrného proudu nepřesahujícím 0,1 ohmů |
| --- | --- |

—

odporem stejnosměrného proudu nepřesahujícím 0,1 ohmů

| — | izolačním odporem o síle 100 Mohmů nebo více při 500 V (stejnosměrný proud) |
| --- | --- |

—

izolačním odporem o síle 100 Mohmů nebo více při 500 V (stejnosměrný proud)

pro použití k výrobě výkonových desek u LCD a LED modulů

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8505 90 20

91

Solenoidy s pístem, pracující s nominálním napájecím napětím 24 V při nominálním stejnosměrném proudu 0,08 A, určené pro výrobu produktů patřících do čísla 8517(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8507 80 30

60

Lithium-iontové baterie s možností opakovaného nabíjení:

| — | o délce 1 213 mm, |
| --- | --- |

—

o délce 1 213 mm,

| — | o šířce 245 mm, |
| --- | --- |

—

o šířce 245 mm,

| — | o výšce 755 mm, |
| --- | --- |

—

o výšce 755 mm,

| — | o hmotnosti 265 kg, |
| --- | --- |

—

o hmotnosti 265 kg,

| — | s nominální kapacitou 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

s nominální kapacitou 66,6 Ah,

| — | v balení 48 modulů |
| --- | --- |

—

v balení 48 modulů

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8507 80 30

70

Obdélníkové moduly na připojení lithium-iontových baterií s možností opakovaného nabíjení:

| — | o délce 350 či 312 mm, |
| --- | --- |

—

o délce 350 či 312 mm,

| — | o šířce 79,8 či 225 mm, |
| --- | --- |

—

o šířce 79,8 či 225 mm,

| — | o výšce 168 či 35 mm, |
| --- | --- |

—

o výšce 168 či 35 mm,

| — | o hmotnosti 6,2 či 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

o hmotnosti 6,2 či 3,95 kg,

| — | o kapacitě 129 nebo 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

o kapacitě 129 nebo 66,6 Ah

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8507 80 30

80

Obdélníkový lithium-iontový akumulátor:

| — | zapouzdřený v kovovém obalu, |
| --- | --- |

—

zapouzdřený v kovovém obalu,

| — | o délce 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

o délce 171 mm (± 3 mm),

| — | o šířce 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

o šířce 45,5 mm (± 1 mm),

| — | o výšce 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

o výšce 115 mm (± 1 mm),

| — | o jmenovitém napětí 3,75 V a |
| --- | --- |

—

o jmenovitém napětí 3,75 V a

| — | o jmenovité kapacitě 50 Ah |
| --- | --- |

—

o jmenovité kapacitě 50 Ah

pro použití k výrobě dobíjecích (akumulátorových) baterií pro motorová vozidla

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8518 40 80

91

Elektronická sestava obsahující dekoder digitálních audio signálů včetně zpracování audio signálů a duální a/nebo vícekanálový zesilovač

0 %

1.1.2011-31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Elektronická sestava obsahující zdroj, aktivní vyrovnávač a obvody pro zesilovače výkonu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8521 90 00

20

Digitální videorekordér:

| — | bez jednotky pevného disku, |
| --- | --- |

—

bez jednotky pevného disku,

| — | též sDVD-RW, |
| --- | --- |

—

též sDVD-RW,

| — | s detekcí pohybu nebo schopností detekce pohybu prostřednictvím IP konektivity přes LAN konektor |
| --- | --- |

—

s detekcí pohybu nebo schopností detekce pohybu prostřednictvím IP konektivity přes LAN konektor

| — | též se sériovým portem USB, |
| --- | --- |

—

též se sériovým portem USB,

pro použití k výrobě monitorovacích systémů CCTV

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2014

(1)ex 8522 90 80

84

Mechanika Blu-ray, též zapisovací, pro použití s disky Blu-ray, DVD a CD, obsahující alespoň:

| — | optickou snímací jednotku s laserovými diodami pracujícími na třech různých vlnových délkách, |
| --- | --- |

—

optickou snímací jednotku s laserovými diodami pracujícími na třech různých vlnových délkách,

| — | vřetenový motor, |
| --- | --- |

—

vřetenový motor,

| — | krokový motor |
| --- | --- |

—

krokový motor

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8525 80 19

31

Kamery CCTV, případně i skrytem:

| — | o váze nepřesahující 960 g, |
| --- | --- |

—

o váze nepřesahující 960 g,

| — | s jedním senzorem typu CCD nebo se senzorem typu CMOS, |
| --- | --- |

—

s jedním senzorem typu CCD nebo se senzorem typu CMOS,

| — | s nejvýše 440 000 efektivních pixelů |
| --- | --- |

—

s nejvýše 440 000 efektivních pixelů

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8528 59 40

20

Barevný videomonitor se zobrazením z kapalných krystalů (LCD), který má stejnosměrné vstupní napětí 7 V nebo vyšší, avšak nejvýše 30 V, s úhlopříčkou zobrazovací plochy 33,2 cm nebo menší, vhodný pro zabudování do zboží kapitol 84 až 90 a 94

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8529 90 65

55

Panel LED pro podsvícení, který je určen k zabudování do zboží čísla 8528 (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8529 90 65

65

Deska s tištěnými obvody pro přívod napájecího napětí a kontrolních signálů přímo do kontrolního obvodu skleněné TFT desky v LCD modulu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8529 90 65

75

Moduly tvořené alespoň polovodičovými čipy pro:

| — | vytváření řídících signálů pro adresování pixelů nebo |
| --- | --- |

—

vytváření řídících signálů pro adresování pixelů nebo

| — | řízení adresovacích pixelů |
| --- | --- |

—

řízení adresovacích pixelů

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 8529 90 92

25

LCD moduly, nekombinované s funkčností dotykové obrazovky, sestávající pouze z:

| — | jedné nebo více skleněných nebo plastových TFT buněk, |
| --- | --- |

—

jedné nebo více skleněných nebo plastových TFT buněk,

| — | chladiče litého pod tlakem, |
| --- | --- |

—

chladiče litého pod tlakem,

| — | podsvětlovací jednotky |
| --- | --- |

—

podsvětlovací jednotky

| — | jedné desky s tištěnými obvody skontrolní mikrojednotkou a |
| --- | --- |

—

jedné desky s tištěnými obvody skontrolní mikrojednotkou a

| — | rozhraním LVDS (nízkonapěťová diferenciální signalizace), |
| --- | --- |

—

rozhraním LVDS (nízkonapěťová diferenciální signalizace),

pro použití k výrobě rádií do motorových vozidel

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8535 90 00

30

Polovodičový modulový spínač vobalu:

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8536 50 80

83

| — | sestávající z čipu IGBT a diodového čipu na jednom či více olověných rámečcích |
| --- | --- |

—

sestávající z čipu IGBT a diodového čipu na jednom či více olověných rámečcích

| — | pro napětí 600 V nebo 1 200 V |
| --- | --- |

—

pro napětí 600 V nebo 1 200 V

(1)ex 8540 11 00

91

Barevná obrazovka (CRT) s mezírkovou maskou, vybavená elektronovou tryskou a jhem vychylovací cívky, s poměrem stran zobrazovací plochy 4:3 (šířka/výška) a úhlopříčkou zobrazovací plochy nepřesahující 42 cm

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

92

Pravoúhlá klenutá barevná obrazovka, vybavená elektronovou tryskou a vychylovací cívkou, s poměrem zobrazovací plochy 4/3 (šířka/výška) a s úhlopříčkou zobrazovací plochy 68 cm (± 2 mm)

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

93

Barevná obrazovka (CRT) vybavená elektronovými tryskami umístěnými jedna vedle druhé (in-line technologie) a s úhlopříčkou zobrazovací plochy 79 cm nebo větší

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

94

Barevná obrazovka (CRT) vybavená elektronkovou tryskou a vychylovacím jhem, s poměrem rozměrů zobrazovací plochy 4/3 (šířka/výška) a úhlopříčkou zobrazovací plochy 72 cm nebo větší

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8540 11 00

95

Barevné katodové trubice s poměrem zobrazovací plochy 16/9 (šířka/výška) a úhlopříčkou zobrazovací plochy 39,8 cm (± 0,3 cm)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8543 70 90

40

Vysokofrekvenční zesilovač tvořený jedním či více integrovanými obvody a diskrétními kondenzátorovými čipy na kovové přírubě v pouzdru

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8544 42 90

10

Datový kabel s přenosovou kapacitou 600 Mbit/s nebo vyšší s těmito vlastnostmi:

| — | napětí 1,25 V (± 0,25 V) |
| --- | --- |

—

napětí 1,25 V (± 0,25 V)

| — | konektory na jednom či obou koncích, z nichž alespoň jeden je opatřen kolíky s odstupem kontaktů 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

konektory na jednom či obou koncích, z nichž alespoň jeden je opatřen kolíky s odstupem kontaktů 0,5 mm,

| — | vnější stínicí kryt, |
| --- | --- |

—

vnější stínicí kryt,

používaný výhradně pro komunikaci mezi LCD a PDP panelem a elektronickými obvody pro zpracování obrazu

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8545 19 00

20

Uhlíkové elektrody pro použití k výrobě zinkouhlíkových baterií (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8547 10 00

10

Izolační části a součásti z keramiky, obsahující 90 % hmotnostních nebo více oxidu hlinitého, metalizované, ve tvaru dutého válcového těla o vnějším průměru 20 mm nebo větším, avšak nejvýše 250 mm, pro výrobu vakuových zhášedel (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 9001 90 00

85

Světelná vodivá deska vyrobená z polymetylmetakrylátu

| — | též přiříznutá, |
| --- | --- |

—

též přiříznutá,

| — | i potištěná, |
| --- | --- |

—

i potištěná,

pro použití k výrobě podsvětlovacích jednotek do televizorů splochou obrazovkou

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 9022 90 00

10

Panely pro rentgenové přístroje (rentgenový plochý panel senzorů/rentgenové senzory) skládající se ze skleněné desky s maticí tenkého filmu tranzistorů, pokryté filmem z amorfního křemíku, potažené scintilační vrstvou jodidu cesia a metalizovaný ochrannou vrstvou, s aktivní plochou 409,6 mm2 × 409,6 mm2 a velikostí pixelu 200 μm2 × 200 μm2

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 9405 40 39

30

Elektrické osvětlovací zařízení obsahující:

| — | desky s tištěnými obvody a |
| --- | --- |

—

desky s tištěnými obvody a

| — | LED diody |
| --- | --- |

—

LED diody

pro výrobu podsvětlovacích jednotek do televizorů s plochou obrazovkou

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 9503 00 75

10

Zmenšené plastové modely lanovek, též s motorem, k potištění (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 9503 00 95

10

---

(1)  Pozastavení týkající se produktu v příloze nařízení (ES) č. 1255/96, u něhož se tímto nařízením mění kód KN nebo TARIC nebo popis produktu.

---

PŘÍLOHA II

Produkty uvedené v čl. 1 bodu 2

| Kód KN | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 10 |
| ex 2805 30 90 | 20 |
| ex 2825 50 00 | 10 |
| ex 2933 79 00 | 40 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 |
| (1)ex 3707 10 00 | 15 |
| (1)ex 3707 10 00 | 35 |
| (1)ex 3707 90 90 | 70 |
| (1)ex 3903 90 90 | 86 |
| (1)ex 3904 69 90 | 81 |
| (1)ex 3904 69 90 | 93 |
| (1)ex 3904 69 90 | 94 |
| (1)ex 3904 69 90 | 96 |
| (1)ex 3904 69 90 | 97 |
| (1)ex 3905 99 90 | 94 |
| ex 3908 90 00 | 20 |
| (1)ex 3919 10 80 | 21 |
| (1)ex 3919 10 80 | 50 |
| (1)ex 3919 10 80 | 65 |
| (1)ex 3919 90 00 | 21 |
| (1)ex 3919 90 00 | 35 |
| (1)ex 3919 90 00 | 37 |
| (1)ex 3919 90 00 | 41 |
| (1)ex 3919 90 00 | 57 |
| (1)ex 3920 10 89 | 25 |
| (1)ex 3920 20 29 | 92 |
| (1)ex 3920 61 00 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 88 |
| (1)4106 31 10 | |
| (1)4106 32 90 | |
| (1)4106 40 90 | |
| (1)4106 92 00 | |
| (1)ex 5603 12 90 | 70 |
| (1)ex 5603 13 90 | 70 |
| (1)ex 5603 92 90 | 40 |
| (1)ex 5603 93 90 | 10 |
| (1)ex 6805 10 00 | 10 |
| (1)ex 6805 20 00 | 10 |
| (1)ex 6805 30 80 | 10 |
| (1)ex 6909 19 00 | 20 |
| (1)ex 6909 19 00 | 50 |
| (1)ex 6914 90 90 | 20 |
| (1)ex 6914 90 90 | 30 |
| (1)ex 7019 12 00 | 10 |
| (1)ex 7019 12 00 | 15 |
| (1)ex 7019 12 00 | 50 |
| (1)ex 7019 12 00 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 10 |
| (1)ex 7019 19 10 | 30 |
| (1)ex 7019 19 10 | 55 |
| (1)ex 7019 19 10 | 60 |
| (1)ex 7019 19 10 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 80 |
| (1)ex 7019 90 99 | 10 |
| (1)ex 7019 90 99 | 20 |
| (1)ex 7019 90 99 | 30 |
| (1)ex 7606 12 10 | 10 |
| (1)ex 7607 11 90 | 20 |
| (1)ex 7607 20 99 | 10 |
| (1)ex 8505 90 10 | 91 |
| (1)ex 8518 40 89 | 91 |
| (1)ex 8521 90 00 | 20 |
| (1)ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8525 80 19 | 30 |
| (1)ex 8528 59 90 | 20 |
| (1)ex 8529 90 65 | 75 |
| (1)ex 8540 11 11 | 95 |
| (1)ex 8540 11 15 | 20 |
| (1)ex 8540 11 19 | 91 |
| (1)ex 8540 11 19 | 93 |
| (1)ex 8540 11 91 | 31 |
| (1)ex 8544 42 90 | 10 |
| (1)ex 8545 19 90 | 20 |
| (1)ex 8547 10 10 | 10 |
| (1)ex 9022 90 90 | 10 |

Kód KN

TARIC

ex 2805 30 90

10

ex 2805 30 90

20

ex 2825 50 00

10

ex 2933 79 00

40

(1)ex 3208 90 19

60

(1)ex 3707 10 00

15

(1)ex 3707 10 00

35

(1)ex 3707 90 90

70

(1)ex 3903 90 90

86

(1)ex 3904 69 90

81

(1)ex 3904 69 90

93

(1)ex 3904 69 90

94

(1)ex 3904 69 90

96

(1)ex 3904 69 90

97

(1)ex 3905 99 90

94

ex 3908 90 00

20

(1)ex 3919 10 80

21

(1)ex 3919 10 80

50

(1)ex 3919 10 80

65

(1)ex 3919 90 00

21

(1)ex 3919 90 00

35

(1)ex 3919 90 00

37

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3919 90 00

57

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3920 20 29

92

(1)ex 3920 61 00

20

ex 3920 62 19

88

(1)4106 31 10

(1)4106 32 90

(1)4106 40 90

(1)4106 92 00

(1)ex 5603 12 90

70

(1)ex 5603 13 90

70

(1)ex 5603 92 90

40

(1)ex 5603 93 90

10

(1)ex 6805 10 00

10

(1)ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 80

10

(1)ex 6909 19 00

20

(1)ex 6909 19 00

50

(1)ex 6914 90 90

20

(1)ex 6914 90 90

30

(1)ex 7019 12 00

10

(1)ex 7019 12 00

15

(1)ex 7019 12 00

50

(1)ex 7019 12 00

70

(1)ex 7019 19 10

10

(1)ex 7019 19 10

30

(1)ex 7019 19 10

55

(1)ex 7019 19 10

60

(1)ex 7019 19 10

70

(1)ex 7019 19 10

80

(1)ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 90 99

30

(1)ex 7606 12 10

10

(1)ex 7607 11 90

20

(1)ex 7607 20 99

10

(1)ex 8505 90 10

91

(1)ex 8518 40 89

91

(1)ex 8521 90 00

20

(1)ex 8522 90 80

84

ex 8525 80 19

30

(1)ex 8528 59 90

20

(1)ex 8529 90 65

75

(1)ex 8540 11 11

95

(1)ex 8540 11 15

20

(1)ex 8540 11 19

91

(1)ex 8540 11 19

93

(1)ex 8540 11 91

31

(1)ex 8544 42 90

10

(1)ex 8545 19 90

20

(1)ex 8547 10 10

10

(1)ex 9022 90 90

10

---

(1)  Pozastavení týkající se produktu v příloze nařízení (ES) č. 1255/96, u něhož se tímto nařízením mění kód KN nebo TARIC nebo popis produktu

---

| 31.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1266/2010

ze dne 22. prosince 2010,

kterým se mění směrnice 2007/68/ES, pokud jde o požadavky na označování vín

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (1), a zejména na článek 21 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2007/68/ES (2) se pozměňuje seznam v příloze IIIa směrnice 2000/13/ES uvádějící složky potravin, které musí být uvedeny na etiketách potravin, neboť mohou u citlivých osob vyvolávat nežádoucí reakce; rovněž stanoví seznam určitých složek nebo látek pocházejících ze složek uvedených v příloze IIIa, u nichž bylo vědecky prokázáno, že za určitých podmínek pravděpodobně nemohou vyvolávat nežádoucí reakce, a které jsou proto vyňaty z požadavku na označování. Dále zrušuje směrnici Komise 2005/26/ES ze dne 21. března 2005, kterou se stanoví seznam složek potravin nebo látek prozatímně vyřazených z přílohy IIIa směrnice 2000/13/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2007/68/ES (2) se pozměňuje seznam v příloze IIIa směrnice 2000/13/ES uvádějící složky potravin, které musí být uvedeny na etiketách potravin, neboť mohou u citlivých osob vyvolávat nežádoucí reakce; rovněž stanoví seznam určitých složek nebo látek pocházejících ze složek uvedených v příloze IIIa, u nichž bylo vědecky prokázáno, že za určitých podmínek pravděpodobně nemohou vyvolávat nežádoucí reakce, a které jsou proto vyňaty z požadavku na označování. Dále zrušuje směrnici Komise 2005/26/ES ze dne 21. března 2005, kterou se stanoví seznam složek potravin nebo látek prozatímně vyřazených z přílohy IIIa směrnice 2000/13/ES (3).

| (2) | Vzhledem k tomu, že změny v pravidlech označování mají dopad na průmysl, především na malé a střední podniky, které potřebují adaptační období pro plynulý přechod na nové požadavky na označování, stanovila směrnice 2007/68/ES dočasná opatření na usnadnění použití nových pravidel umožňující prodej potravin uvedených na trh nebo označených před 31. květnem 2009, které jsou v souladu s ustanoveními směrnice 2005/26/ES, a to až do vyprodání zásob. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že změny v pravidlech označování mají dopad na průmysl, především na malé a střední podniky, které potřebují adaptační období pro plynulý přechod na nové požadavky na označování, stanovila směrnice 2007/68/ES dočasná opatření na usnadnění použití nových pravidel umožňující prodej potravin uvedených na trh nebo označených před 31. květnem 2009, které jsou v souladu s ustanoveními směrnice 2005/26/ES, a to až do vyprodání zásob.

| (3) | Přechodné období stanovené těmito dočasnými opatřeními bylo pro vína definovaná v příloze IV nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (4) prodlouženo nařízením Komise (ES) č. 415/2009 (5) do 31. prosince 2010. |
| --- | --- |

(3)

Přechodné období stanovené těmito dočasnými opatřeními bylo pro vína definovaná v příloze IV nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (4) prodlouženo nařízením Komise (ES) č. 415/2009 (5) do 31. prosince 2010.

| (4) | Po zrušení nařízení (ES) č. 479/2008 jsou nyní vína definována v příloze XIb nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (6). Proto je třeba uvádět odkaz na tuto přílohu. |
| --- | --- |

(4)

Po zrušení nařízení (ES) č. 479/2008 jsou nyní vína definována v příloze XIb nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (6). Proto je třeba uvádět odkaz na tuto přílohu.

| (5) | V souladu s čl. 6 odst. 11 prvním pododstavcem směrnice 2000/13/ES by měl být seznam v příloze IIIa systematicky přezkoumáván a podle potřeby aktualizován na základě nejnovějších vědeckých poznatků. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 6 odst. 11 prvním pododstavcem směrnice 2000/13/ES by měl být seznam v příloze IIIa systematicky přezkoumáván a podle potřeby aktualizován na základě nejnovějších vědeckých poznatků.

| (6) | Odvětví vína vypracovalo nové vědecké studie o alergenitě kaseinu a vaječného albuminu, pocházejících z mléka a vajec, které se ve vinařství používají jako čiřící prostředky. Podle žadatele se tyto studie opírají o nové vědecké údaje, které dokazují, že vína čiřená kaseinem a vaječným albuminem v souladu se správnou výrobní praxí pravděpodobně nemohou vyvolávat nežádoucí reakce u jedinců s alergií na mléko nebo vejce. |
| --- | --- |

(6)

Odvětví vína vypracovalo nové vědecké studie o alergenitě kaseinu a vaječného albuminu, pocházejících z mléka a vajec, které se ve vinařství používají jako čiřící prostředky. Podle žadatele se tyto studie opírají o nové vědecké údaje, které dokazují, že vína čiřená kaseinem a vaječným albuminem v souladu se správnou výrobní praxí pravděpodobně nemohou vyvolávat nežádoucí reakce u jedinců s alergií na mléko nebo vejce.

| (7) | Ve dnech 8. června a 19. července 2010 podala Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno žádost o výjimku z označování, pokud jde o kasein a vaječný albumin používané při výrobě vína jako prostředky pro čiření. |
| --- | --- |

(7)

Ve dnech 8. června a 19. července 2010 podala Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno žádost o výjimku z označování, pokud jde o kasein a vaječný albumin používané při výrobě vína jako prostředky pro čiření.

| (8) | Komise předložila ve dnech 14. a 30. července 2010 úřadu EFSA žádosti o vydání vědeckých stanovisek k výše uvedeným látkám. |
| --- | --- |

(8)

Komise předložila ve dnech 14. a 30. července 2010 úřadu EFSA žádosti o vydání vědeckých stanovisek k výše uvedeným látkám.

| (9) | S cílem zabránit zbytečnému zatížení podniků kvůli změnám v pravidlech označování by povinné uplatňování směrnice 2007/68/ES mělo být pro odvětví vína odloženo, dokud nebude k dispozici vědecké zhodnocení úřadu EFSA. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zabránit zbytečnému zatížení podniků kvůli změnám v pravidlech označování by povinné uplatňování směrnice 2007/68/ES mělo být pro odvětví vína odloženo, dokud nebude k dispozici vědecké zhodnocení úřadu EFSA.

| (10) | Datum podle čl. 3 odst. 3 směrnice 2007/68/ES, stanovujícího přechodné období, by z toho důvodu mělo být stanoveno na 30. června 2012 u vín uvedených na trh nebo označených před tímto datem a do vyprodání zásob, pokud jsou v souladu s dříve platnými ustanoveními, konkrétně s ustanoveními směrnice 2005/26/ES. |
| --- | --- |

(10)

Datum podle čl. 3 odst. 3 směrnice 2007/68/ES, stanovujícího přechodné období, by z toho důvodu mělo být stanoveno na 30. června 2012 u vín uvedených na trh nebo označených před tímto datem a do vyprodání zásob, pokud jsou v souladu s dříve platnými ustanoveními, konkrétně s ustanoveními směrnice 2005/26/ES.

| (11) | Směrnice 2007/68/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(11)

Směrnice 2007/68/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 3 směrnice 2007/68/ES se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy umožní do vyprodání zásob prodej vín, jak jsou vymezena v příloze XIb nařízení (ES) č. 1234/2007, uvedených na trh nebo označených před 30. červnem 2012, které jsou v souladu s ustanoveními směrnice 2005/26/ES.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. prosince 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 310, 28.11.2007, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 75, 22.3.2005, s. 33.

3

(4)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 125, 21.5.2009, s. 52.

5

(6)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

6

---

ROZHODNUTÍ

| 31.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/29

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2009

o státní podpoře C 21/05 (ex PL 45/04), kterou Polsko zamýšlí poskytnout podniku Poczta Polszka jako vyrovnávací platbu za závazky všeobecných poštovních služeb

(oznámeno pod číslem K(2009) 9962)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/815/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododst. této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | E-mailem ze dne 30. dubna 2004 podaly polské orgány oznámení o dvou režimech podpory poskytnuté polskému provozovateli poštovních služeb Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (dále jen „PP“) v rámci řízení o přechodném mechanismu stanoveného v kapitole 3 přílohy IV aktu o přistoupení, který je součástí smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii. |
| --- | --- |

(1)

E-mailem ze dne 30. dubna 2004 podaly polské orgány oznámení o dvou režimech podpory poskytnuté polskému provozovateli poštovních služeb Państwowe Przedsiębiorstwo Użyteczności Publicznej Poczta Polska (dále jen „PP“) v rámci řízení o přechodném mechanismu stanoveného v kapitole 3 přílohy IV aktu o přistoupení, který je součástí smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii.

| (2) | Oba režimy podpory byly zaevidovány pod čísly: PL 45/04: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb a PL 49/04: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb. |
| --- | --- |

(2)

Oba režimy podpory byly zaevidovány pod čísly: PL 45/04: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb a PL 49/04: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb.

| (3) | Dne 26. července 2004, 26. listopadu 2004 a 7. února 2005 si Komise vyžádala doplňkové informace. Polské orgány poskytly tyto doplňkové informace dopisy ze dne 10. září 2004, 27. října 2004, 3. prosince 2004 a 29. března 2005. |
| --- | --- |

(3)

Dne 26. července 2004, 26. listopadu 2004 a 7. února 2005 si Komise vyžádala doplňkové informace. Polské orgány poskytly tyto doplňkové informace dopisy ze dne 10. září 2004, 27. října 2004, 3. prosince 2004 a 29. března 2005.

| (4) | Ve dnech 25. října 2004 a 31. ledna 2005 se konaly dvě schůzky mezi polskými orgány a útvary Komise. Dne 20. června 2005 obdržela Komise od polských orgánů doplňkové informace. |
| --- | --- |

(4)

Ve dnech 25. října 2004 a 31. ledna 2005 se konaly dvě schůzky mezi polskými orgány a útvary Komise. Dne 20. června 2005 obdržela Komise od polských orgánů doplňkové informace.

| (5) | Dopisem ze dne 29. června 2005 Komise Polsko informovala, že se ohledně obou režimů podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Oba režimy podpory byly zaevidovány pod čísly: C 21/05: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb a C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 29. června 2005 Komise Polsko informovala, že se ohledně obou režimů podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Oba režimy podpory byly zaevidovány pod čísly: C 21/05: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb a C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

| (7) | Komise neobdržela od ostatních zúčastněných stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komise neobdržela od ostatních zúčastněných stran žádné připomínky.

| (8) | Polsko předložilo připomínky dopisem ze dne 9. srpna 2005. Dne 10. ledna 2006 se konala schůzka mezi polskými orgány a Komisí. Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 24. ledna 2006. |
| --- | --- |

(8)

Polsko předložilo připomínky dopisem ze dne 9. srpna 2005. Dne 10. ledna 2006 se konala schůzka mezi polskými orgány a Komisí. Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 24. ledna 2006.

| (9) | Dopisem ze dne 10. února 2006 polské orgány Komisi informovaly o svém záměru stáhnout oznámení režimu podpory C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb. Na základě žádosti Komise se dne 27. února 2006 polské orgány v dopise ze dne 13. března 2006 uvedly, že nebudou pokračovat v projektu podpory, na nějž se vztahovalo výše uvedené oznámení, a že změnily právní rámec režimu s cílem zrušit možnost poskytnutí investiční podpory (4). |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 10. února 2006 polské orgány Komisi informovaly o svém záměru stáhnout oznámení režimu podpory C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb. Na základě žádosti Komise se dne 27. února 2006 polské orgány v dopise ze dne 13. března 2006 uvedly, že nebudou pokračovat v projektu podpory, na nějž se vztahovalo výše uvedené oznámení, a že změnily právní rámec režimu s cílem zrušit možnost poskytnutí investiční podpory (4).

| (10) | Rozhodnutím ze dne 27. dubna 2006 Komise rozhodla o ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb, jelikož se stalo bezpředmětným (5), poněvadž podpora nebyla poskytnuta. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutím ze dne 27. dubna 2006 Komise rozhodla o ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory C 22/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb, jelikož se stalo bezpředmětným (5), poněvadž podpora nebyla poskytnuta.

| (11) | Dopisem ze dne 23. února 2006 zaslaly polské orgány Komisi doplňkové informace ohledně státní podpory C 21/05: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb. Polské orgány však uvedly, že v roce 2004 a 2005 nebyla podniku PP poskytnuta žádná vyrovnávací platba za závazek všeobecných poštovních služeb. Dotyčný režim nebyl v roce 2004 a 2005 financován a uplatňován. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 23. února 2006 zaslaly polské orgány Komisi doplňkové informace ohledně státní podpory C 21/05: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb. Polské orgány však uvedly, že v roce 2004 a 2005 nebyla podniku PP poskytnuta žádná vyrovnávací platba za závazek všeobecných poštovních služeb. Dotyčný režim nebyl v roce 2004 a 2005 financován a uplatňován.

| (12) | Rozhodnutím ze dne 9. ledna 2007 Komise rozhodla o částečném ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory C 21/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb za období 2004–2005, jelikož se stalo bezpředmětným, poněvadž podpora nebyla v roce 2004 a 2005 poskytnuta. Řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zůstalo otevřené, pokud jde o období od 1. ledna 2006 (6). Dopisem ze dne 3. ledna 2007 si Komise vyžádala informace o dotyčném režimu podpory pro období počínající rokem 2006. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 1. února 2007. |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutím ze dne 9. ledna 2007 Komise rozhodla o částečném ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory C 21/05: podpora poskytnutá státnímu podniku PP za poskytování všeobecných poštovních služeb za období 2004–2005, jelikož se stalo bezpředmětným, poněvadž podpora nebyla v roce 2004 a 2005 poskytnuta. Řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zůstalo otevřené, pokud jde o období od 1. ledna 2006 (6). Dopisem ze dne 3. ledna 2007 si Komise vyžádala informace o dotyčném režimu podpory pro období počínající rokem 2006. Polské orgány odpověděly dopisem ze dne 1. února 2007.

| (13) | Podnik PP měl status státního podniku veřejných služeb a vykonával své činnosti na základě zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP. Ve svém rozhodnutí ze dne 24. dubna 2007 o státní podpoře E 12/05: neomezená státní záruka pro podnik Poczta Polska se Komise domnívala, že skutečnost, že podnik PP nemůže vzhledem ke svému právnímu postavení vyhlásit úpadek, poskytla podniku neomezenou státní záruku (7). |
| --- | --- |

(13)

Podnik PP měl status státního podniku veřejných služeb a vykonával své činnosti na základě zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP. Ve svém rozhodnutí ze dne 24. dubna 2007 o státní podpoře E 12/05: neomezená státní záruka pro podnik Poczta Polska se Komise domnívala, že skutečnost, že podnik PP nemůže vzhledem ke svému právnímu postavení vyhlásit úpadek, poskytla podniku neomezenou státní záruku (7).

| (14) | Podle plánu, který přijala rada ministrů dne 11. dubna 2006, mělo ve dvou fázích dojít k přeměně vlastnictví podniku Poczta Polska, tj. ke komercializaci a privatizaci. Dne 25. června 2008 Polsko Komisi sdělilo, že dne 25. dubna 2008 vstoupil v platnost nový zákon ze dne 11. dubna 2008, kterým se mění zákon, jenž znemožňuje, aby se na podnik PP vztahovalo běžné úpadkové řízení. Na základě nového zákona nebylo Komisi jasné, jaký právní režim se na podnik PP vztahuje, jelikož se nezdálo, že by se změnilo jeho právní postavení. |
| --- | --- |

(14)

Podle plánu, který přijala rada ministrů dne 11. dubna 2006, mělo ve dvou fázích dojít k přeměně vlastnictví podniku Poczta Polska, tj. ke komercializaci a privatizaci. Dne 25. června 2008 Polsko Komisi sdělilo, že dne 25. dubna 2008 vstoupil v platnost nový zákon ze dne 11. dubna 2008, kterým se mění zákon, jenž znemožňuje, aby se na podnik PP vztahovalo běžné úpadkové řízení. Na základě nového zákona nebylo Komisi jasné, jaký právní režim se na podnik PP vztahuje, jelikož se nezdálo, že by se změnilo jeho právní postavení.

| (15) | První fáze přeměny vlastnictví byla provedena podle zákona ze dne 5. září 2008 o komercializaci podniku veřejných služeb PP (8), přičemž podnik PP byl přeměněn ze státního podniku na akciovou společnost (Spółka akcyjna), v níž veškeré akcie vlastní státní pokladna. V důsledku toho podnik PP přišel o právní postavení, které mu znemožňovalo vyhlásit úpadek. Neomezená státní záruka ve prospěch podniku PP byla tímto zrušena a na podnik se nyní vztahuje běžné úpadkové řízení. |
| --- | --- |

(15)

První fáze přeměny vlastnictví byla provedena podle zákona ze dne 5. září 2008 o komercializaci podniku veřejných služeb PP (8), přičemž podnik PP byl přeměněn ze státního podniku na akciovou společnost (Spółka akcyjna), v níž veškeré akcie vlastní státní pokladna. V důsledku toho podnik PP přišel o právní postavení, které mu znemožňovalo vyhlásit úpadek. Neomezená státní záruka ve prospěch podniku PP byla tímto zrušena a na podnik se nyní vztahuje běžné úpadkové řízení.

| (16) | Ve dnech 27. června 2007, 20. července 2007, 26. září 2007 a 25. července 2008 se uskutečnilo několik schůzek mezi polskými orgány a Komisí. |
| --- | --- |

(16)

Ve dnech 27. června 2007, 20. července 2007, 26. září 2007 a 25. července 2008 se uskutečnilo několik schůzek mezi polskými orgány a Komisí.

| (17) | V návaznosti na tyto schůzky předložily polské orgány doplňkové informace, které Komise zaevidovala dne 7. prosince 2007 (A/40109/a), 8. února 2008 (A/2536), 15. dubna 2008 (A/7047), 28. dubna 2008 (A/8137), 18. června 2008 (A/13261), 7. listopadu 2008 (A/23609), 6. ledna 2009 (A/191), 2. února 2009 (A/2483), 29. dubna 2009 (A/10409), 15. června 2009 (A/14530), 4. září 2009 (A/19121), 14. září 2009 (A/19796), 25. září 2009 (A/20558), 1. října 2009 (A/20997) a 2. listopadu 2009 (A/23309). |
| --- | --- |

(17)

V návaznosti na tyto schůzky předložily polské orgány doplňkové informace, které Komise zaevidovala dne 7. prosince 2007 (A/40109/a), 8. února 2008 (A/2536), 15. dubna 2008 (A/7047), 28. dubna 2008 (A/8137), 18. června 2008 (A/13261), 7. listopadu 2008 (A/23609), 6. ledna 2009 (A/191), 2. února 2009 (A/2483), 29. dubna 2009 (A/10409), 15. června 2009 (A/14530), 4. září 2009 (A/19121), 14. září 2009 (A/19796), 25. září 2009 (A/20558), 1. října 2009 (A/20997) a 2. listopadu 2009 (A/23309).

II.   PODROBNÝ POPIS

II.1   Příjemce

| (18) | Podnik PP je stávající vnitrostátní provozovatel poštovních služeb, který byl zřízen dne 1. ledna 1992 nařízením ministra spojů ze dne 4. prosince 1991 a vznikl z přeměny Poštovního a telekomunikačního úřadu na poštovní a telekomunikační jednotky. |
| --- | --- |

(18)

Podnik PP je stávající vnitrostátní provozovatel poštovních služeb, který byl zřízen dne 1. ledna 1992 nařízením ministra spojů ze dne 4. prosince 1991 a vznikl z přeměny Poštovního a telekomunikačního úřadu na poštovní a telekomunikační jednotky.

| (19) | Na základě zákona ze dne 12. června 2003 – poštovního zákona (dále jen „poštovní zákon“) (9), je podnik PP pověřen (10) závazkem poskytovat všeobecné poštovní služby na celém území Polské republiky. |
| --- | --- |

(19)

Na základě zákona ze dne 12. června 2003 – poštovního zákona (dále jen „poštovní zákon“) (9), je podnik PP pověřen (10) závazkem poskytovat všeobecné poštovní služby na celém území Polské republiky.

| (20) | Prováděním strategie rozvoje podniku PP na období 2004–2006 byl podnik PP přeměněn na holdingovou společnost. Následkem těchto změn je skupina PP ve vlastnictví státu složena z těchto dceřiných společností:






  — | Bank Pocztowy S.A., kterou ze 75 % vlastní podnik PP (dále jen „BP“), |
| --- | --- | --- |

(20)

Prováděním strategie rozvoje podniku PP na období 2004–2006 byl podnik PP přeměněn na holdingovou společnost. Následkem těchto změn je skupina PP ve vlastnictví státu složena z těchto dceřiných společností:

—

Bank Pocztowy S.A., kterou ze 75 % vlastní podnik PP (dále jen „BP“),

| — | Pocztylion – Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., penzijní fond, který z 33 % vlastní podnik PP, |
| --- | --- |

—

Pocztylion – Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., penzijní fond, který z 33 % vlastní podnik PP,

| — | Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., společnost finančních služeb, kterou ze 60 % vlastní podnik PP (dále jen „PAUF“), |
| --- | --- |

—

Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., společnost finančních služeb, kterou ze 60 % vlastní podnik PP (dále jen „PAUF“),

| — | Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), původně poskytovatel leasingových služeb, který se nyní zaměřuje na reklamní, propagační a vydavatelskou činnost; je zcela ve vlastnictví podniku PP, |
| --- | --- |

—

Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), původně poskytovatel leasingových služeb, který se nyní zaměřuje na reklamní, propagační a vydavatelskou činnost; je zcela ve vlastnictví podniku PP,

| — | Postdata S.A. (poskytovatel systémů IT, který je z 51 % ve vlastnictví podniku PP), |
| --- | --- |

—

Postdata S.A. (poskytovatel systémů IT, který je z 51 % ve vlastnictví podniku PP),

| — | Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, sdružení vzájemných pojišťoven, které je zcela ve vlastnictví podniku PP (dále jen „PTUW“). |
| --- | --- |

—

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, sdružení vzájemných pojišťoven, které je zcela ve vlastnictví podniku PP (dále jen „PTUW“).

| (21) | V roce 2007 společnost poskytovala své služby prostřednictvím 8 692 pošt, z nichž se 53 % nacházelo ve venkovských oblastech a 47 % v městských oblastech. Podnik PP je největším zaměstnavatelem v Polsku; v roce 2006 zaměstnával více než 95 000 pracovníků. |
| --- | --- |

(21)

V roce 2007 společnost poskytovala své služby prostřednictvím 8 692 pošt, z nichž se 53 % nacházelo ve venkovských oblastech a 47 % v městských oblastech. Podnik PP je největším zaměstnavatelem v Polsku; v roce 2006 zaměstnával více než 95 000 pracovníků.

| (22) | Podnik PP působí především v poštovním odvětví. Společnost poskytuje kromě všeobecných poštovních služeb (vyhrazených a nevyhrazených) i služby, jež nemají všeobecnou povahu, například expresní doručovací služby, filatelistické služby a distribuce tisku nebo služby v oblasti přímého marketingu. |
| --- | --- |

(22)

Podnik PP působí především v poštovním odvětví. Společnost poskytuje kromě všeobecných poštovních služeb (vyhrazených a nevyhrazených) i služby, jež nemají všeobecnou povahu, například expresní doručovací služby, filatelistické služby a distribuce tisku nebo služby v oblasti přímého marketingu.

| (23) | V důsledku trvale klesajícího objemu veřejných poštovních služeb, zejména na venkovských poštách, vyvíjel podnik Poczta Polska – v zájmu maximálního využití infrastruktury a lidských zdrojů při současném plnění závazného požadavku týkajícího se dostupnosti – řadu let finanční a jiné obchodní činnosti a rovněž spolupracoval s některými finančními nebo pojišťovacími společnostmi. Některé ztrátové obchodní služby jsou nyní vyloučeny v rámci „nápravného programu“, který byl zahájen koncem roku 2008. Podnik Poczta Polska mimoto usiluje o to, zvýšit v blízké budoucnosti počet a objem služeb poskytovaných společnostem Bank Pocztowy, PAUF a PTUW, což by společně se stávajícím procesem nového sjednávání převodních cen mělo podle očekávání Polska vést během několika let k zajištění uspokojivé návratnosti u činností skupiny PP vykonávaných jménem těchto dceřiných společností. |
| --- | --- |

(23)

V důsledku trvale klesajícího objemu veřejných poštovních služeb, zejména na venkovských poštách, vyvíjel podnik Poczta Polska – v zájmu maximálního využití infrastruktury a lidských zdrojů při současném plnění závazného požadavku týkajícího se dostupnosti – řadu let finanční a jiné obchodní činnosti a rovněž spolupracoval s některými finančními nebo pojišťovacími společnostmi. Některé ztrátové obchodní služby jsou nyní vyloučeny v rámci „nápravného programu“, který byl zahájen koncem roku 2008. Podnik Poczta Polska mimoto usiluje o to, zvýšit v blízké budoucnosti počet a objem služeb poskytovaných společnostem Bank Pocztowy, PAUF a PTUW, což by společně se stávajícím procesem nového sjednávání převodních cen mělo podle očekávání Polska vést během několika let k zajištění uspokojivé návratnosti u činností skupiny PP vykonávaných jménem těchto dceřiných společností.

| (24) | Finanční činnosti podniku PP zahrnují prodej produktů náležejících společnosti Bank Pocztowy (dceřiné společnosti podniku PP a banky PKO BP), tj. úvěrů, účtů a vkladů, leasingové služby (prostřednictvím dceřiné společnosti podniku PP Post Media Serwis), různé finanční služby včetně převodů peněžních prostředků na bankovní účty, doručování hotovosti do domu adresáta ve formě příkazu k výplatě v hotovosti, výběr televizních a rozhlasových koncesionářských poplatků, proplácení bankovních šeků vydaných různými bankami a úvěry v hotovosti. Podnik PP působí rovněž na trhu pojištění s distribucí pojistných a finančních produktů podniků, které mají kapitálové vazby s podnikem Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion a TUW Pocztowe (12). Podnik PP spravuje rovněž penzijní fond nazvaný Pocztylion – Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(24)

Finanční činnosti podniku PP zahrnují prodej produktů náležejících společnosti Bank Pocztowy (dceřiné společnosti podniku PP a banky PKO BP), tj. úvěrů, účtů a vkladů, leasingové služby (prostřednictvím dceřiné společnosti podniku PP Post Media Serwis), různé finanční služby včetně převodů peněžních prostředků na bankovní účty, doručování hotovosti do domu adresáta ve formě příkazu k výplatě v hotovosti, výběr televizních a rozhlasových koncesionářských poplatků, proplácení bankovních šeků vydaných různými bankami a úvěry v hotovosti. Podnik PP působí rovněž na trhu pojištění s distribucí pojistných a finančních produktů podniků, které mají kapitálové vazby s podnikem Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion a TUW Pocztowe (12). Podnik PP spravuje rovněž penzijní fond nazvaný Pocztylion – Arka PTE S.A.

| (25) | Podnik PP poskytuje rovněž služby v oblasti IT prostřednictvím své dceřiné společnosti Postdata a služby elektronického obchodu. |
| --- | --- |

(25)

Podnik PP poskytuje rovněž služby v oblasti IT prostřednictvím své dceřiné společnosti Postdata a služby elektronického obchodu.

| (26) | Z organizačního hlediska se podnik PP skládá (13) z






  — | 4 provozních jednotek (ziskových středisek): středisko poštovních služeb, středisko koncesovaných služeb, logistické středisko a středisko poštovní sítě, |
| --- | --- | --- |

(26)

Z organizačního hlediska se podnik PP skládá (13) z

—

4 provozních jednotek (ziskových středisek): středisko poštovních služeb, středisko koncesovaných služeb, logistické středisko a středisko poštovní sítě,

| — | 5 podpůrných jednotek: středisko informatiky, středisko infrastruktury, středisko finančních služeb, středisko pro řízení bezpečnosti a účetní středisko, |
| --- | --- |

—

5 podpůrných jednotek: středisko informatiky, středisko infrastruktury, středisko finančních služeb, středisko pro řízení bezpečnosti a účetní středisko,

| — | generální ředitelství. |
| --- | --- |

—

generální ředitelství.

Image

| (27) | V průběhu rozpočtového roku 2006 dosáhl podnik PP obratu ve výši 6 289 milionů PLN (14), provozního zisku ve výši 146 milionů PLN a čistého zisku ve výši 124 milionů PLN. Ke dni 31. prosince 2006 činil vlastní kapitál 1 573 milionů PLN, celkové závazky včetně rezervy na závazky činily 2 597 milionů PLN, přičemž krátkodobé závazky představovaly 1 525 milionů PLN. |
| --- | --- |

(27)

V průběhu rozpočtového roku 2006 dosáhl podnik PP obratu ve výši 6 289 milionů PLN (14), provozního zisku ve výši 146 milionů PLN a čistého zisku ve výši 124 milionů PLN. Ke dni 31. prosince 2006 činil vlastní kapitál 1 573 milionů PLN, celkové závazky včetně rezervy na závazky činily 2 597 milionů PLN, přičemž krátkodobé závazky představovaly 1 525 milionů PLN.

| (28) | Podnik Poczta Polska poskytuje služby v rámci tří druhů činnosti:






  — | základní činnost (všeobecné poštovní služby, smluvní služby a obchodní služby), |
| --- | --- | --- |

(28)

Podnik Poczta Polska poskytuje služby v rámci tří druhů činnosti:

—

základní činnost (všeobecné poštovní služby, smluvní služby a obchodní služby),

| — | vedlejší činnost (vedlejší činnosti prováděné pro interní potřeby podniku PP (15) na podporu základních činností, prodeje a řízení, např. dopravní služby, ochrana majetku a osob podílejících se na transportu a uchovávání hotovosti), |
| --- | --- |

—

vedlejší činnost (vedlejší činnosti prováděné pro interní potřeby podniku PP (15) na podporu základních činností, prodeje a řízení, např. dopravní služby, ochrana majetku a osob podílejících se na transportu a uchovávání hotovosti),

| — | činnost v sociální oblasti (poskytování služeb zaměstnancům, například v oblasti bydlení, stravování, zdravotnictví a vzdělávání (16)). |
| --- | --- |

—

činnost v sociální oblasti (poskytování služeb zaměstnancům, například v oblasti bydlení, stravování, zdravotnictví a vzdělávání (16)).

| (29) | V roce 2006 bylo 99 % obratu podniku PP vytvořeno základními činnostmi, které se skládají z i) všeobecných poštovních služeb (vyhrazených a nevyhrazených), ii) smluvních služeb (zejména ostatní poštovní služby nespadající do rámce všeobecných poštovních služeb, finanční služby jako vklady hotovosti na bankovní účty a správa úvěrů a vkladů společnosti Bank Pocztowy, správa televizních a rozhlasových koncesionářských poplatků a zprostředkování pojištění) a iii) obchodních služeb (především prodej zboží, filatelistické služby, zásilkový prodej knih, obchod se zahraničními měnami). |
| --- | --- |

(29)

V roce 2006 bylo 99 % obratu podniku PP vytvořeno základními činnostmi, které se skládají z i) všeobecných poštovních služeb (vyhrazených a nevyhrazených), ii) smluvních služeb (zejména ostatní poštovní služby nespadající do rámce všeobecných poštovních služeb, finanční služby jako vklady hotovosti na bankovní účty a správa úvěrů a vkladů společnosti Bank Pocztowy, správa televizních a rozhlasových koncesionářských poplatků a zprostředkování pojištění) a iii) obchodních služeb (především prodej zboží, filatelistické služby, zásilkový prodej knih, obchod se zahraničními měnami).

II.2   Všeobecné poštovní služby svěřené podniku PP

| (30) | Podle 46 odst. 2 poštovního zákona ze dne 12. července 2003 (17) je podnik PP pověřen závazkem poskytovat všeobecné poštovní služby na území Polské republiky. |
| --- | --- |

(30)

Podle 46 odst. 2 poštovního zákona ze dne 12. července 2003 (17) je podnik PP pověřen závazkem poskytovat všeobecné poštovní služby na území Polské republiky.

| (31) | 3 bod 25 poštovního zákona vymezuje jako všeobecné poštovní služby poštovní služby spočívající v:






  — | příjmu, přepravě a doručování:






  — | listovních zásilek o hmotnosti do 2 000 gramů, včetně doporučených dopisů a zásilek s udanou hodnotoum |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

3 bod 25 poštovního zákona vymezuje jako všeobecné poštovní služby poštovní služby spočívající v:

—

příjmu, přepravě a doručování:

—

listovních zásilek o hmotnosti do 2 000 gramů, včetně doporučených dopisů a zásilek s udanou hodnotoum

| — | poštovních balíků o hmotnosti do 10 000 gramů, včetně balíků s udanou hodnotou, |
| --- | --- |

—

poštovních balíků o hmotnosti do 10 000 gramů, včetně balíků s udanou hodnotou,

| — | poštovních zásilek pro nevidomé, |
| --- | --- |

—

poštovních zásilek pro nevidomé,

| — | doručování poštovních balíků ze zahraničí o hmotnosti do 20 000 gramů, |
| --- | --- |

—

doručování poštovních balíků ze zahraničí o hmotnosti do 20 000 gramů,

| — | zpracování poštovních poukázek, |
| --- | --- |

—

zpracování poštovních poukázek,

poskytované v rámci tuzemského a zahraničního styku na území Polské republiky, a to jednotným způsobem ve srovnatelných podmínkách a za dostupné ceny, při zachování kvality vyžadované právními předpisy a zajištění výběru poštovních schránek a doručování poštovních zásilek nejméně každý pracovní den a nejméně 5 dnů v týdnu.

| (32) | Podmínky pro poskytování všeobecných poštovních služeb jsou stanoveny v nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb (18). |
| --- | --- |

(32)

Podmínky pro poskytování všeobecných poštovních služeb jsou stanoveny v nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb (18).

| (33) | Lhůty pro doručování zásilek jsou stanoveny takto:
  —   prioritní listovní zásilky: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,
  —   ostatní listovní zásilky: D + 3 85 %, D + 5 97 %,
  —   prioritní poštovní balíky: D + 1 80 %,
  —   ostatní poštovní balíky: D + 3 90 %. |
| --- | --- |

(33)

Lhůty pro doručování zásilek jsou stanoveny takto:

—   prioritní listovní zásilky: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,

—   ostatní listovní zásilky: D + 3 85 %, D + 5 97 %,

—   prioritní poštovní balíky: D + 1 80 %,

—   ostatní poštovní balíky: D + 3 90 %.

| (34) | Jedna pošta by měla připadat:






  — | na každých 7 000 obyvatel v městských oblastech, |
| --- | --- | --- |

(34)

Jedna pošta by měla připadat:

—

na každých 7 000 obyvatel v městských oblastech,

| — | na každých 65 km2 ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

—

na každých 65 km2 ve venkovských oblastech.

| (35) | Nejméně jedna pošta by měla mimoto existovat v rovněž v každé obci (gmina) s více než 2 500 obyvateli. Obec s méně než 2 500 obyvateli může být obsluhována prostřednictvím pošty vedlejší obce nebo prostřednictvím mobilního poštovního úřadu, pokud to zajišťuje vyšší kvalitu služeb nebo pokud s tím souhlasily orgány místní samosprávy. Každá provozovna by měla být otevřena nejméně 5 dnů v týdnu. |
| --- | --- |

(35)

Nejméně jedna pošta by měla mimoto existovat v rovněž v každé obci (gmina) s více než 2 500 obyvateli. Obec s méně než 2 500 obyvateli může být obsluhována prostřednictvím pošty vedlejší obce nebo prostřednictvím mobilního poštovního úřadu, pokud to zajišťuje vyšší kvalitu služeb nebo pokud s tím souhlasily orgány místní samosprávy. Každá provozovna by měla být otevřena nejméně 5 dnů v týdnu.

| (36) | V 47 poštovního zákona jsou vymezeny služby, které jsou vyhrazeny podniku PP. K těmto službám patří:






  — | příjem, přeprava a doručování tuzemských:






  — | listovních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

V 47 poštovního zákona jsou vymezeny služby, které jsou vyhrazeny podniku PP. K těmto službám patří:

—

příjem, přeprava a doručování tuzemských:

—

listovních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů),

| — | reklamních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů), |
| --- | --- |

—

reklamních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů),

| — | jiných poštovních zásilek, než bylo uvedeno výše, které jsou zasílány způsobem, jenž neumožňuje zkontrolovat jejich obsah (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů), |
| --- | --- |

—

jiných poštovních zásilek, než bylo uvedeno výše, které jsou zasílány způsobem, jenž neumožňuje zkontrolovat jejich obsah (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů),

| — | příjem, přeprava a doručování mezinárodních poštovních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů). |
| --- | --- |

—

příjem, přeprava a doručování mezinárodních poštovních zásilek (v současnosti o hmotnosti nepřesahující 50 gramů).

| (37) | Podle 50 poštovního zákona je nutno poplatky za poskytování všeobecných poštovních služeb stanovit s ohledem na náklady na jejich poskytování, měly by být jednotné na celém území země, průhledné a nediskriminační. |
| --- | --- |

(37)

Podle 50 poštovního zákona je nutno poplatky za poskytování všeobecných poštovních služeb stanovit s ohledem na náklady na jejich poskytování, měly by být jednotné na celém území země, průhledné a nediskriminační.

| (38) | Dotování všeobecných poštovních služeb, které nejsou vyhrazeny, z příjmů plynoucích z vyhrazených služeb je v témže zákoně výslovně zakázáno. |
| --- | --- |

(38)

Dotování všeobecných poštovních služeb, které nejsou vyhrazeny, z příjmů plynoucích z vyhrazených služeb je v témže zákoně výslovně zakázáno.

| (39) | Podle 12 zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP vykonává podnik Poczta Polska činnost na základě vlastních plánů v souladu se zásadou hospodárnosti a ekonomické efektivnosti. |
| --- | --- |

(39)

Podle 12 zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP vykonává podnik Poczta Polska činnost na základě vlastních plánů v souladu se zásadou hospodárnosti a ekonomické efektivnosti.

| (40) | Na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES ze dne 20. února 2008, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na úplné dotvoření vnitřního trhu poštovních služeb Společenství, zamýšlí Polsko zrušit právní monopol v oblasti poštovních služeb nejpozději do dne 31. prosince 2012. |
| --- | --- |

(40)

Na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES ze dne 20. února 2008, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na úplné dotvoření vnitřního trhu poštovních služeb Společenství, zamýšlí Polsko zrušit právní monopol v oblasti poštovních služeb nejpozději do dne 31. prosince 2012.

II.3   Posuzované opatření

| (41) | Podle 17 zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP (19), na základě poštovního zákona, nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 hodlají polské orgány poskytnout podniku PP dotace jako vyrovnávací platby za možné ztráty vzniklé v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb. |
| --- | --- |

(41)

Podle 17 zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP (19), na základě poštovního zákona, nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 hodlají polské orgány poskytnout podniku PP dotace jako vyrovnávací platby za možné ztráty vzniklé v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb.

| (42) | Tyto dotace budou uděleny následně na základě případných ztrát zaznamenaných v určitém rozpočtovém roce. Výše dotací bude omezena na částku vzniklých ztrát. |
| --- | --- |

(42)

Tyto dotace budou uděleny následně na základě případných ztrát zaznamenaných v určitém rozpočtovém roce. Výše dotací bude omezena na částku vzniklých ztrát.

| (43) | Rozsah podrobného šetření Komise v souvislosti s režimem se zaměřil na otázku, zda je opatření v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v rámci Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby. Toto zkoumání se soustředilo zejména na získání přiměřené jistoty, že stát neposkytne nadměrnou vyrovnávací platbu za čisté dodatečné náklady (20), které podniku Poczta Polska vzniknou při plnění závazku všeobecné veřejné služby. |
| --- | --- |

(43)

Rozsah podrobného šetření Komise v souvislosti s režimem se zaměřil na otázku, zda je opatření v souladu s podmínkami slučitelnosti stanovenými v rámci Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby. Toto zkoumání se soustředilo zejména na získání přiměřené jistoty, že stát neposkytne nadměrnou vyrovnávací platbu za čisté dodatečné náklady (20), které podniku Poczta Polska vzniknou při plnění závazku všeobecné veřejné služby.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (44) | Od ostatních zúčastněných stran nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(44)

Od ostatních zúčastněných stran nebyly obdrženy žádné připomínky.

IV.   PŘIPOMÍNKY POLSKA

| (45) | Polsko předložilo v průběhu šetření své připomínky (viz 17. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(45)

Polsko předložilo v průběhu šetření své připomínky (viz 17. bod odůvodnění).

IV.1   Poskytnuté informace

| (46) | Polsko poskytlo informace o organizační struktuře, činnostech podniku PP a relevantních trzích, na nichž tento podnik působí (viz oddíl II.1), o použitelných právních předpisech, příslušných účetních pravidlech a metodice, různé příslušné údaje a zprávy vnitrostátního regulačního orgánu o souladu systému nákladového účetnictví s 52 poštovního zákona a nařízením ministra financí ze dne 24. prosince 2003 (dále jen „nařízení“). |
| --- | --- |

(46)

Polsko poskytlo informace o organizační struktuře, činnostech podniku PP a relevantních trzích, na nichž tento podnik působí (viz oddíl II.1), o použitelných právních předpisech, příslušných účetních pravidlech a metodice, různé příslušné údaje a zprávy vnitrostátního regulačního orgánu o souladu systému nákladového účetnictví s 52 poštovního zákona a nařízením ministra financí ze dne 24. prosince 2003 (dále jen „nařízení“).

| (47) | Polsko zejména poskytlo Komisi příslušné právní předpisy, například zákon ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP, poštovní zákon ze dne 12. července 2003 a jeho následnou novelu, nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 a zákon ze dne 5. září 2008 o komercializaci podniku veřejných služeb PP. |
| --- | --- |

(47)

Polsko zejména poskytlo Komisi příslušné právní předpisy, například zákon ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP, poštovní zákon ze dne 12. července 2003 a jeho následnou novelu, nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 a zákon ze dne 5. září 2008 o komercializaci podniku veřejných služeb PP.

| (48) | Polsko předložilo podrobné informace o vedení oddělených účtů a metodice pro rozvrhování nákladů přijaté provozovatelem poštovních služeb k vyčíslení nákladů (21) všeobecných poštovních služeb. |
| --- | --- |

(48)

Polsko předložilo podrobné informace o vedení oddělených účtů a metodice pro rozvrhování nákladů přijaté provozovatelem poštovních služeb k vyčíslení nákladů (21) všeobecných poštovních služeb.

| (49) | Polsko poskytlo údaje o různých kategoriích nákladů a výnosů, výsledky podle oblastí činnosti (22), podrobné výsledky pro jednotlivé služby, finanční výkazy a jiné finanční údaje. |
| --- | --- |

(49)

Polsko poskytlo údaje o různých kategoriích nákladů a výnosů, výsledky podle oblastí činnosti (22), podrobné výsledky pro jednotlivé služby, finanční výkazy a jiné finanční údaje.

| (50) | Komisi byly poskytnuty všechny minulé zprávy (23) vydávané každoročně vnitrostátním regulačním orgánem. |
| --- | --- |

(50)

Komisi byly poskytnuty všechny minulé zprávy (23) vydávané každoročně vnitrostátním regulačním orgánem.

IV.2   Účetní systém podniku PP

| (51) | Polské orgány uvedly, že vnitřní účetní systém podniku PP funguje na základě důsledně uplatňovaných a objektivně odůvodnitelných účetních zásad v souladu s poštovním zákonem, který do polských právních předpisů provádí čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES, jenž stanoví povinnost vést oddělené účty v rámci vnitřního účetního systému provozovatelů všeobecných služeb. |
| --- | --- |

(51)

Polské orgány uvedly, že vnitřní účetní systém podniku PP funguje na základě důsledně uplatňovaných a objektivně odůvodnitelných účetních zásad v souladu s poštovním zákonem, který do polských právních předpisů provádí čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES, jenž stanoví povinnost vést oddělené účty v rámci vnitřního účetního systému provozovatelů všeobecných služeb.

| (52) | Podle 52 odst. 1 (24) a 2 (25) polského poštovního zákona musí podnik PP vést účetnictví způsobem, který i) umožňuje vypočítat náklady na každou vyhrazenou službu zvlášť a společně pro nevyhrazené služby (všeobecné služby a jiné služby) a ii) umožňuje výpočet jednotkových nákladů. V souladu s poštovním zákonem vydal dne 24. prosince 2003 ministr financí nařízení o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby (26). Toto nařízení (27), které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2004, provádí čl. 14 odst. 3 směrnice 97/67/ES. |
| --- | --- |

(52)

Podle 52 odst. 1 (24) a 2 (25) polského poštovního zákona musí podnik PP vést účetnictví způsobem, který i) umožňuje vypočítat náklady na každou vyhrazenou službu zvlášť a společně pro nevyhrazené služby (všeobecné služby a jiné služby) a ii) umožňuje výpočet jednotkových nákladů. V souladu s poštovním zákonem vydal dne 24. prosince 2003 ministr financí nařízení o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby (26). Toto nařízení (27), které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2004, provádí čl. 14 odst. 3 směrnice 97/67/ES.

| (53) | Podnik PP rozděluje svůj integrovaný účetní systém do tří hlavních kategorií:






  a) | finanční účetní systém: výdaje a příjmy jsou evidovány podle druhu; |
| --- | --- | --- |

(53)

Podnik PP rozděluje svůj integrovaný účetní systém do tří hlavních kategorií:

a)

finanční účetní systém: výdaje a příjmy jsou evidovány podle druhu;

| b) | analytický účetní systém: náklady jsou přidělovány organizačním jednotkám podniku PP podle nákladových středisek; |
| --- | --- |

b)

analytický účetní systém: náklady jsou přidělovány organizačním jednotkám podniku PP podle nákladových středisek;

| c) | systém přímého a nepřímého přiřazování nákladů produktům. |
| --- | --- |

c)

systém přímého a nepřímého přiřazování nákladů produktům.

IV.2.1   Systém přiřazování nákladů

| (54) | V rámci finančního účetního systému podle písmena a) jsou výdaje evidovány podle jednotlivých druhů (28). |
| --- | --- |

(54)

V rámci finančního účetního systému podle písmena a) jsou výdaje evidovány podle jednotlivých druhů (28).

| (55) | V rámci analytického účetního systému podle písmena b) evidence nákladů a výnosů zahrnuje:






  — | střediska odpovědnosti: tj. organizační jednotky odpovědné za poskytování služeb, |
| --- | --- | --- |

(55)

V rámci analytického účetního systému podle písmena b) evidence nákladů a výnosů zahrnuje:

—

střediska odpovědnosti: tj. organizační jednotky odpovědné za poskytování služeb,

| — | distribuční kanály: tj. jednotky odpovědné za prodej. |
| --- | --- |

—

distribuční kanály: tj. jednotky odpovědné za prodej.

| (56) | V rámci systému přiřazování nákladů službám podle písmena c) jsou náklady rozděleny na:
  —   přímé náklady: tyto náklady lze přímo přičíst konkrétní službě na základě přímého měření nebo zdrojového dokladu. V roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] (29) celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují například náklady na tiskopisy požadované pro konkrétní služby, konečné platby zahraničním poštovním správám nebo náklady na provoz jednotek poskytujících služby koncesionářům rozhlasu a televize,
  —   nepřímé náklady: tyto náklady, které nelze přímo přiřadit jednotlivým službám, se evidují na účtech nepřímých nákladů a poté jsou rozděleny mezi jednotlivé služby prostřednictvím zvláštních rozdělovacích klíčů. V roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Hlavní kategorie nepřímých nákladů (30) jsou tyto:
  a)   provozní náklady (31): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady souvisí s technologickým procesem poskytování služeb, jako je příjem, třídění a doručování poštovních zásilek. Tento proces zahrnuje největší počet pracovníků podniku PP, což vysvětluje vysokou částku těchto nákladů. Tyto náklady zahrnují rovněž odpisy a údržbu vybavení používaného v technologickém procesu, jako jsou třídicí stroje, dopravní pásy, váhy atd. Provozní náklady jsou přiřazovány jednotlivým službám pomocí klíčů založených na době potřebné k poskytování těchto služeb. Jednotlivé činnosti uskutečňované na poštách, poštovních uzlech a oblastech doručování jsou normalizovány (32). V roce 2006 bylo v podniku PP evidováno přibližně 600 normalizovaných činností, které jsou pravidelně aktualizovány. V roce 2006 hodnocení zahrnovalo 5 577 pošt, 242 poštovních uzlů a 23 800 oblastí doručování;
  b)   dopravní náklady (33): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují náklady na přepravu poštovních zásilek logistickým střediskem a náklady na poštovní zásilky přepravované cizími přepravci. Dopravní náklady jsou jednotlivým službám přiřazovány pomocí klíčů založených především na hmotnosti (34) přepravované poštovní zásilky;
  c)   náklady na údržbu sítě (35): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady se týkají údržby poštovních úřadů, jako je nájemné, energie, vybavení, údržba a oprava budov, daně a poplatky. Podle Polska jsou tyto náklady přiřazovány všem druhům služeb, nejen veřejným poštovním službám, pro něž byla tato síť vybudována a je udržována. Tyto náklady jsou službám přidělovány v závislosti na součtu i) přímých nákladů a ii) nepřímých provozních nákladů a iii) nepřímých dopravních nákladů, které již byly jednotlivým službám přiřazeny;
  d)   ostatní nepřímé náklady (36): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují zejména náklady logistického střediska spojené s doručováním balíků a dobírek, doručováním a výběrem expresních zásilek, telegramů, náklady na služby třetích stran při vybírání poštovních schránek, doručování zásilek, neadresných zásilek a poskytování expedičních a třídících služeb, náklady na vnitrostátní leteckou dopravu a služby třetích stran. Náklady na doručování těchto zásilek jsou službám přidělovány pomocí klíčů založených především na záznamech o počtu doručených zásilek,
  —   ostatní náklady (nebo „obecné náklady“ (37)): tyto společné náklady jsou jednotlivým službám přiřazovány na základě obecného ukazatele pro rozdělování, tj. jsou rozvrhovány poměrně podle procenta přirážky dříve přidělených nákladů. Hlavní kategorie těchto nákladů jsou tyto:
  a)   obecné a správní náklady a náklady na rozvoj (38): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] nákladů na veškeré služby. Tyto náklady souvisí zejména s výdaji na celkovou správu, účetnictví a finance a náklady na rozvoj. Tyto náklady zahrnují: amortizaci budov, staveb a prostor, strojů a vybavení pro obecné použití i pro pracoviště administrativních služeb, náklady na provoz a údržbu administrativních prostor a jejich vybavení, odměny a příspěvky zaměstnanců, kancelářské potřeby a zařízení používané administrativními pracovníky, náklady na rozvoj a realizaci projektů a jiných záměrů uskutečňovaných na ústřední úrovni. Tyto náklady jsou jednotlivým produktům přidělovány pomocí metody „náklady k nákladům“ (39);
  b)   prodejní a obchodní náklady: v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] nákladů na všechny služby;
  —   prodejní náklady (40): jsou náklady spojené s prodejem služeb, které zahrnují rovněž náklady na udržení prodeje, náklady na marketing a reklamu. Prodejní náklady jsou jednotlivým službám přidělovány pomocí metody „náklady k nákladům“;
  —   obchodní náklady (41): jedná se o náklady vzniklé při provádění obchodních činností, včetně marketingu a distribuce obchodních produktů na poštách, na čerpacích stanicích, v bufetech a filatelistických prodejnách. Těmito náklady jsou zejména náklady na skladování zboží a osobní a materiálové náklady spojené s touto činností. Tyto náklady jsou přidělovány k nákladům na nákup prodaného zboží a materiálů;
  c)   Finanční náklady: tyto finanční náklady související s úroky, kurzovými rozdíly a pronájmem dopravních prostředků a jiných fixních aktiv jsou zahrnuty do výpočtu nákladů na služby. V roce 2006 na ně připadalo [...] celkových nákladů podniku PP na služby. |
| --- | --- |

(56)

V rámci systému přiřazování nákladů službám podle písmena c) jsou náklady rozděleny na:

—   přímé náklady: tyto náklady lze přímo přičíst konkrétní službě na základě přímého měření nebo zdrojového dokladu. V roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] (29) celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují například náklady na tiskopisy požadované pro konkrétní služby, konečné platby zahraničním poštovním správám nebo náklady na provoz jednotek poskytujících služby koncesionářům rozhlasu a televize,

—   nepřímé náklady: tyto náklady, které nelze přímo přiřadit jednotlivým službám, se evidují na účtech nepřímých nákladů a poté jsou rozděleny mezi jednotlivé služby prostřednictvím zvláštních rozdělovacích klíčů. V roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Hlavní kategorie nepřímých nákladů (30) jsou tyto:

a)   provozní náklady (31): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady souvisí s technologickým procesem poskytování služeb, jako je příjem, třídění a doručování poštovních zásilek. Tento proces zahrnuje největší počet pracovníků podniku PP, což vysvětluje vysokou částku těchto nákladů. Tyto náklady zahrnují rovněž odpisy a údržbu vybavení používaného v technologickém procesu, jako jsou třídicí stroje, dopravní pásy, váhy atd. Provozní náklady jsou přiřazovány jednotlivým službám pomocí klíčů založených na době potřebné k poskytování těchto služeb. Jednotlivé činnosti uskutečňované na poštách, poštovních uzlech a oblastech doručování jsou normalizovány (32). V roce 2006 bylo v podniku PP evidováno přibližně 600 normalizovaných činností, které jsou pravidelně aktualizovány. V roce 2006 hodnocení zahrnovalo 5 577 pošt, 242 poštovních uzlů a 23 800 oblastí doručování;

b)   dopravní náklady (33): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují náklady na přepravu poštovních zásilek logistickým střediskem a náklady na poštovní zásilky přepravované cizími přepravci. Dopravní náklady jsou jednotlivým službám přiřazovány pomocí klíčů založených především na hmotnosti (34) přepravované poštovní zásilky;

c)   náklady na údržbu sítě (35): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady se týkají údržby poštovních úřadů, jako je nájemné, energie, vybavení, údržba a oprava budov, daně a poplatky. Podle Polska jsou tyto náklady přiřazovány všem druhům služeb, nejen veřejným poštovním službám, pro něž byla tato síť vybudována a je udržována. Tyto náklady jsou službám přidělovány v závislosti na součtu i) přímých nákladů a ii) nepřímých provozních nákladů a iii) nepřímých dopravních nákladů, které již byly jednotlivým službám přiřazeny;

d)   ostatní nepřímé náklady (36): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] celkových nákladů podniku PP. Tyto náklady zahrnují zejména náklady logistického střediska spojené s doručováním balíků a dobírek, doručováním a výběrem expresních zásilek, telegramů, náklady na služby třetích stran při vybírání poštovních schránek, doručování zásilek, neadresných zásilek a poskytování expedičních a třídících služeb, náklady na vnitrostátní leteckou dopravu a služby třetích stran. Náklady na doručování těchto zásilek jsou službám přidělovány pomocí klíčů založených především na záznamech o počtu doručených zásilek,

—   ostatní náklady (nebo „obecné náklady“ (37)): tyto společné náklady jsou jednotlivým službám přiřazovány na základě obecného ukazatele pro rozdělování, tj. jsou rozvrhovány poměrně podle procenta přirážky dříve přidělených nákladů. Hlavní kategorie těchto nákladů jsou tyto:

a)   obecné a správní náklady a náklady na rozvoj (38): v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] nákladů na veškeré služby. Tyto náklady souvisí zejména s výdaji na celkovou správu, účetnictví a finance a náklady na rozvoj. Tyto náklady zahrnují: amortizaci budov, staveb a prostor, strojů a vybavení pro obecné použití i pro pracoviště administrativních služeb, náklady na provoz a údržbu administrativních prostor a jejich vybavení, odměny a příspěvky zaměstnanců, kancelářské potřeby a zařízení používané administrativními pracovníky, náklady na rozvoj a realizaci projektů a jiných záměrů uskutečňovaných na ústřední úrovni. Tyto náklady jsou jednotlivým produktům přidělovány pomocí metody „náklady k nákladům“ (39);

b)   prodejní a obchodní náklady: v roce 2006 na tyto náklady připadalo [...] nákladů na všechny služby;

—   prodejní náklady (40): jsou náklady spojené s prodejem služeb, které zahrnují rovněž náklady na udržení prodeje, náklady na marketing a reklamu. Prodejní náklady jsou jednotlivým službám přidělovány pomocí metody „náklady k nákladům“;

—   obchodní náklady (41): jedná se o náklady vzniklé při provádění obchodních činností, včetně marketingu a distribuce obchodních produktů na poštách, na čerpacích stanicích, v bufetech a filatelistických prodejnách. Těmito náklady jsou zejména náklady na skladování zboží a osobní a materiálové náklady spojené s touto činností. Tyto náklady jsou přidělovány k nákladům na nákup prodaného zboží a materiálů;

c)   Finanční náklady: tyto finanční náklady související s úroky, kurzovými rozdíly a pronájmem dopravních prostředků a jiných fixních aktiv jsou zahrnuty do výpočtu nákladů na služby. V roce 2006 na ně připadalo [...] celkových nákladů podniku PP na služby.

| (57) | Analytické účetnictví podniku PP je prováděno v rámci celkového účetnictví. |
| --- | --- |

(57)

Analytické účetnictví podniku PP je prováděno v rámci celkového účetnictví.

| (58) | Značnou část nákladů podniku Poczta Polska představují nepřímé náklady, u nichž lze určit nositele nákladů a jejich podíl. „Ostatní náklady“, které nelze zařadit jako přímé nebo nepřímé, jsou službám přidělovány ve fázi výpočtu jednotkových nákladů úměrně k nákladům přiřazeným jednotlivým službám dříve (42). |
| --- | --- |

(58)

Značnou část nákladů podniku Poczta Polska představují nepřímé náklady, u nichž lze určit nositele nákladů a jejich podíl. „Ostatní náklady“, které nelze zařadit jako přímé nebo nepřímé, jsou službám přidělovány ve fázi výpočtu jednotkových nákladů úměrně k nákladům přiřazeným jednotlivým službám dříve (42).

| (59) | Metoda výpočtu jednotkových nákladů prošla změnami, změnilo se například pořadí rozvrhování „ostatních nákladů“ na základě procenta přirážky úměrně k předem přiděleným přímým a nepřímým nákladům (43). Výpočet jednotkových nákladů v podniku Poczta Polska provádí účetní středisko této společnosti.

  Účetní model podniku PP |
| --- | --- |

(59)

Metoda výpočtu jednotkových nákladů prošla změnami, změnilo se například pořadí rozvrhování „ostatních nákladů“ na základě procenta přirážky úměrně k předem přiděleným přímým a nepřímým nákladům (43). Výpočet jednotkových nákladů v podniku Poczta Polska provádí účetní středisko této společnosti.

Účetní model podniku PP

Image

IV.2.2   Systém přiřazování výnosů

| (60) | Výnosy z prodeje plynou z poštovních, finančních a ostatních činností (44) vykonávaných podnikem PP. Finanční výnosy zahrnují především obdržené dividendy nebo úroky (např. z vkladů, obchodních pohledávek). Ostatní provozní výnosy sestávají zejména z výnosů z prodeje nefinančních fixních aktiv, náhrad škody, odpisů nesplacených závazků, zrušení nevyužitých rezerv a výnosů z činností v sociální oblasti. |
| --- | --- |

(60)

Výnosy z prodeje plynou z poštovních, finančních a ostatních činností (44) vykonávaných podnikem PP. Finanční výnosy zahrnují především obdržené dividendy nebo úroky (např. z vkladů, obchodních pohledávek). Ostatní provozní výnosy sestávají zejména z výnosů z prodeje nefinančních fixních aktiv, náhrad škody, odpisů nesplacených závazků, zrušení nevyužitých rezerv a výnosů z činností v sociální oblasti.

| (61) | Výnosy z prodeje lze obvykle přidělit jednotlivým službám přímo. Finanční výnosy a ostatní provozní výnosy, které lze přímo přidělit dané skupině služeb, byly přiřazeny následovně:
  —   finanční výnosy z kurzových rozdílů: přičemž [...] těchto výnosů pocházejících z kladných kurzových rozdílů v důsledku vypořádání mezi jednotlivými správami za poštovní zásilky v zahraničním styku bylo přiděleno skupině (všeobecných a jiných) poštovních služeb a zbývající [...] výnosů přímo souvisejících s prodejem zahraničních měn bylo připsáno do třetí skupiny „ostatní“ (45),
  —   ostatní provozní výnosy z dotací na služby podléhající zákonnému osvobození od poplatků: tyto výnosy jsou přiděleny v plné výši všeobecným službám, na něž se vztahují příslušné výjimky. |
| --- | --- |

(61)

Výnosy z prodeje lze obvykle přidělit jednotlivým službám přímo. Finanční výnosy a ostatní provozní výnosy, které lze přímo přidělit dané skupině služeb, byly přiřazeny následovně:

—   finanční výnosy z kurzových rozdílů: přičemž [...] těchto výnosů pocházejících z kladných kurzových rozdílů v důsledku vypořádání mezi jednotlivými správami za poštovní zásilky v zahraničním styku bylo přiděleno skupině (všeobecných a jiných) poštovních služeb a zbývající [...] výnosů přímo souvisejících s prodejem zahraničních měn bylo připsáno do třetí skupiny „ostatní“ (45),

—   ostatní provozní výnosy z dotací na služby podléhající zákonnému osvobození od poplatků: tyto výnosy jsou přiděleny v plné výši všeobecným službám, na něž se vztahují příslušné výjimky.

| (62) | Finanční výnosy a ostatní provozní výnosy, jež nebylo možno přidělit službám přímo, byly připsány skupinám služeb v poměrech, které byly použity při přiřazování finančních nákladů a ostatních provozních nákladů těmto skupinám služeb. |
| --- | --- |

(62)

Finanční výnosy a ostatní provozní výnosy, jež nebylo možno přidělit službám přímo, byly připsány skupinám služeb v poměrech, které byly použity při přiřazování finančních nákladů a ostatních provozních nákladů těmto skupinám služeb.

IV.2.3   Údaje o nákladech a výnosech pro tři kategorie služeb podniku PP

| (63) | 151 služeb podniku PP je rozděleno do 3 makrokategorií: poštovní služby, finanční služby a ostatní služby. Každá z těchto služeb má vlastní účet. Rozdělení nákladů a výnosů za rok 2006 mezi tři hlavní kategorie služeb podniku PP je uvedeno v příloze č. 1. |
| --- | --- |

(63)

151 služeb podniku PP je rozděleno do 3 makrokategorií: poštovní služby, finanční služby a ostatní služby. Každá z těchto služeb má vlastní účet. Rozdělení nákladů a výnosů za rok 2006 mezi tři hlavní kategorie služeb podniku PP je uvedeno v příloze č. 1.

IV.3   Dodatečné ujištění o přiměřenosti účetního systému

| (64) | Poštovní zákon (46) na straně jedné stanoví, že vnitrostátní regulační úřad odpovídajícím způsobem zajistí, aby podnik PP vedl účetní evidenci v souladu s ustanoveními poštovního zákona a nařízením ze dne 24. prosince 2003, a na straně druhé stanoví, že auditorská společnost odpovědná za osvědčení účetní závěrky provozovatele všeobecných poštovních služeb musí ověřit rovněž to, zda je účetní závěrka v souladu s výše uvedenými pravidly týkajícími se odděleného účetnictví. |
| --- | --- |

(64)

Poštovní zákon (46) na straně jedné stanoví, že vnitrostátní regulační úřad odpovídajícím způsobem zajistí, aby podnik PP vedl účetní evidenci v souladu s ustanoveními poštovního zákona a nařízením ze dne 24. prosince 2003, a na straně druhé stanoví, že auditorská společnost odpovědná za osvědčení účetní závěrky provozovatele všeobecných poštovních služeb musí ověřit rovněž to, zda je účetní závěrka v souladu s výše uvedenými pravidly týkajícími se odděleného účetnictví.

| (65) | Podle Polska posuzuje vnitrostátní regulační orgán (UKE) účinně mimo jiné to, nakolik podnik PP plní požadavky vyplývající z 52 poštovního zákona a nařízení ministerstva financí ze dne 24. prosince 2003. Při tomto zkoumání byl vždy vyvozen závěr, že i) výpočet jednotkových nákladů je proveden pro každou službu z vyhrazené oblasti a ii) postupy výpočtů nákladů zahrnovaly zvlášť nevyhrazené všeobecné poštovní služby a služby, které nepatří k všeobecným poštovním službám, což znamená, že podnik PP vede své účetní knihy a sestavuje výkazy nákladů v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona. Auditoři každoročně získali přiměřenou jistotu, že podnik PP přidělil náklady na služby přímo a nepřímo a že rozvržení bylo provedeno v souladu s metodou stanovenou v nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby. |
| --- | --- |

(65)

Podle Polska posuzuje vnitrostátní regulační orgán (UKE) účinně mimo jiné to, nakolik podnik PP plní požadavky vyplývající z 52 poštovního zákona a nařízení ministerstva financí ze dne 24. prosince 2003. Při tomto zkoumání byl vždy vyvozen závěr, že i) výpočet jednotkových nákladů je proveden pro každou službu z vyhrazené oblasti a ii) postupy výpočtů nákladů zahrnovaly zvlášť nevyhrazené všeobecné poštovní služby a služby, které nepatří k všeobecným poštovním službám, což znamená, že podnik PP vede své účetní knihy a sestavuje výkazy nákladů v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona. Auditoři každoročně získali přiměřenou jistotu, že podnik PP přidělil náklady na služby přímo a nepřímo a že rozvržení bylo provedeno v souladu s metodou stanovenou v nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby.

| (66) | Na základě každoročního ověření prováděného vnitrostátním regulačním orgánem je ve zprávě navržen soubor doporučení. Podle Polska byly v posledních letech zavedeny postupy a pokyny s cílem zvýšit kvalitu nebo zlepšit uplatňování používaných klíčů pro rozdělování, v podniku PP byl například zaveden postup kontroly přímých nákladů, v jehož rámci se předpokládá provádění těchto úkolů: a) opětovné posouzení, zda v rámci určité služby může vzniknout určitý druh přímých nákladů; b) ověření správného přiřazení přímých nákladů jednotlivým službám, například vyhrazeným a nevyhrazeným službám, obchodním službám a prioritním službám; c) monitorování jednotného přístupu k evidenci přímých nákladů na služby v každé z regionálních poboček účetního střediska a d) pravidelný přezkum režijních nákladů s cílem určit náklady, které nesouvisí s poskytováním poštovních služeb. |
| --- | --- |

(66)

Na základě každoročního ověření prováděného vnitrostátním regulačním orgánem je ve zprávě navržen soubor doporučení. Podle Polska byly v posledních letech zavedeny postupy a pokyny s cílem zvýšit kvalitu nebo zlepšit uplatňování používaných klíčů pro rozdělování, v podniku PP byl například zaveden postup kontroly přímých nákladů, v jehož rámci se předpokládá provádění těchto úkolů: a) opětovné posouzení, zda v rámci určité služby může vzniknout určitý druh přímých nákladů; b) ověření správného přiřazení přímých nákladů jednotlivým službám, například vyhrazeným a nevyhrazeným službám, obchodním službám a prioritním službám; c) monitorování jednotného přístupu k evidenci přímých nákladů na služby v každé z regionálních poboček účetního střediska a d) pravidelný přezkum režijních nákladů s cílem určit náklady, které nesouvisí s poskytováním poštovních služeb.

IV.4   Výše vyrovnávací platby za závazek všeobecných služeb

| (67) | Podle 52a odst. 1 (47) poštovního zákona má podnik PP právo na obdržení vyrovnávací platby za ztráty vzniklé v souvislosti s poskytováním všeobecných služeb, tato částka však nesmí překročit rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy plynoucími z těchto služeb (viz 52a odst. 2 (48)). |
| --- | --- |

(67)

Podle 52a odst. 1 (47) poštovního zákona má podnik PP právo na obdržení vyrovnávací platby za ztráty vzniklé v souvislosti s poskytováním všeobecných služeb, tato částka však nesmí překročit rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy plynoucími z těchto služeb (viz 52a odst. 2 (48)).

| (68) | 52a odst. 4 uvádí, že „dotace za rok, v němž vznikla ztráta, je poskytnuta ve lhůtě do 31. prosince roku následujícího po roce, jehož se dotace týká, na základě níže uvedených dokladů předložených předsedou UKE do dne 30. listopadu roku následujícího po roce, jehož se dotace týká, ministrovi příslušnému pro spoje: 1) kopie finančního výkazu veřejného provozovatele ověřeného auditorem, který je uveden v 52 odst. 6; 2) informace o splnění podmínek uvedených v zákoně, za nichž je tomuto provozovateli svěřeno poskytování všeobecných služeb; 3) informace týkající se ověřených požadavků na vedení účetních knih a nákladového účetnictví veřejným provozovatelem, jak je stanoveno v 52 odst. 1 a 2; Na dotaci, která je uvedena v odstavci 1, jsou použitelná rovněž ustanovení článku 33a“. |
| --- | --- |

(68)

52a odst. 4 uvádí, že „dotace za rok, v němž vznikla ztráta, je poskytnuta ve lhůtě do 31. prosince roku následujícího po roce, jehož se dotace týká, na základě níže uvedených dokladů předložených předsedou UKE do dne 30. listopadu roku následujícího po roce, jehož se dotace týká, ministrovi příslušnému pro spoje: 1) kopie finančního výkazu veřejného provozovatele ověřeného auditorem, který je uveden v 52 odst. 6; 2) informace o splnění podmínek uvedených v zákoně, za nichž je tomuto provozovateli svěřeno poskytování všeobecných služeb; 3) informace týkající se ověřených požadavků na vedení účetních knih a nákladového účetnictví veřejným provozovatelem, jak je stanoveno v 52 odst. 1 a 2; Na dotaci, která je uvedena v odstavci 1, jsou použitelná rovněž ustanovení článku 33a“.

| (69) | Polské orgány uvedly, že v období 1998–2008 nevznikly v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb žádné ztráty. V tomto období proto stát neposkytl žádnou vyrovnávací platbu. |
| --- | --- |

(69)

Polské orgány uvedly, že v období 1998–2008 nevznikly v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb žádné ztráty. V tomto období proto stát neposkytl žádnou vyrovnávací platbu.

| (70) | Podrobnější rozpis výsledků za rok 2006 v oblasti poštovních služeb je uveden v příloze č. 2. |
| --- | --- |

(70)

Podrobnější rozpis výsledků za rok 2006 v oblasti poštovních služeb je uveden v příloze č. 2.

| (71) | Podle odhadovaných údajů pro období 2009–2011 se očekává, že v oblasti všeobecných poštovních služeb bude zaznamenán čistý přebytek. Během celé doby platnosti režimu, tj. 2006–2011, tudíž podnik PP pravděpodobně neobdrží žádnou vyrovnávací platbu za plnění závazků všeobecných poštovních služeb (viz podrobnější informace o vynaložených a odhadovaných nákladech a dosažených a odhadovaných výnosech v oblasti všeobecných poštovních služeb v příloze č. 3).

  Tabulka 1












  (v milionech PLN) |
| --- | --- |
| Všeobecné poštovní služby | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Výnosy (A) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Náklady (B) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Přebytek u všeobecných poštovních služeb (A)-(B) (49) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(71)

Podle odhadovaných údajů pro období 2009–2011 se očekává, že v oblasti všeobecných poštovních služeb bude zaznamenán čistý přebytek. Během celé doby platnosti režimu, tj. 2006–2011, tudíž podnik PP pravděpodobně neobdrží žádnou vyrovnávací platbu za plnění závazků všeobecných poštovních služeb (viz podrobnější informace o vynaložených a odhadovaných nákladech a dosažených a odhadovaných výnosech v oblasti všeobecných poštovních služeb v příloze č. 3).

Tabulka 1

(v milionech PLN)

Všeobecné poštovní služby

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Výnosy (A)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady (B)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Přebytek u všeobecných poštovních služeb (A)-(B) (49)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

IV.5   Závěr

| (72) | Polsko vyčíslilo náklady a výnosy všeobecných poštovních služeb na základě výše uvedené metodiky odděleného účetnictví a rozvrhování nákladů a výnosů. |
| --- | --- |

(72)

Polsko vyčíslilo náklady a výnosy všeobecných poštovních služeb na základě výše uvedené metodiky odděleného účetnictví a rozvrhování nákladů a výnosů.

| (73) | Polsko uvedlo, že vzhledem k i) informacím, které Polsko poskytlo ohledně metodiky účtování nákladů a souvisejících postupů, ii) předloženým údajům, iii) stávajícím právním předpisům o vyrovnávací platbě a iv) nezahrnutí přiměřeného zisku do základu pro výpočet výše vyrovnávací platby není možné, aby v rámci režimu podpory podnik PP obdržel nadměrnou vyrovnávací platbu za plnění závazku veřejné služby. |
| --- | --- |

(73)

Polsko uvedlo, že vzhledem k i) informacím, které Polsko poskytlo ohledně metodiky účtování nákladů a souvisejících postupů, ii) předloženým údajům, iii) stávajícím právním předpisům o vyrovnávací platbě a iv) nezahrnutí přiměřeného zisku do základu pro výpočet výše vyrovnávací platby není možné, aby v rámci režimu podpory podnik PP obdržel nadměrnou vyrovnávací platbu za plnění závazku veřejné služby.

V.   POSOUZENÍ

V.1   Hodnocení opatření jako státní podpory

| (74) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“. |
| --- | --- |

(74)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.

V.1.1   Existence státních prostředků

| (75) | Aby bylo možno výhody považovat za státní podporu, musí být možné přičíst je státu a musí být uděleny přímo či nepřímo ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(75)

Aby bylo možno výhody považovat za státní podporu, musí být možné přičíst je státu a musí být uděleny přímo či nepřímo ze státních prostředků.

| (76) | V daném případě bude vyrovnávací platba, která bude poskytnuta podniku PP za plnění jeho závazků všeobecných poštovních služeb, uhrazena ze státního rozpočtu. Právní základ pro poskytnutí této vyrovnávací platby představují zvláštní právní nástroje, například zákon ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP, poštovní zákon, nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003. |
| --- | --- |

(76)

V daném případě bude vyrovnávací platba, která bude poskytnuta podniku PP za plnění jeho závazků všeobecných poštovních služeb, uhrazena ze státního rozpočtu. Právní základ pro poskytnutí této vyrovnávací platby představují zvláštní právní nástroje, například zákon ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP, poštovní zákon, nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003.

| (77) | V daném případě jsou proto splněny dvě výše uvedené kumulativní podmínky. |
| --- | --- |

(77)

V daném případě jsou proto splněny dvě výše uvedené kumulativní podmínky.

V.1.2   Selektivita

| (78) | Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EUU mimoto zakazuje podpory, které „zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, tj. selektivní podporu. |
| --- | --- |

(78)

Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EUU mimoto zakazuje podpory, které „zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, tj. selektivní podporu.

| (79) | Vyrovnávací platba bude poskytnuta výhradně podniku PP, je tudíž selektivní. |
| --- | --- |

(79)

Vyrovnávací platba bude poskytnuta výhradně podniku PP, je tudíž selektivní.

V.1.3   Výhoda

| (80) | Aby opatření představovalo státní podporu, musí příjemcům poskytovat výhodu. |
| --- | --- |

(80)

Aby opatření představovalo státní podporu, musí příjemcům poskytovat výhodu.

| (81) | Z judikatury Soudního dvora Evropských společenství je zjevné, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, pokud splňuje určité podmínky (50). Pokud však vyrovnávací platba za závazek veřejné služby tyto podmínky nesplňuje a jsou-li splněna obecná kritéria použitelnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, pak tato vyrovnávací platba představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(81)

Z judikatury Soudního dvora Evropských společenství je zjevné, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, pokud splňuje určité podmínky (50). Pokud však vyrovnávací platba za závazek veřejné služby tyto podmínky nesplňuje a jsou-li splněna obecná kritéria použitelnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, pak tato vyrovnávací platba představuje státní podporu.

| (82) | Ve svém rozsudku ve věci Altmark Soudní dvůr stanovil podmínky, za nichž vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu, a to:






  — | „(...) Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány (...). |
| --- | --- | --- |

(82)

Ve svém rozsudku ve věci Altmark Soudní dvůr stanovil podmínky, za nichž vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu, a to:

—

„(...) Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány (...).

| — | (...) Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem (...). |
| --- | --- |

—

(...) Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem (...).

| — | (...) Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený (...). |
| --- | --- |

—

(...) Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený (...).

| — | (...) Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený v témže odvětví vynaložil se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.“ |
| --- | --- |

—

(...) Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, v konkrétním případě učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený v témže odvětví vynaložil se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.“

| (83) | Jsou-li splněna tato čtyři kumulativní kritéria, vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu, jelikož neuděluje hospodářskou výhodu, a nepoužije se čl. 107 odst. 1 a článek 108 Smlouvy o fungování EU. Pokud členské státy nedodrží tato kritéria a jsou-li splněna obecná kritéria použitelnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, představuje vyrovnávací platba za závazek veřejné služby státní podporu, kterou je nutno oznámit podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(83)

Jsou-li splněna tato čtyři kumulativní kritéria, vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu, jelikož neuděluje hospodářskou výhodu, a nepoužije se čl. 107 odst. 1 a článek 108 Smlouvy o fungování EU. Pokud členské státy nedodrží tato kritéria a jsou-li splněna obecná kritéria použitelnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, představuje vyrovnávací platba za závazek veřejné služby státní podporu, kterou je nutno oznámit podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

| (84) | V daném případě se Komise domnívá, že není splněno čtvrté kritérium. |
| --- | --- |

(84)

V daném případě se Komise domnívá, že není splněno čtvrté kritérium.

| (85) | Za prvé, veřejná služba nebyla zadána na základě otevřeného veřejného výběrového řízení. |
| --- | --- |

(85)

Za prvé, veřejná služba nebyla zadána na základě otevřeného veřejného výběrového řízení.

| (86) | Polské orgány za druhé neuvedly, že podnik PP dostává vyrovnávací platbu podle nákladů průměrného podniku v daném odvětví, a ani Komise není s to dospět k závěru, že náklady podniku PP jsou náklady průměrného, dobře řízeného podniku. Plánované dotace se mimoto vztahují na vzniklé ztráty. Lze tudíž vyvodit závěr, že je nutno mít za to, že dotyčné selektivní opatření poskytuje podniku PP výhodu, kterou lze považovat za hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(86)

Polské orgány za druhé neuvedly, že podnik PP dostává vyrovnávací platbu podle nákladů průměrného podniku v daném odvětví, a ani Komise není s to dospět k závěru, že náklady podniku PP jsou náklady průměrného, dobře řízeného podniku. Plánované dotace se mimoto vztahují na vzniklé ztráty. Lze tudíž vyvodit závěr, že je nutno mít za to, že dotyčné selektivní opatření poskytuje podniku PP výhodu, kterou lze považovat za hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

V.1.4   Ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže

| (87) | Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU zakazuje rovněž podpory, které ovlivňují obchod mezi členskými státy a které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(87)

Čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU zakazuje rovněž podpory, které ovlivňují obchod mezi členskými státy a které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž.

| (88) | Při posuzování těchto dvou podmínek nemusí Komise zjistit, že podpora skutečně ovlivňuje obchod mezi členskými státy a že je skutečně narušena hospodářská soutěž, nýbrž musí pouze přezkoumat, zda podpora může ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž (51). Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn. |
| --- | --- |

(88)

Při posuzování těchto dvou podmínek nemusí Komise zjistit, že podpora skutečně ovlivňuje obchod mezi členskými státy a že je skutečně narušena hospodářská soutěž, nýbrž musí pouze přezkoumat, zda podpora může ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž (51). Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn.

| (89) | Není nezbytné, aby se podnik PP sám podílel na obchodu uvnitř Unie. Podpora poskytnutá členským státem určitému podniku může pomoci zachovat nebo zvýšit činnost na domácím trhu, což má za následek, že podniky usazené v ostatních členských státech mají menší vyhlídky na proniknutí na trh dotyčného členského státu. Posílení podniku, který se až dosud nepodílel na obchodu uvnitř Unie, může mimoto tomuto podniku zajistit postavení, jež mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

(89)

Není nezbytné, aby se podnik PP sám podílel na obchodu uvnitř Unie. Podpora poskytnutá členským státem určitému podniku může pomoci zachovat nebo zvýšit činnost na domácím trhu, což má za následek, že podniky usazené v ostatních členských státech mají menší vyhlídky na proniknutí na trh dotyčného členského státu. Posílení podniku, který se až dosud nepodílel na obchodu uvnitř Unie, může mimoto tomuto podniku zajistit postavení, jež mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| (90) | Pokud jde segment listovních zásilek mimo vyhrazenou oblast, mají povolení k poskytování těchto služeb tři hospodářské subjekty. Těmito podniky jsou podnik PP, „Dystrybucja Polska Sp. z o.o.“ a „Indesys Dominik Steinhaus“. Podle polských orgánů je současné postavení podniku Poczta Polska v tomto segmentu dosud silné, jelikož jeden z jeho konkurentů („Dystrybucja Polska Sp. z o.o.“) se soustředí na distribuci tištěné reklamy a druhý omezuje své činnosti na oblast Mazovského vojvodství. |
| --- | --- |

(90)

Pokud jde segment listovních zásilek mimo vyhrazenou oblast, mají povolení k poskytování těchto služeb tři hospodářské subjekty. Těmito podniky jsou podnik PP, „Dystrybucja Polska Sp. z o.o.“ a „Indesys Dominik Steinhaus“. Podle polských orgánů je současné postavení podniku Poczta Polska v tomto segmentu dosud silné, jelikož jeden z jeho konkurentů („Dystrybucja Polska Sp. z o.o.“) se soustředí na distribuci tištěné reklamy a druhý omezuje své činnosti na oblast Mazovského vojvodství.

| (91) | Polský segment balíků a kurýrních služeb je vysoce konkurenční. Podíl podniku PP na trhu v segmentu balíků činí [...] a jeho podíl na trhu v segmentu kurýrních služeb činí [...] (52). Společnostmi působícími na tomto trhu jsou společnosti, které poskytují vysoce kvalitní služby, za něž účtují vysokou cenu (DHL, TNT, UPS), nebo společnosti poskytující základní služby (např. General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica). |
| --- | --- |

(91)

Polský segment balíků a kurýrních služeb je vysoce konkurenční. Podíl podniku PP na trhu v segmentu balíků činí [...] a jeho podíl na trhu v segmentu kurýrních služeb činí [...] (52). Společnostmi působícími na tomto trhu jsou společnosti, které poskytují vysoce kvalitní služby, za něž účtují vysokou cenu (DHL, TNT, UPS), nebo společnosti poskytující základní služby (např. General logistic systems, Opek, Schenker, X-Press Couriers, Blyskawica).

| (92) | Podíl podniku PP v segmentu doručování reklam činí přibližně [...], zatímco v segmentu neadresných tiskovin je to přibližně [...] (53). Navzdory [...] podílu podniku PP na trhu je u rostoucího počtu konkurentů pozorována agresivní politika. |
| --- | --- |

(92)

Podíl podniku PP v segmentu doručování reklam činí přibližně [...], zatímco v segmentu neadresných tiskovin je to přibližně [...] (53). Navzdory [...] podílu podniku PP na trhu je u rostoucího počtu konkurentů pozorována agresivní politika.

| (93) | Co se týká finančních služeb, Komise připomíná, že bankovní odvětví je již mnoho let otevřeno hospodářské soutěži. Postupná liberalizace posílila hospodářskou soutěž, což mohlo být již způsobeno volným pohybem kapitálu stanoveným ve Smlouvě o fungování EU. |
| --- | --- |

(93)

Co se týká finančních služeb, Komise připomíná, že bankovní odvětví je již mnoho let otevřeno hospodářské soutěži. Postupná liberalizace posílila hospodářskou soutěž, což mohlo být již způsobeno volným pohybem kapitálu stanoveným ve Smlouvě o fungování EU.

| (94) | Finanční činnosti podniku PP zahrnují prodej produktů náležejících společnosti Bank Pocztowy (dceřiné společnosti banky PKO BP), tj. úvěrů, účtů a vkladů, leasingové služby (prostřednictvím dceřiné společnosti podniku PP Post Media Serwis), různé finanční služby, včetně převodů peněžních prostředků na bankovní účty, doručování hotovosti do domu adresáta ve formě příkazu k výplatě v hotovosti, výběr koncesionářských rozhlasových a televizních poplatků a proplácení bankovních šeků vystavených různými bankami a úvěry v hotovosti. Podnik PP působí rovněž na trhu pojištění s distribucí pojistných a finančních produktů podniků s kapitálovými vazbami s podnikem Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion a TUW Pocztowe. Podnik PP spravuje rovněž penzijní fond s názvem Pocztylion – Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(94)

Finanční činnosti podniku PP zahrnují prodej produktů náležejících společnosti Bank Pocztowy (dceřiné společnosti banky PKO BP), tj. úvěrů, účtů a vkladů, leasingové služby (prostřednictvím dceřiné společnosti podniku PP Post Media Serwis), různé finanční služby, včetně převodů peněžních prostředků na bankovní účty, doručování hotovosti do domu adresáta ve formě příkazu k výplatě v hotovosti, výběr koncesionářských rozhlasových a televizních poplatků a proplácení bankovních šeků vystavených různými bankami a úvěry v hotovosti. Podnik PP působí rovněž na trhu pojištění s distribucí pojistných a finančních produktů podniků s kapitálovými vazbami s podnikem Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion a TUW Pocztowe. Podnik PP spravuje rovněž penzijní fond s názvem Pocztylion – Arka PTE S.A.

| (95) | Vzhledem ke skutečnosti, že podnik PP distribuuje pojistné a finanční produkty dceřiné společnosti nebo společností ve spojení, soutěží s jinými bankami, pojišťovnami a makléři. V posledních letech mimoto podnik PP významně rozšířil škálu platebních služeb pro zákazníky a k tradičním poštovním nástrojům přidal nástroje, jež byly původně doménou bank (debetní a kreditní karty, převody úvěrů, trvalé příkazy k inkasu k hrazení účtů za veřejné služby). Tento vývoj zvýšil nahraditelnost finančních služeb nabízených podnikem PP ve vztahu k službám nabízeným bankami. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem ke skutečnosti, že podnik PP distribuuje pojistné a finanční produkty dceřiné společnosti nebo společností ve spojení, soutěží s jinými bankami, pojišťovnami a makléři. V posledních letech mimoto podnik PP významně rozšířil škálu platebních služeb pro zákazníky a k tradičním poštovním nástrojům přidal nástroje, jež byly původně doménou bank (debetní a kreditní karty, převody úvěrů, trvalé příkazy k inkasu k hrazení účtů za veřejné služby). Tento vývoj zvýšil nahraditelnost finančních služeb nabízených podnikem PP ve vztahu k službám nabízeným bankami.

| (96) | V Polsku působí finanční instituce z různých členských států, a to přímo prostřednictvím poboček nebo zastoupení, či nepřímo ovládáním bank a finančních institucí se sídlem v Polsku. |
| --- | --- |

(96)

V Polsku působí finanční instituce z různých členských států, a to přímo prostřednictvím poboček nebo zastoupení, či nepřímo ovládáním bank a finančních institucí se sídlem v Polsku.

| (97) | Závěrem, v odvětví poštovních a finančních služeb existuje mezi podniky z různých členských států hospodářská soutěž. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, která by mohla být poskytnuta podniku PP, by posílila postavení podniku PP vůči podnikům poskytujícím poštovní a finanční služby usazeným v Polsku nebo v ostatních členských státech, což by mohlo vést k větším potížím při vstupu na polský trh. Opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(97)

Závěrem, v odvětví poštovních a finančních služeb existuje mezi podniky z různých členských států hospodářská soutěž. Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, která by mohla být poskytnuta podniku PP, by posílila postavení podniku PP vůči podnikům poskytujícím poštovní a finanční služby usazeným v Polsku nebo v ostatních členských státech, což by mohlo vést k větším potížím při vstupu na polský trh. Opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

V.1.5   Závěr

| (98) | Jakákoli vyrovnávací platba poskytnutá na základě stávajícího režimu podniku PP by představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(98)

Jakákoli vyrovnávací platba poskytnutá na základě stávajícího režimu podniku PP by představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

V.2   Posouzení slučitelnosti podpory

| (99) | Jak bylo uvedeno v oddíle 1, na základě rozhodnutí ze dne 9. ledna 2007 je řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES i nadále otevřené, co se týká období ode dne 1. ledna 2006. |
| --- | --- |

(99)

Jak bylo uvedeno v oddíle 1, na základě rozhodnutí ze dne 9. ledna 2007 je řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES i nadále otevřené, co se týká období ode dne 1. ledna 2006.

| (100) | Bod 25 rámce Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby z roku 2005 (54) (dále jen „rámec“) uvádí, že se „tento rámec použije po dobu šesti let ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“. V bodě 26 rámce je uvedeno, že „Komise použije ustanovení tohoto rámce na veškerou podporu, která jí bude oznámena, a rozhodne o těchto projektech po zveřejnění rámce v Úředním věstníku, i pokud byly tyto projekty oznámeny před zveřejněním“. |
| --- | --- |

(100)

Bod 25 rámce Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby z roku 2005 (54) (dále jen „rámec“) uvádí, že se „tento rámec použije po dobu šesti let ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“. V bodě 26 rámce je uvedeno, že „Komise použije ustanovení tohoto rámce na veškerou podporu, která jí bude oznámena, a rozhodne o těchto projektech po zveřejnění rámce v Úředním věstníku, i pokud byly tyto projekty oznámeny před zveřejněním“.

| (101) | Dotyčná podpora byla polskými orgány oznámena v rámci řízení o „přechodném mechanismu“ (viz rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 ze dne 25. června 2005). Z toho vyplývá, že použitelným právním předpisem pro posouzení slučitelnosti režimu v období 2006–2011 je rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby. |
| --- | --- |

(101)

Dotyčná podpora byla polskými orgány oznámena v rámci řízení o „přechodném mechanismu“ (viz rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 ze dne 25. června 2005). Z toho vyplývá, že použitelným právním předpisem pro posouzení slučitelnosti režimu v období 2006–2011 je rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby.

| (102) | Komise se domnívá, že při současném stupni rozvoje vnitřního trhu může být vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, která představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, prohlášena za slučitelnou se Smlouvou podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, jestliže je nezbytná pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu a jestliže neovlivňuje rozvoj obchodu do takové míry, aby to bylo v rozporu se zájmy Unie. |
| --- | --- |

(102)

Komise se domnívá, že při současném stupni rozvoje vnitřního trhu může být vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, která představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, prohlášena za slučitelnou se Smlouvou podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, jestliže je nezbytná pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu a jestliže neovlivňuje rozvoj obchodu do takové míry, aby to bylo v rozporu se zájmy Unie.

| (103) | V zájmu dosažení této rovnováhy použije Komise k posouzení slučitelnosti dotyčné podpory ustanovení rámce. Rámec uvádí tři základní kritéria slučitelnosti: i) dotyčná služba je skutečnou veřejnou službou (tj. její uznání za službu obecného hospodářského zájmu není zjevným omylem), ii) služba je svěřena podniku prostřednictvím úředního aktu, který obsahuje prvky uvedené v oddíle 2.3 výše zmíněného rámce Společenství, a iii) podnik neobdrží nadměrnou vyrovnávací platbu za poskytování veřejné služby (s přihlédnutím k přiměřenému zisku). |
| --- | --- |

(103)

V zájmu dosažení této rovnováhy použije Komise k posouzení slučitelnosti dotyčné podpory ustanovení rámce. Rámec uvádí tři základní kritéria slučitelnosti: i) dotyčná služba je skutečnou veřejnou službou (tj. její uznání za službu obecného hospodářského zájmu není zjevným omylem), ii) služba je svěřena podniku prostřednictvím úředního aktu, který obsahuje prvky uvedené v oddíle 2.3 výše zmíněného rámce Společenství, a iii) podnik neobdrží nadměrnou vyrovnávací platbu za poskytování veřejné služby (s přihlédnutím k přiměřenému zisku).

V.2.1   Skutečná služba obecného hospodářského zájmu

| (104) | Jak je uvedeno v rámci, členské státy mají velkou volnost, pokud jde o povahu služeb, jež mohou být považovány za služby obecného hospodářského zájmu. Úkolem Komise je zajistit, že tato volnost je uplatňována bez jakéhokoli zjevného omylu, pokud jde o vymezení služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(104)

Jak je uvedeno v rámci, členské státy mají velkou volnost, pokud jde o povahu služeb, jež mohou být považovány za služby obecného hospodářského zájmu. Úkolem Komise je zajistit, že tato volnost je uplatňována bez jakéhokoli zjevného omylu, pokud jde o vymezení služeb obecného hospodářského zájmu.

| (105) | Závazkem veřejné služby, který je svěřen podniku PP, je poskytování všeobecných poštovních služeb v souladu s poštovní směrnicí (viz oddíl II.2). Poskytování všeobecných poštovních služeb na celém území Polska s cílem nabízet obyvatelům Polska stejné základní služby za stejné náklady je klasickým případem služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(105)

Závazkem veřejné služby, který je svěřen podniku PP, je poskytování všeobecných poštovních služeb v souladu s poštovní směrnicí (viz oddíl II.2). Poskytování všeobecných poštovních služeb na celém území Polska s cílem nabízet obyvatelům Polska stejné základní služby za stejné náklady je klasickým případem služby obecného hospodářského zájmu.

| (106) | Všeobecné poštovní služby svěřené podniku PP jsou proto považovány za službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 106 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(106)

Všeobecné poštovní služby svěřené podniku PP jsou proto považovány za službu obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 106 Smlouvy o fungování EU.

V.2.2   Potřeba nástroje, který stanoví závazky veřejné služby a metody výpočtu vyrovnávací platby (pověření)

| (107) | Jak je uvedeno v rámci, službou obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 86 Smlouvy o ES se rozumí, že dotčeným podnikům stát svěřil zvláštní úkol. Odpovědnost za poskytování služby obecného hospodářského zájmu musí být dotčenému podniku svěřena prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů. |
| --- | --- |

(107)

Jak je uvedeno v rámci, službou obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 86 Smlouvy o ES se rozumí, že dotčeným podnikům stát svěřil zvláštní úkol. Odpovědnost za poskytování služby obecného hospodářského zájmu musí být dotčenému podniku svěřena prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů.

| (108) | V daném případě jsou právními nástroji, které stanoví závazky veřejné služby a svěřují podniku PP poskytování služby obecného hospodářského zájmu, kterou představují všeobecné poštovní služby, poštovní zákon ze dne 12. července 2003 a nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb (viz oddíly II.2, II.3 a IV.4). |
| --- | --- |

(108)

V daném případě jsou právními nástroji, které stanoví závazky veřejné služby a svěřují podniku PP poskytování služby obecného hospodářského zájmu, kterou představují všeobecné poštovní služby, poštovní zákon ze dne 12. července 2003 a nařízení ministra infrastruktury ze dne 9. ledna 2004 o podmínkách pro poskytování všeobecných poštovních služeb (viz oddíly II.2, II.3 a IV.4).

| (109) | V souladu s oddílem 2.3 výše uvedeného rámce Společenství tyto akty musí stanovit zejména:






  — | přesnou povahu závazku veřejné služby (závazek všeobecných poštovních služeb) (3 bod 25 poštovního zákona), |
| --- | --- | --- |

(109)

V souladu s oddílem 2.3 výše uvedeného rámce Společenství tyto akty musí stanovit zejména:

—

přesnou povahu závazku veřejné služby (závazek všeobecných poštovních služeb) (3 bod 25 poštovního zákona),

| — | dotčený podnik (PP) a území (území celého státu) (3 bod 25 poštovního zákona), |
| --- | --- |

—

dotčený podnik (PP) a území (území celého státu) (3 bod 25 poštovního zákona),

| — | povahu výhradních práv udělených podniku PP (46 odst. 2 poštovního zákona). |
| --- | --- |

—

povahu výhradních práv udělených podniku PP (46 odst. 2 poštovního zákona).

| (110) | Ačkoliv 52 a 52.a poštovního zákona a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 již stanoví určité zásady týkající se vyrovnávací platby (55), tyto zásady nepostačují, aby bylo možno mít za to, že jsou zcela splněny požadavky stanovené v bod 12 písm. d) a e) rámce. |
| --- | --- |

(110)

Ačkoliv 52 a 52.a poštovního zákona a nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 již stanoví určité zásady týkající se vyrovnávací platby (55), tyto zásady nepostačují, aby bylo možno mít za to, že jsou zcela splněny požadavky stanovené v bod 12 písm. d) a e) rámce.

| (111) | V současnosti je podle 2 odst. 2 nařízení druh výsledků, jež mají být přiděleny službám, omezen na „náklady na prodané produkty, zboží a materiály“, „prodejní náklady“, „obecné a správní náklady“ a „úroky ze závazků v rámci financování poštovních služeb včetně kurzových rozdílů“. Komise se tudíž domnívá, že ve vnitrostátních aktech nebyly stanoveny všechny ukazatele, které jsou důležité pro výpočet vyrovnávací platby. Vzhledem ke skutečnosti, že některé náklady a výnosy (56) jsou ve vnitrostátních aktech v seznamu položek, jež mají být přiděleny službám, zcela vynechány, byly vynechány rovněž jejich následná kontrola a přezkoumání (viz oddíl V.2.3.3). |
| --- | --- |

(111)

V současnosti je podle 2 odst. 2 nařízení druh výsledků, jež mají být přiděleny službám, omezen na „náklady na prodané produkty, zboží a materiály“, „prodejní náklady“, „obecné a správní náklady“ a „úroky ze závazků v rámci financování poštovních služeb včetně kurzových rozdílů“. Komise se tudíž domnívá, že ve vnitrostátních aktech nebyly stanoveny všechny ukazatele, které jsou důležité pro výpočet vyrovnávací platby. Vzhledem ke skutečnosti, že některé náklady a výnosy (56) jsou ve vnitrostátních aktech v seznamu položek, jež mají být přiděleny službám, zcela vynechány, byly vynechány rovněž jejich následná kontrola a přezkoumání (viz oddíl V.2.3.3).

| (112) | 52.a odst. 4 poštovního zákona stanoví určité požadavky uložené UKE za účelem schválení dotace představující vyrovnávací platbu pro provozovatele poštovních služeb za plnění závazku všeobecných služeb, tj. předchozí předložení 1) finančního výkazu veřejného provozovatele osvědčeného auditorem, 2) informací o splnění podmínek pověření a 3) informací týkajících se ověřených požadavků na vedení účetních knih a nákladové účetnictví, jak je uvedeno v 52 odst. 1 a 2. Z výše objasněných důvodů se Komise vzhledem ke skutečnosti, že 52 odst. 2 přímo odkazuje na nařízení a toto nařízení stanoví přiřazování pouze určitých nákladů službám, domnívá, že v příslušném vnitrostátním aktu (aktech) nejsou vzaty v úvahu všechny ukazatele důležité pro výpočet vyrovnávací platby. Nejsou-li vzaty v úvahu všechny ukazatele důležité pro výpočet vyrovnávací platby, je nutno mít za to, že není splněn rovněž požadavek týkající se upřesnění ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby, v příslušných vnitrostátních aktech. Toto tvrzení potvrzuje omezený rozsah každoročně prováděného ověřování (viz další vysvětlení v oddíle V.2.3.5). Analogicky se nezdá, že by předpisy zkoumané Komisí obsahovaly ujednání, jež zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena. |
| --- | --- |

(112)

52.a odst. 4 poštovního zákona stanoví určité požadavky uložené UKE za účelem schválení dotace představující vyrovnávací platbu pro provozovatele poštovních služeb za plnění závazku všeobecných služeb, tj. předchozí předložení 1) finančního výkazu veřejného provozovatele osvědčeného auditorem, 2) informací o splnění podmínek pověření a 3) informací týkajících se ověřených požadavků na vedení účetních knih a nákladové účetnictví, jak je uvedeno v 52 odst. 1 a 2. Z výše objasněných důvodů se Komise vzhledem ke skutečnosti, že 52 odst. 2 přímo odkazuje na nařízení a toto nařízení stanoví přiřazování pouze určitých nákladů službám, domnívá, že v příslušném vnitrostátním aktu (aktech) nejsou vzaty v úvahu všechny ukazatele důležité pro výpočet vyrovnávací platby. Nejsou-li vzaty v úvahu všechny ukazatele důležité pro výpočet vyrovnávací platby, je nutno mít za to, že není splněn rovněž požadavek týkající se upřesnění ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby, v příslušných vnitrostátních aktech. Toto tvrzení potvrzuje omezený rozsah každoročně prováděného ověřování (viz další vysvětlení v oddíle V.2.3.5). Analogicky se nezdá, že by předpisy zkoumané Komisí obsahovaly ujednání, jež zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena.

| (113) | Komise proto konstatuje, že požadavky, aby v příslušných vnitrostátních aktech byly upřesněny i) ukazatele pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby (bod 12 písm. d) rámce) a ii) ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena (bod 12 písm. e) rámce), nejsou zcela splněny. Z výše objasněných důvodů Komise mimoto považuje za vhodné v příslušném vnitrostátním aktu jednoznačně upřesnit cíl každoročního ověření, tedy zajistit, aby nedošlo k vyplacení nadměrné vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(113)

Komise proto konstatuje, že požadavky, aby v příslušných vnitrostátních aktech byly upřesněny i) ukazatele pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby (bod 12 písm. d) rámce) a ii) ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena (bod 12 písm. e) rámce), nejsou zcela splněny. Z výše objasněných důvodů Komise mimoto považuje za vhodné v příslušném vnitrostátním aktu jednoznačně upřesnit cíl každoročního ověření, tedy zajistit, aby nedošlo k vyplacení nadměrné vyrovnávací platby.

| (114) | Závěrem, pověření neobsahuje veškeré prvky požadované rámcem pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, a sice prvky uvedené v bodě 12 písm. d) a e) rámce. Lze mít tudíž za to, že druhé kritérium je splněno pouze částečně, a je nutno přijmout vhodná nápravná opatření k zahrnutí nákladů a výnosů uvedených v bodě 128 podbodu i) za účelem posouzení, zda je poskytnutí vyrovnávací platby podniku PP na základě dotyčného opatření nezbytné, a za účelem zajištění slučitelnosti této vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(114)

Závěrem, pověření neobsahuje veškeré prvky požadované rámcem pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, a sice prvky uvedené v bodě 12 písm. d) a e) rámce. Lze mít tudíž za to, že druhé kritérium je splněno pouze částečně, a je nutno přijmout vhodná nápravná opatření k zahrnutí nákladů a výnosů uvedených v bodě 128 podbodu i) za účelem posouzení, zda je poskytnutí vyrovnávací platby podniku PP na základě dotyčného opatření nezbytné, a za účelem zajištění slučitelnosti této vyrovnávací platby.

| (115) | Analýza provádění režimu uvedená v oddíle V.2.3 jednoznačněji ukáže praktické důsledky neúplného stanovení ukazatelů a ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(115)

Analýza provádění režimu uvedená v oddíle V.2.3 jednoznačněji ukáže praktické důsledky neúplného stanovení ukazatelů a ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby.

V.2.3   Žádná nadměrná vyrovnávací platba

| (116) | Podle bodu 14 rámce je „(...) výše vyrovnávací platby omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby s ohledem na příslušné výnosy a přiměřený zisk za plnění těchto závazků“. V rámci je rovněž uvedeno, že „(...) náklady, které mají být zohledněny, se rozumějí veškeré náklady vynaložené na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. (...) Vykonává-li dotčený podnik rovněž činnosti mimo rozsah služeb obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit pouze náklady spojené s poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (...).“ |
| --- | --- |

(116)

Podle bodu 14 rámce je „(...) výše vyrovnávací platby omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby s ohledem na příslušné výnosy a přiměřený zisk za plnění těchto závazků“. V rámci je rovněž uvedeno, že „(...) náklady, které mají být zohledněny, se rozumějí veškeré náklady vynaložené na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. (...) Vykonává-li dotčený podnik rovněž činnosti mimo rozsah služeb obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit pouze náklady spojené s poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (...).“

| (117) | Činnosti podniku PP nejsou omezeny na služby obecného hospodářského zájmu (viz oddíl II.1). |
| --- | --- |

(117)

Činnosti podniku PP nejsou omezeny na služby obecného hospodářského zájmu (viz oddíl II.1).

| (118) | Aby bylo možno vyvodit závěr, že toto kritérium je splněno, je v tomto případě nutné vyčíslit náklady na závazek veřejné služby (všeobecné poštovní služby) uložený podniku PP pověřujícími akty a poté je porovnat s výhodami, které podniku PP udělí stát. |
| --- | --- |

(118)

Aby bylo možno vyvodit závěr, že toto kritérium je splněno, je v tomto případě nutné vyčíslit náklady na závazek veřejné služby (všeobecné poštovní služby) uložený podniku PP pověřujícími akty a poté je porovnat s výhodami, které podniku PP udělí stát.

| (119) | 52a polského poštovního zákona jednoznačně zakazuje poskytování nadměrné vyrovnávací platby: „1. Veřejný provozovatel, který je povinen poskytovat všeobecné poštovní služby, obdrží ze státního rozpočtu dotaci na poskytované všeobecné poštovní služby, pokud mu vznikne ztráta. 2. Výše dotace je stanovena rozpočtovým zákonem s přihlédnutím k zásadě, že celková výše dotace nesmí překročit rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy, které plynou z poskytování těchto služeb ...“. |
| --- | --- |

(119)

52a polského poštovního zákona jednoznačně zakazuje poskytování nadměrné vyrovnávací platby: „1. Veřejný provozovatel, který je povinen poskytovat všeobecné poštovní služby, obdrží ze státního rozpočtu dotaci na poskytované všeobecné poštovní služby, pokud mu vznikne ztráta. 2. Výše dotace je stanovena rozpočtovým zákonem s přihlédnutím k zásadě, že celková výše dotace nesmí překročit rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy, které plynou z poskytování těchto služeb ...“.

V.2.3.1.   Skutečné výsledky

| (120) | Komise zjistila, že ve finančních výkazech byly zaevidovány rovněž celkové částky některých kategorií výnosů a nákladů uvedených v analytickém účetnictví. Vzhledem ke skutečnosti, že analytické účetnictví je prováděno v rámci finančního účetnictví (57) a to každoročně podléhá nezávislému auditu, jenž nevedl k žádným podstatným výhradám, nemá Komise důvod pochybovat, že předložené vnitřní výnosy a náklady skutečně vznikly. |
| --- | --- |

(120)

Komise zjistila, že ve finančních výkazech byly zaevidovány rovněž celkové částky některých kategorií výnosů a nákladů uvedených v analytickém účetnictví. Vzhledem ke skutečnosti, že analytické účetnictví je prováděno v rámci finančního účetnictví (57) a to každoročně podléhá nezávislému auditu, jenž nevedl k žádným podstatným výhradám, nemá Komise důvod pochybovat, že předložené vnitřní výnosy a náklady skutečně vznikly.

V.2.3.2.   Přiměřené oddělení účtů za účelem výpočtu čistého výsledku plnění závazku veřejné služby

| (121) | Podnik PP je nejen poskytovatelem služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž poskytuje rovněž jiné obchodní služby. Ustanovení čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES ukládají podniku závazek vést v rámci vnitřního účetního systému oddělené účty. |
| --- | --- |

(121)

Podnik PP je nejen poskytovatelem služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž poskytuje rovněž jiné obchodní služby. Ustanovení čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES ukládají podniku závazek vést v rámci vnitřního účetního systému oddělené účty.

| (122) | Na základě čl. 52 odst. 1 poštovního zákona musí podnik PP vést účetnictví způsobem, který umožní vypočítat náklady zvlášť pro každou vyhrazenou službu a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné poštovní služby. |
| --- | --- |

(122)

Na základě čl. 52 odst. 1 poštovního zákona musí podnik PP vést účetnictví způsobem, který umožní vypočítat náklady zvlášť pro každou vyhrazenou službu a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné poštovní služby.

| (123) | Komise ověřila, že vnitřní účetní systém jednoznačně rozlišuje účty pro všeobecné služby (s rozdělením na vyhrazené a nevyhrazené) a jiné služby. Polsko podalo důkazy o tomto rozdělení předložením výsledků podle jednotlivých účtů služeb a souhrnných výsledků podle skupin služeb. |
| --- | --- |

(123)

Komise ověřila, že vnitřní účetní systém jednoznačně rozlišuje účty pro všeobecné služby (s rozdělením na vyhrazené a nevyhrazené) a jiné služby. Polsko podalo důkazy o tomto rozdělení předložením výsledků podle jednotlivých účtů služeb a souhrnných výsledků podle skupin služeb.

| (124) | Jak dokládají informace předložené Komisi a každoroční přezkoumání prováděné vnitrostátním regulačním orgánem, výsledky podniku PP jsou vypočteny pro každou vyhrazenou službu zvlášť (58) a společně pro každou z těchto skupin i) nevyhrazené všeobecné poštovní služby a ii) ostatní obchodní služby (mimo služby obecného hospodářského zájmu) v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona. |
| --- | --- |

(124)

Jak dokládají informace předložené Komisi a každoroční přezkoumání prováděné vnitrostátním regulačním orgánem, výsledky podniku PP jsou vypočteny pro každou vyhrazenou službu zvlášť (58) a společně pro každou z těchto skupin i) nevyhrazené všeobecné poštovní služby a ii) ostatní obchodní služby (mimo služby obecného hospodářského zájmu) v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona.

| (125) | Konkrétně pro roky 2006 a 2007 zprávy vnitrostátního regulačního orgánu uvádějí, že podnik PP jakožto veřejný provozovatel poskytující všeobecné poštovní služby vede účetní knihy a nákladové účetnictví způsobem, který umožňuje přiřadit náklady pro každou vyhrazenou službu a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné poštovní služby v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona. |
| --- | --- |

(125)

Konkrétně pro roky 2006 a 2007 zprávy vnitrostátního regulačního orgánu uvádějí, že podnik PP jakožto veřejný provozovatel poskytující všeobecné poštovní služby vede účetní knihy a nákladové účetnictví způsobem, který umožňuje přiřadit náklady pro každou vyhrazenou službu a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné poštovní služby v souladu s požadavky stanovenými v 52 odst. 1 poštovního zákona.

| (126) | Na základě informací zaslaných Polskem ohledně oddělení účtů ze strany podniku PP, důkazů vyplývajících z externího ověření provedeného s ohledem na náležité vedení odděleného účetnictví pro všeobecné a jiné služby a kontrol provedených Komisí lze vyvodit odůvodněný závěr, že rozdělení účtů na obchodní činnosti a činnosti vykonávané podnikem PP v rámci závazků veřejné služby je náležité. Komise proto zastává názor, že podnik PP vede přiměřeně oddělené účty způsobem, který umožňuje vypočítat náklady zvlášť pro každou službu z vyhrazené oblasti a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné služby, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES. |
| --- | --- |

(126)

Na základě informací zaslaných Polskem ohledně oddělení účtů ze strany podniku PP, důkazů vyplývajících z externího ověření provedeného s ohledem na náležité vedení odděleného účetnictví pro všeobecné a jiné služby a kontrol provedených Komisí lze vyvodit odůvodněný závěr, že rozdělení účtů na obchodní činnosti a činnosti vykonávané podnikem PP v rámci závazků veřejné služby je náležité. Komise proto zastává názor, že podnik PP vede přiměřeně oddělené účty způsobem, který umožňuje vypočítat náklady zvlášť pro každou službu z vyhrazené oblasti a společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na všeobecné poštovní služby a jiné služby, jak je stanoveno v čl. 14 odst. 2 směrnice 97/67/ES.

V.2.3.3.   Úplné přidělení nákladů a výnosů službám

| (127) | Jako součást přezkumu provedla Komise ověření úplnosti poskytnutých finančních údajů porovnáním souhrnných údajů podniku PP z analytického účetnictví s výkazem zisků a ztrát. |
| --- | --- |

(127)

Jako součást přezkumu provedla Komise ověření úplnosti poskytnutých finančních údajů porovnáním souhrnných údajů podniku PP z analytického účetnictví s výkazem zisků a ztrát.

| (128) | Komise zjistila, že i) náklady a výnosy u určitých kategorií, tj. „ostatní provozní výsledky“ (59), „mimořádné výsledky“ a některé „finanční výsledky“, nebyly službám přiděleny a že ii) nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 omezilo druh nákladů, jež mají být přiřazeny službám, na „náklady na prodané produkty, zboží a materiál“, „prodejní náklady“, „obecné a správní náklady“ a „úroky ze závazků v rámci financování poštovních služeb včetně kurzových rozdílů“. Relativní význam těchto nákladů a výnosů, jejichž přidělení se ve vnitrostátních předpisech nepředpokládá, v roce 2006 představuje 2,5 % a 1,5 % příslušných celkových částek. Ačkoliv náklady a výnosy, které nebyly přiřazeny službám, lze v minulosti považovat za okrajové vzhledem k jejich relativnímu významu, v budoucnu může být jejich význam podstatný. |
| --- | --- |

(128)

Komise zjistila, že i) náklady a výnosy u určitých kategorií, tj. „ostatní provozní výsledky“ (59), „mimořádné výsledky“ a některé „finanční výsledky“, nebyly službám přiděleny a že ii) nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003 omezilo druh nákladů, jež mají být přiřazeny službám, na „náklady na prodané produkty, zboží a materiál“, „prodejní náklady“, „obecné a správní náklady“ a „úroky ze závazků v rámci financování poštovních služeb včetně kurzových rozdílů“. Relativní význam těchto nákladů a výnosů, jejichž přidělení se ve vnitrostátních předpisech nepředpokládá, v roce 2006 představuje 2,5 % a 1,5 % příslušných celkových částek. Ačkoliv náklady a výnosy, které nebyly přiřazeny službám, lze v minulosti považovat za okrajové vzhledem k jejich relativnímu významu, v budoucnu může být jejich význam podstatný.

| (129) | Pokud jde o minulost, Polsko předložilo nové informace, podle nichž byly tyto „nepřidělené výsledky“ následně připsány všeobecným službám (vyhrazeným a nevyhrazeným) a jiným než všeobecným službám (v rozdělení na poštovní, finanční a ostatní služby). Polsko mimoto poskytlo vysvětlení metodiky použité k přidělení těchto výsledků službám. To vše prokazuje, že podnik PP předložil přiměřenou metodiku pro přidělení těchto výsledků. |
| --- | --- |

(129)

Pokud jde o minulost, Polsko předložilo nové informace, podle nichž byly tyto „nepřidělené výsledky“ následně připsány všeobecným službám (vyhrazeným a nevyhrazeným) a jiným než všeobecným službám (v rozdělení na poštovní, finanční a ostatní služby). Polsko mimoto poskytlo vysvětlení metodiky použité k přidělení těchto výsledků službám. To vše prokazuje, že podnik PP předložil přiměřenou metodiku pro přidělení těchto výsledků.

| (130) | Ostatní kategorie vnitřních nákladů a výnosů (60) bylo možno porovnat s výkazem zisků a ztrát. |
| --- | --- |

(130)

Ostatní kategorie vnitřních nákladů a výnosů (60) bylo možno porovnat s výkazem zisků a ztrát.

| (131) | Komise proto považuje za nezbytné, aby byly službám systematicky přidělovány veškeré výnosy a náklady uvedené v bodě 128 podbodu i) v souladu se zásadou úplného přidělení výsledků a s podmínkami stanovenými v rámci. |
| --- | --- |

(131)

Komise proto považuje za nezbytné, aby byly službám systematicky přidělovány veškeré výnosy a náklady uvedené v bodě 128 podbodu i) v souladu se zásadou úplného přidělení výsledků a s podmínkami stanovenými v rámci.

V.2.3.4.   Náležitá metoda rozvrhování nákladů a její odpovídající provádění

| (132) | Jak je uvedeno výše, čl. 52 odst. 2 poštovního zákona vyžaduje, aby „ministr příslušný pro veřejné finanční záležitosti po konzultaci s ministrem příslušným pro spoje nařízením stanovil způsob přidělování nákladů podle zásady, že tato metoda umožní výpočet jednotkových nákladů s ohledem na odstavec 1“. |
| --- | --- |

(132)

Jak je uvedeno výše, čl. 52 odst. 2 poštovního zákona vyžaduje, aby „ministr příslušný pro veřejné finanční záležitosti po konzultaci s ministrem příslušným pro spoje nařízením stanovil způsob přidělování nákladů podle zásady, že tato metoda umožní výpočet jednotkových nákladů s ohledem na odstavec 1“.

| (133) | V souladu s výše uvedeným 52 odst. 2 vydal dne 24. prosince 2003 ministr financí nařízení o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby, které provádí čl. 14 odst. 3 směrnice. |
| --- | --- |

(133)

V souladu s výše uvedeným 52 odst. 2 vydal dne 24. prosince 2003 ministr financí nařízení o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby, které provádí čl. 14 odst. 3 směrnice.

| (134) | Zprávy vydané vnitrostátním regulačním orgánem uvádějí, že podnik PP přiřazuje náklady přímo nebo nepřímo k nákladům na poskytnuté služby a provádí toto přidělování v souladu s nařízením ministra financí ze dne 24. prosince 2003 o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby. Vnitrostátní regulační orgán každoročně potvrdil, že náklady podniku PP byly přiděleny následovně:






  i. | náklady související pouze s jednou službou nebo skupinou služeb jsou přímo připsány této službě nebo skupině služeb na základě účetních dokladů, |
| --- | --- | --- |

(134)

Zprávy vydané vnitrostátním regulačním orgánem uvádějí, že podnik PP přiřazuje náklady přímo nebo nepřímo k nákladům na poskytnuté služby a provádí toto přidělování v souladu s nařízením ministra financí ze dne 24. prosince 2003 o způsobu rozvrhování nákladů provozovatele poskytujícího všeobecné poštovní služby. Vnitrostátní regulační orgán každoročně potvrdil, že náklady podniku PP byly přiděleny následovně:

i.

náklady související pouze s jednou službou nebo skupinou služeb jsou přímo připsány této službě nebo skupině služeb na základě účetních dokladů,

| ii. | náklady přímo spojené s několika službami jsou připisovány jednotlivým službám nebo skupinám služeb na základě analýzy hodnoty činitelů vedoucích k vzniku těchto nákladů v rámci dané služby nebo skupiny služeb, |
| --- | --- |

ii.

náklady přímo spojené s několika službami jsou připisovány jednotlivým službám nebo skupinám služeb na základě analýzy hodnoty činitelů vedoucích k vzniku těchto nákladů v rámci dané služby nebo skupiny služeb,

| iii. | v případě, že náklady nelze přiřadit přímo, jsou náklady související s několika službami připisovány jednotlivým službám nebo skupinám služeb na základě jejich vztahu s danou skupinou nákladů přímo souvisejících s touto službou nebo skupinou služeb, |
| --- | --- |

iii.

v případě, že náklady nelze přiřadit přímo, jsou náklady související s několika službami připisovány jednotlivým službám nebo skupinám služeb na základě jejich vztahu s danou skupinou nákladů přímo souvisejících s touto službou nebo skupinou služeb,

| iv. | není-li možné přidělit náklady přímo nebo nepřímo, jsou ostatní náklady připisovány jednotlivým službám na základě obecného ukazatele, který je vypočítán jako poměr nákladů přímo a nepřímo přidělených dané službě nebo skupině služeb k celkovým nákladům připsaným všem službám nebo skupinám služeb. |
| --- | --- |

iv.

není-li možné přidělit náklady přímo nebo nepřímo, jsou ostatní náklady připisovány jednotlivým službám na základě obecného ukazatele, který je vypočítán jako poměr nákladů přímo a nepřímo přidělených dané službě nebo skupině služeb k celkovým nákladům připsaným všem službám nebo skupinám služeb.

| (135) | Ačkoliv v roce 2006 bylo pouze [...] nákladů považováno za přímé náklady, Komise nezjistila žádný důvod pro zpochybnění správného rozdělení nákladů na přímé a nepřímé náklady. Kontroly provedené vnitrostátním regulačním orgánem a auditory mimoto obsahovaly závěr, že „byla zavedena kontrola přímých nákladů a tato kontrola funguje účinně“. |
| --- | --- |

(135)

Ačkoliv v roce 2006 bylo pouze [...] nákladů považováno za přímé náklady, Komise nezjistila žádný důvod pro zpochybnění správného rozdělení nákladů na přímé a nepřímé náklady. Kontroly provedené vnitrostátním regulačním orgánem a auditory mimoto obsahovaly závěr, že „byla zavedena kontrola přímých nákladů a tato kontrola funguje účinně“.

| (136) | Pokud jde o nepřímé náklady (viz oddíl „IV.2.1 Systém přiřazování nákladů“), Komise zastává názor, že klíče používané k přidělení jednotlivých hlavních kategorií nepřímých nákladů (tj. provozních nákladů, dopravních nákladů, nákladů na údržbu sítě a ostatních nepřímých nákladů) službám jsou přiměřené, ačkoliv je jejich počet omezený. |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o nepřímé náklady (viz oddíl „IV.2.1 Systém přiřazování nákladů“), Komise zastává názor, že klíče používané k přidělení jednotlivých hlavních kategorií nepřímých nákladů (tj. provozních nákladů, dopravních nákladů, nákladů na údržbu sítě a ostatních nepřímých nákladů) službám jsou přiměřené, ačkoliv je jejich počet omezený.

| (137) | Zdá se například vhodné, že klíčem používaným k přidělení „provozních nákladů“ je „pracovní doba v minutách věnovaná poskytování konkrétních služeb“ (61) vzhledem ke skutečnosti, že je obtížné připsat na účty služeb přesně náklady na příjem, třídění a doručování zásilek v souvislosti s poskytováním jednotlivých služeb. Komise je informována o tom, že do účetního systému podniku PP bylo nedávno zavedeno zdokonalené rozdělování provozních nákladů spolu se zvýšením počtu klíčů, což by mělo zlepšit přesnost interních účetních informací. |
| --- | --- |

(137)

Zdá se například vhodné, že klíčem používaným k přidělení „provozních nákladů“ je „pracovní doba v minutách věnovaná poskytování konkrétních služeb“ (61) vzhledem ke skutečnosti, že je obtížné připsat na účty služeb přesně náklady na příjem, třídění a doručování zásilek v souvislosti s poskytováním jednotlivých služeb. Komise je informována o tom, že do účetního systému podniku PP bylo nedávno zavedeno zdokonalené rozdělování provozních nákladů spolu se zvýšením počtu klíčů, což by mělo zlepšit přesnost interních účetních informací.

| (138) | Obdobně se klíč „hmotnost doručené poštovní zásilky“ jeví jako přijatelný pro rozdělení „dopravních nákladů“. Za účelem přidělení dopravních nákladů službám proto Komise přijímá předpoklad, na němž je tento klíč založen, že každý kilogram libovolné služby využívá položku nákladů, jakou je „doprava“, stejným způsobem. |
| --- | --- |

(138)

Obdobně se klíč „hmotnost doručené poštovní zásilky“ jeví jako přijatelný pro rozdělení „dopravních nákladů“. Za účelem přidělení dopravních nákladů službám proto Komise přijímá předpoklad, na němž je tento klíč založen, že každý kilogram libovolné služby využívá položku nákladů, jakou je „doprava“, stejným způsobem.

| (139) | Aby mohl podnik PP provést přidělení „ostatních nepřímých nákladů“ službám, musí shromažďovat údaje o i) hmotnosti doručených poštovních zásilek, ii) objemu/počtu doručených poštovních zásilek a iii) pracovní době potřebné pro provádění jednotlivých činností. Tyto statistické údaje jsou získávány pomocí „výsledků statistického výzkumu“ (62), „velikosti objemu služeb“ (63) a „výzkumu týkajícího se pracovní zátěže“ (64). Pokud jde o výzkum pracovní zátěže, tento se provádí jednou ročně během jednoho měsíce a zahrnuje všechny pošty, distribuční střediska a oblasti doručování. Proces poskytování jednotlivých služeb je rozdělen na velmi podrobné činnosti prováděné zaměstnanci podniku PP, pro něž je na základě tohoto výzkumu odhadnuta norma pracovní doby. Komise nemá důvod pochybovat o správnosti periodicity shromažďovaných údajů. |
| --- | --- |

(139)

Aby mohl podnik PP provést přidělení „ostatních nepřímých nákladů“ službám, musí shromažďovat údaje o i) hmotnosti doručených poštovních zásilek, ii) objemu/počtu doručených poštovních zásilek a iii) pracovní době potřebné pro provádění jednotlivých činností. Tyto statistické údaje jsou získávány pomocí „výsledků statistického výzkumu“ (62), „velikosti objemu služeb“ (63) a „výzkumu týkajícího se pracovní zátěže“ (64). Pokud jde o výzkum pracovní zátěže, tento se provádí jednou ročně během jednoho měsíce a zahrnuje všechny pošty, distribuční střediska a oblasti doručování. Proces poskytování jednotlivých služeb je rozdělen na velmi podrobné činnosti prováděné zaměstnanci podniku PP, pro něž je na základě tohoto výzkumu odhadnuta norma pracovní doby. Komise nemá důvod pochybovat o správnosti periodicity shromažďovaných údajů.

| (140) | Přidělení „nákladů na údržbu sítě“ službám v závislosti na součtu i) přímých nákladů a ii) nepřímých provozních nákladů a iii) nepřímých dopravních nákladů, které již byly službám přiděleny, je sice přijatelné, zdá se však, že příčinná souvislost je podstatně menší než u výše uvedeného rozvrhování nákladů. |
| --- | --- |

(140)

Přidělení „nákladů na údržbu sítě“ službám v závislosti na součtu i) přímých nákladů a ii) nepřímých provozních nákladů a iii) nepřímých dopravních nákladů, které již byly službám přiděleny, je sice přijatelné, zdá se však, že příčinná souvislost je podstatně menší než u výše uvedeného rozvrhování nákladů.

| (141) | Vzhledem k povaze většiny výnosů dosažených podnikem PP je lze přímo připsat jednotlivým službám. Komise tudíž nezpochybňuje správnost přiřazení „výnosů z prodeje“ jednotlivým službám. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k povaze většiny výnosů dosažených podnikem PP je lze přímo připsat jednotlivým službám. Komise tudíž nezpochybňuje správnost přiřazení „výnosů z prodeje“ jednotlivým službám.

| (142) | Polské orgány měly Komisi na její žádost (65) poskytnout rozdělení veškerých výsledků podle kategorií služeb (všeobecné služby v rozdělení na vyhrazené a nevyhrazené a jiné než všeobecné služby v rozdělení na poštovní, finanční a ostatní služby), jakož i vysvětlení metodiky používané k přiřazení těchto výsledků jednotlivým službám. Skutečnost, že požadované informace byly předloženy, prokazuje, že tyto interní účetní informace lze poskytnout na požadované úrovni podrobnosti. Komise nezjistila v metodice používané k přidělování „ostatních provozních výsledků“ (66), „mimořádných výsledků“ (67) a „finančních výsledků“ (68) jednotlivým skupinám služeb žádnou zjevnou chybu. |
| --- | --- |

(142)

Polské orgány měly Komisi na její žádost (65) poskytnout rozdělení veškerých výsledků podle kategorií služeb (všeobecné služby v rozdělení na vyhrazené a nevyhrazené a jiné než všeobecné služby v rozdělení na poštovní, finanční a ostatní služby), jakož i vysvětlení metodiky používané k přiřazení těchto výsledků jednotlivým službám. Skutečnost, že požadované informace byly předloženy, prokazuje, že tyto interní účetní informace lze poskytnout na požadované úrovni podrobnosti. Komise nezjistila v metodice používané k přidělování „ostatních provozních výsledků“ (66), „mimořádných výsledků“ (67) a „finančních výsledků“ (68) jednotlivým skupinám služeb žádnou zjevnou chybu.

| (143) | Komise rovněž podotýká, že významná část nákladů podniku PP je službám přiřazena pomocí metody úměrných veličin (přibližně [...] veškerých nákladů bylo službám přiřazeno úměrně k předem přiděleným nákladům, zejména náklady náležející do kategorie „ostatní náklady“, tj. „obecné a správní náklady a náklady na rozvoj“, „prodejní náklady“ a „některé finanční náklady“ (69)). Je proto třeba vynaložit úsilí s cílem snížit pokud možno co nejvíce význam metody úměrných veličin ve způsobu výpočtu nákladů podniku PP v zájmu lepšího prokázání vztahu mezi náklady a službami. Metodika pro rozdělování je přijatelná, lze ji však zlepšit, jestliže použité klíče pro rozdělování zajistí pokud možno souvislost mezi náklady použitých zdrojů a službou, která byla pomocí těchto zdrojů vytvořena. |
| --- | --- |

(143)

Komise rovněž podotýká, že významná část nákladů podniku PP je službám přiřazena pomocí metody úměrných veličin (přibližně [...] veškerých nákladů bylo službám přiřazeno úměrně k předem přiděleným nákladům, zejména náklady náležející do kategorie „ostatní náklady“, tj. „obecné a správní náklady a náklady na rozvoj“, „prodejní náklady“ a „některé finanční náklady“ (69)). Je proto třeba vynaložit úsilí s cílem snížit pokud možno co nejvíce význam metody úměrných veličin ve způsobu výpočtu nákladů podniku PP v zájmu lepšího prokázání vztahu mezi náklady a službami. Metodika pro rozdělování je přijatelná, lze ji však zlepšit, jestliže použité klíče pro rozdělování zajistí pokud možno souvislost mezi náklady použitých zdrojů a službou, která byla pomocí těchto zdrojů vytvořena.

| (144) | V tomto ohledu podnik PP Komisi informoval o pravidelném zavádění podrobných předpisů a postupů (70) a zdokonalených klíčů pro rozdělování s cílem lépe zohlednit příčinné souvislosti mezi jednotlivými druhy vzniklých nákladů a jejich přidělením jednotlivým službám v zájmu zlepšení přesnosti vnitřního účetního systému. Za stejným účelem podnik PP usiluje rovněž o plné zavedení výpočtu nákladů podle odvětví činnosti (metoda ABC – Activity Based Costing) do svého provozního účetnictví, což rozhodně zlepší sledovatelnost nákladů na provádění činností v rámci služeb. |
| --- | --- |

(144)

V tomto ohledu podnik PP Komisi informoval o pravidelném zavádění podrobných předpisů a postupů (70) a zdokonalených klíčů pro rozdělování s cílem lépe zohlednit příčinné souvislosti mezi jednotlivými druhy vzniklých nákladů a jejich přidělením jednotlivým službám v zájmu zlepšení přesnosti vnitřního účetního systému. Za stejným účelem podnik PP usiluje rovněž o plné zavedení výpočtu nákladů podle odvětví činnosti (metoda ABC – Activity Based Costing) do svého provozního účetnictví, což rozhodně zlepší sledovatelnost nákladů na provádění činností v rámci služeb.

| (145) | Obdobně jsou pravidelně aktualizována zvláštní pravidla pro rozdělení nákladů na přímé a nepřímé náklady a rovněž pravidla pro výpočet klíčů pro rozdělování. V roce 2007 byl například zaveden postup pro kontrolu přímých nákladů (71) s cílem zavést jednoznačnější pravidla pro kontrolu jednoduchých přímých nákladů a společných přímých nákladů zaevidovaných na účtech služeb (72). Mimoto by skutečnost, že klíče pro rozdělování nepřímých nákladů jsou stanoveny na ústřední úrovni (73), měla přispět k zajištění jednotnějšího uplatňování těchto klíčů v celé společnosti. Ode dne 1. ledna 2007 jsou organizační jednotky podniku Poczta Polska, které vypočítávají klíče pro rozdělování, povinny poskytnout klíče účetnímu středisku. V tomto ohledu Komise potvrzuje zlepšení, k němuž došlo v kontrolním prostředí podniku PP, zejména co se týká kontrolních postupů v souvislosti s evidováním přímých a nepřímých nákladů. |
| --- | --- |

(145)

Obdobně jsou pravidelně aktualizována zvláštní pravidla pro rozdělení nákladů na přímé a nepřímé náklady a rovněž pravidla pro výpočet klíčů pro rozdělování. V roce 2007 byl například zaveden postup pro kontrolu přímých nákladů (71) s cílem zavést jednoznačnější pravidla pro kontrolu jednoduchých přímých nákladů a společných přímých nákladů zaevidovaných na účtech služeb (72). Mimoto by skutečnost, že klíče pro rozdělování nepřímých nákladů jsou stanoveny na ústřední úrovni (73), měla přispět k zajištění jednotnějšího uplatňování těchto klíčů v celé společnosti. Ode dne 1. ledna 2007 jsou organizační jednotky podniku Poczta Polska, které vypočítávají klíče pro rozdělování, povinny poskytnout klíče účetnímu středisku. V tomto ohledu Komise potvrzuje zlepšení, k němuž došlo v kontrolním prostředí podniku PP, zejména co se týká kontrolních postupů v souvislosti s evidováním přímých a nepřímých nákladů.

| (146) | Vnitrostátní regulační orgán vydává mimoto doporučení k odstranění některých jiných nedostatků (74), jež byly zjištěny při ročním ověřování. Podle polských orgánů již byla nebo brzy bude provedena řada doporučení vydaných v rámci ověření za rok 2005 a 2006 (75). Komise považuje za důležité, aby byla veškerá dosud neuzavřená doporučení provedena co nejdříve v zájmu zajištění důkladnějšího vnitřního systému účetních informací. |
| --- | --- |

(146)

Vnitrostátní regulační orgán vydává mimoto doporučení k odstranění některých jiných nedostatků (74), jež byly zjištěny při ročním ověřování. Podle polských orgánů již byla nebo brzy bude provedena řada doporučení vydaných v rámci ověření za rok 2005 a 2006 (75). Komise považuje za důležité, aby byla veškerá dosud neuzavřená doporučení provedena co nejdříve v zájmu zajištění důkladnějšího vnitřního systému účetních informací.

| (147) | Na základě informací, které Polsko poskytlo ohledně používané metody rozvrhování nákladů, je Komise názoru, že podnik Poczta Polska používá klíče pro rozdělování s přiměřenou příčinnou souvislostí mezi náklady připsanými určité službě a zdrojem těchto nákladů. Komise mimoto uznává úsilí vynakládané podnikem PP s cílem i) posílit kontrolní prostředí v souvislosti s řídícími informacemi a ii) zdokonalit metody rozvrhování nákladů, které jsou základem pro budoucí výpočet vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(147)

Na základě informací, které Polsko poskytlo ohledně používané metody rozvrhování nákladů, je Komise názoru, že podnik Poczta Polska používá klíče pro rozdělování s přiměřenou příčinnou souvislostí mezi náklady připsanými určité službě a zdrojem těchto nákladů. Komise mimoto uznává úsilí vynakládané podnikem PP s cílem i) posílit kontrolní prostředí v souvislosti s řídícími informacemi a ii) zdokonalit metody rozvrhování nákladů, které jsou základem pro budoucí výpočet vyrovnávací platby.

| (148) | Jak však již bylo zmíněno v oddíle V.2.3.3, za účelem náležitého výpočtu čistého výsledku plnění závazku všeobecných poštovních služeb, jakož i výsledku mimo všeobecné poštovní služby, je nutno zajistit, aby nezůstaly nepřiděleny žádné náklady a výnosy a aby byly veškeré výsledky (76) (výnosy a náklady) přiměřeně přiřazeny jednotlivým vyhrazeným a nevyhrazeným službám v rámci všeobecných poštovních služeb a jiných služeb. |
| --- | --- |

(148)

Jak však již bylo zmíněno v oddíle V.2.3.3, za účelem náležitého výpočtu čistého výsledku plnění závazku všeobecných poštovních služeb, jakož i výsledku mimo všeobecné poštovní služby, je nutno zajistit, aby nezůstaly nepřiděleny žádné náklady a výnosy a aby byly veškeré výsledky (76) (výnosy a náklady) přiměřeně přiřazeny jednotlivým vyhrazeným a nevyhrazeným službám v rámci všeobecných poštovních služeb a jiných služeb.

V.2.3.5.   Roční nezávislé ověření

| (149) | Podle 52 odst. 3 poštovního zákona musí provozovatel poskytující všeobecné poštovní služby předložit předsedovi UKE každoročně prohlášení o shodě s požadavky, jež jsou uvedeny v odst. 1, a to do 31. března každého roku za předchozí rok. Předseda UKE je mimoto podle 52 odst. 4 povinen ověřit soulad s požadavky, jež jsou uvedeny v odst. 1 a 2 tohoto zákona. |
| --- | --- |

(149)

Podle 52 odst. 3 poštovního zákona musí provozovatel poskytující všeobecné poštovní služby předložit předsedovi UKE každoročně prohlášení o shodě s požadavky, jež jsou uvedeny v odst. 1, a to do 31. března každého roku za předchozí rok. Předseda UKE je mimoto podle 52 odst. 4 povinen ověřit soulad s požadavky, jež jsou uvedeny v odst. 1 a 2 tohoto zákona.

| (150) | Podle 52 odst. 6 poštovního zákona je „veřejný provozovatel povinen předložit předsedovi UKE nejpozději do dne 31. července každého roku za předchozí rok finanční výkaz ověřený auditorem, a to v rozsahu odpovídajícím zákonu ze dne 29. září 1994 o účetnictví (Sbírka zákonů z roku 2002 č. 76, položka 694 a z roku 2003 č. 60, položka 535) a v souladu s odst. 1 a 2“. |
| --- | --- |

(150)

Podle 52 odst. 6 poštovního zákona je „veřejný provozovatel povinen předložit předsedovi UKE nejpozději do dne 31. července každého roku za předchozí rok finanční výkaz ověřený auditorem, a to v rozsahu odpovídajícím zákonu ze dne 29. září 1994 o účetnictví (Sbírka zákonů z roku 2002 č. 76, položka 694 a z roku 2003 č. 60, položka 535) a v souladu s odst. 1 a 2“.

| (151) | Jak bylo uvedeno výše, Komise obdržela podrobné zprávy vypracovávané každoročně vnitrostátním regulačním orgánem ve spolupráci s nezávislým auditorem ohledně splnění požadavků týkajících se vedení oddělených účtů a rozvrhování nákladů. V těchto zprávách byl obsažen závěr, že vnitřní účetnictví podniku PP je založeno na obecně přijatelných účetních zásadách, a je tudíž vhodné pro vyčíslení mimořádných nákladů na všeobecné poštovní služby, které byly tomuto podniku svěřeny, v souladu s čl. 14 odst. 3 poštovní směrnice. |
| --- | --- |

(151)

Jak bylo uvedeno výše, Komise obdržela podrobné zprávy vypracovávané každoročně vnitrostátním regulačním orgánem ve spolupráci s nezávislým auditorem ohledně splnění požadavků týkajících se vedení oddělených účtů a rozvrhování nákladů. V těchto zprávách byl obsažen závěr, že vnitřní účetnictví podniku PP je založeno na obecně přijatelných účetních zásadách, a je tudíž vhodné pro vyčíslení mimořádných nákladů na všeobecné poštovní služby, které byly tomuto podniku svěřeny, v souladu s čl. 14 odst. 3 poštovní směrnice.

| (152) | Vzhledem ke skutečnosti, že analytické účetnictví je prováděno v rámci celkového účetnictví, je důležité, aby bylo přezkoumáno rovněž celkové účetnictví. Finanční výkazy podniku PP jsou každoročně podrobeny nezávislému auditu (viz oddíl V.2.3.1). Auditor mimoto dohlíží rovněž na soulad účetních záznamů s podrobnými požadavky obsaženými v poštovním zákoně (tj. 52). |
| --- | --- |

(152)

Vzhledem ke skutečnosti, že analytické účetnictví je prováděno v rámci celkového účetnictví, je důležité, aby bylo přezkoumáno rovněž celkové účetnictví. Finanční výkazy podniku PP jsou každoročně podrobeny nezávislému auditu (viz oddíl V.2.3.1). Auditor mimoto dohlíží rovněž na soulad účetních záznamů s podrobnými požadavky obsaženými v poštovním zákoně (tj. 52).

| (153) | Avšak skutečnost, že výroční zprávy vydávané UKE ve spolupráci s nezávislou auditorskou společností vždy uváděly, že rozsah nezávislého ročního ověření je omezen na posouzení, „nakolik veřejný provozovatel splnil požadavky vyplývající z 52 poštovního zákona a nařízení, a toto je omezeno pouze na ověření určitých druhů nákladů“ (77), prokazuje, že přijatá ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby, nepostačují, nejsou-li zavedena nápravná opatření uvedená v oddíle V.2.3.3. Komise považuje rozsah tohoto ověření za příliš omezený, než aby bylo náležitě zaručeno splnění cíle ověření, tj. zajistit, aby nedošlo k žádné nadměrné vyrovnávací platbě (viz bod 20 rámce a 52.a poštovního zákona (78)). |
| --- | --- |

(153)

Avšak skutečnost, že výroční zprávy vydávané UKE ve spolupráci s nezávislou auditorskou společností vždy uváděly, že rozsah nezávislého ročního ověření je omezen na posouzení, „nakolik veřejný provozovatel splnil požadavky vyplývající z 52 poštovního zákona a nařízení, a toto je omezeno pouze na ověření určitých druhů nákladů“ (77), prokazuje, že přijatá ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby, nepostačují, nejsou-li zavedena nápravná opatření uvedená v oddíle V.2.3.3. Komise považuje rozsah tohoto ověření za příliš omezený, než aby bylo náležitě zaručeno splnění cíle ověření, tj. zajistit, aby nedošlo k žádné nadměrné vyrovnávací platbě (viz bod 20 rámce a 52.a poštovního zákona (78)).

| (154) | Jak již bylo uvedeno v oddíle V.2.2, Komise považuje za nezbytné zahrnout do rámce ročního ověření „ostatní provozní výnosy“, „ostatní provozní náklady“, „finanční výnosy“, „finanční náklady“ a „mimořádné výsledky“, jakož i „výnosy z prodeje“. |
| --- | --- |

(154)

Jak již bylo uvedeno v oddíle V.2.2, Komise považuje za nezbytné zahrnout do rámce ročního ověření „ostatní provozní výnosy“, „ostatní provozní náklady“, „finanční výnosy“, „finanční náklady“ a „mimořádné výsledky“, jakož i „výnosy z prodeje“.

| (155) | Závěrem je Komise toho názoru, že by se rozsah ověření účetní závěrky měl rozšířit tak, aby bylo zajištěno zohlednění všech kategorií nákladů a výnosů, které jsou důležité pro výpočet částky vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(155)

Závěrem je Komise toho názoru, že by se rozsah ověření účetní závěrky měl rozšířit tak, aby bylo zajištěno zohlednění všech kategorií nákladů a výnosů, které jsou důležité pro výpočet částky vyrovnávací platby.

V.2.3.6.   Žádná očekávaná nadměrná vyrovnávací platba za období 2009–2011

| (156) | Podle prognózy společnosti (viz údaje níže) se očekává, že podniku PP nevzniknou čisté ztráty z plnění závazku veřejné služby ani v dalších letech doby platnosti režimu (podrobnější informace viz příloha č. 3). Na základě dotyčného režimu se proto v období 2009–2011 nepředpokládá žádná vyrovnávací platba.

  Tabulka 2












  (v tis. PLN) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Výnosy plynoucí ze závazku veřejné služby | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Náklady závazku veřejné služby | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Čistý přebytek (79) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| % rozpětí (čistý přebytek/výnosy ze závazku veřejné služby) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(156)

Podle prognózy společnosti (viz údaje níže) se očekává, že podniku PP nevzniknou čisté ztráty z plnění závazku veřejné služby ani v dalších letech doby platnosti režimu (podrobnější informace viz příloha č. 3). Na základě dotyčného režimu se proto v období 2009–2011 nepředpokládá žádná vyrovnávací platba.

Tabulka 2

(v tis. PLN)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Výnosy plynoucí ze závazku veřejné služby

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady závazku veřejné služby

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Čistý přebytek (79)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

% rozpětí (čistý přebytek/výnosy ze závazku veřejné služby)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (157) | Jak bylo uvedeno výše, čistý přebytek, jehož podnik PP dosahuje u všeobecných poštovních služeb, se každý rok trvale snižuje. Navzdory této současné tendenci však podnik PP v nadcházejících letech doby platnosti režimu předpokládá trvalé zlepšování tohoto finančního výsledku. Důvody objasňující změnu tendence jsou založeny na zavedení programu optimalizace nákladů na konci roku 2008, který by měl vést k úsporám nákladů a následně k postupnému zlepšování finančních výsledků podniku PP. Tento program se zaměřil nejen na oblast služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž rovněž na oblast obchodních služeb podniku PP nespadajících do služeb obecného hospodářského zájmu, některé služby poskytované v rámci ztrátové vedlejší činnosti nebudou například v budoucnu nabízeny. Některá opatření měla mimoto zvýšit výnosy jak v rámci služeb obecného hospodářského zájmu, tak mimo tyto služby, například prodej nepotřebných nemovitostí, modernizace některých finančních služeb ke zvýšení konkurenceschopnosti podniku PP atd. |
| --- | --- |

(157)

Jak bylo uvedeno výše, čistý přebytek, jehož podnik PP dosahuje u všeobecných poštovních služeb, se každý rok trvale snižuje. Navzdory této současné tendenci však podnik PP v nadcházejících letech doby platnosti režimu předpokládá trvalé zlepšování tohoto finančního výsledku. Důvody objasňující změnu tendence jsou založeny na zavedení programu optimalizace nákladů na konci roku 2008, který by měl vést k úsporám nákladů a následně k postupnému zlepšování finančních výsledků podniku PP. Tento program se zaměřil nejen na oblast služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž rovněž na oblast obchodních služeb podniku PP nespadajících do služeb obecného hospodářského zájmu, některé služby poskytované v rámci ztrátové vedlejší činnosti nebudou například v budoucnu nabízeny. Některá opatření měla mimoto zvýšit výnosy jak v rámci služeb obecného hospodářského zájmu, tak mimo tyto služby, například prodej nepotřebných nemovitostí, modernizace některých finančních služeb ke zvýšení konkurenceschopnosti podniku PP atd.

| (158) | Hlavní předpoklady použité při výpočtu údajů obsažených v prognóze jsou založeny na parametrech jako očekávaný stupeň změny organizační struktury, výše cen jednotlivých poštovních služeb, výkyvy mzdových a jiných nákladů, počet zaměstnanců nebo makroekonomické ukazatele (růst HDP, míra nezaměstnanosti, míra inflace, směnný kurz EUR/PLN a USD/PLN). |
| --- | --- |

(158)

Hlavní předpoklady použité při výpočtu údajů obsažených v prognóze jsou založeny na parametrech jako očekávaný stupeň změny organizační struktury, výše cen jednotlivých poštovních služeb, výkyvy mzdových a jiných nákladů, počet zaměstnanců nebo makroekonomické ukazatele (růst HDP, míra nezaměstnanosti, míra inflace, směnný kurz EUR/PLN a USD/PLN).

| (159) | Jak již bylo uvedeno výše, ačkoli by podnik mohl v souladu s rámcem „požívat přiměřeného zisku“, polské orgány Komisi sdělily, že podle platných vnitrostátních právních předpisů obdrží podnik PP vyrovnávací platbu pouze za ztráty, které vznikly v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb. Výše vyrovnávací platby proto nebude zahrnovat přiměřený zisk, což do budoucna představuje další záruku, že nedojde k nadměrné vyrovnávací platbě. |
| --- | --- |

(159)

Jak již bylo uvedeno výše, ačkoli by podnik mohl v souladu s rámcem „požívat přiměřeného zisku“, polské orgány Komisi sdělily, že podle platných vnitrostátních právních předpisů obdrží podnik PP vyrovnávací platbu pouze za ztráty, které vznikly v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb. Výše vyrovnávací platby proto nebude zahrnovat přiměřený zisk, což do budoucna představuje další záruku, že nedojde k nadměrné vyrovnávací platbě.

| (160) | Komise nemá důvod zpochybnit předpoklady přijaté při výpočtu nákladů a výnosů pro zbývající roky platnosti režimu. Kontrolní prostředí podniku PP se mimoto pravidelně zlepšuje a vnitřní účetní systém poskytuje další záruku správného přidělení výsledků službám obecného hospodářského zájmu a ostatním službám. |
| --- | --- |

(160)

Komise nemá důvod zpochybnit předpoklady přijaté při výpočtu nákladů a výnosů pro zbývající roky platnosti režimu. Kontrolní prostředí podniku PP se mimoto pravidelně zlepšuje a vnitřní účetní systém poskytuje další záruku správného přidělení výsledků službám obecného hospodářského zájmu a ostatním službám.

| (161) | Jelikož podnik PP hodlá brzy zavést nový model výpočtu nákladů podle odvětví činnosti (metoda ABC), Komise požaduje, aby byla informována do tří měsíců od zavedení tohoto modelu nebo jiných významných změn vnitřního účetního systému podniku PP. |
| --- | --- |

(161)

Jelikož podnik PP hodlá brzy zavést nový model výpočtu nákladů podle odvětví činnosti (metoda ABC), Komise požaduje, aby byla informována do tří měsíců od zavedení tohoto modelu nebo jiných významných změn vnitřního účetního systému podniku PP.

VI.   ČASOVÝ RÁMEC POVOLENÍ

| (162) | Polsko Komisi původně požádalo, aby šetření prodloužila až do roku 2012. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že platnost stávajících pravidel pro posuzování slučitelnosti vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, tj. „rámce Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby“, v roce 2011 skončí, polské orgány souhlasily se schválením režimu do roku 2011. |
| --- | --- |

(162)

Polsko Komisi původně požádalo, aby šetření prodloužila až do roku 2012. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že platnost stávajících pravidel pro posuzování slučitelnosti vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, tj. „rámce Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby“, v roce 2011 skončí, polské orgány souhlasily se schválením režimu do roku 2011.

| (163) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že pokud bude v období 2006–2011 vyplacena vyrovnávací platba za závazek veřejné služby v souladu s posuzovaným režimem, tato vyrovnávací platba bude představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, která je slučitelná podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, jsou-li splněny níže uvedené podmínky. |
| --- | --- |

(163)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že pokud bude v období 2006–2011 vyplacena vyrovnávací platba za závazek veřejné služby v souladu s posuzovaným režimem, tato vyrovnávací platba bude představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, která je slučitelná podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, jsou-li splněny níže uvedené podmínky.

VII.   ZÁVĚR

| (164) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že režim splňuje požadavky stanovené v rámci, aby jej Komise mohla považovat za slučitelný režim, jsou-li splněny tyto podmínky: 1. Polsko by mělo zlepšit stanovení ukazatelů pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby, aby bylo zajištěno přiřazení veškerých výsledků službám podle schválené metodiky; 2. Polsko by mělo zlepšit ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena, aby bylo zajištěno zohlednění výsledků relevantních pro výpočet vyrovnávací platby a použití vhodných ujednání týkajících se navracení nadměrné vyrovnávací platby, a 3. Polsko zajistí, aby nová metoda přiřazování nákladů byla nadále v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 směrnice 97/67/ES, a v této souvislosti by mělo Komisi informovat do tří měsíců od zavedení jakékoli významné změny vnitřního účetního systému podniku PP, |
| --- | --- |

(164)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že režim splňuje požadavky stanovené v rámci, aby jej Komise mohla považovat za slučitelný režim, jsou-li splněny tyto podmínky: 1. Polsko by mělo zlepšit stanovení ukazatelů pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby, aby bylo zajištěno přiřazení veškerých výsledků službám podle schválené metodiky; 2. Polsko by mělo zlepšit ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena, aby bylo zajištěno zohlednění výsledků relevantních pro výpočet vyrovnávací platby a použití vhodných ujednání týkajících se navracení nadměrné vyrovnávací platby, a 3. Polsko zajistí, aby nová metoda přiřazování nákladů byla nadále v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 směrnice 97/67/ES, a v této souvislosti by mělo Komisi informovat do tří měsíců od zavedení jakékoli významné změny vnitřního účetního systému podniku PP,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření, které Polsko zavedlo s cílem poskytnout podniku Poczta Polska vyrovnávací platbu za čisté náklady vzniklé při plnění závazku všeobecných poštovních služeb v období 2006–2011, se považuje za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU s výhradou splnění podmínek stanovených v článku 2.

Článek 2

Polsko musí zavést potřebná opatření s cílem:

| 1. | zlepšit stanovení ukazatelů pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby, aby bylo zajištěno přiřazení veškerých výsledků službám podle schválené metodiky; |
| --- | --- |

1.

zlepšit stanovení ukazatelů pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby, aby bylo zajištěno přiřazení veškerých výsledků službám podle schválené metodiky;

| 2. | zlepšit ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena, aby bylo zajištěno zohlednění výsledků relevantních pro výpočet vyrovnávací platby a použití vhodných ujednání týkajících se navracení nadměrné vyrovnávací platby; |
| --- | --- |

2.

zlepšit ujednání, která vyloučí vyplacení nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena, aby bylo zajištěno zohlednění výsledků relevantních pro výpočet vyrovnávací platby a použití vhodných ujednání týkajících se navracení nadměrné vyrovnávací platby;

| 3. | zajistit, aby nová metoda přiřazování nákladů byla nadále v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 směrnice 97/67/ES, a v této souvislosti Komisi informovat do tří měsíců od zavedení jakékoli významné změny vnitřního účetního systému podniku PP. |
| --- | --- |

3.

zajistit, aby nová metoda přiřazování nákladů byla nadále v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 směrnice 97/67/ES, a v této souvislosti Komisi informovat do tří měsíců od zavedení jakékoli významné změny vnitřního účetního systému podniku PP.

Článek 3

Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Polsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Polsku.

V Bruselu dne 15. prosince 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 resp. 108 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí by se odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU měly případně považovat za články 87 resp. 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 274, 5.11.2005, s. 14.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  17 zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP, v němž je uvedeno, že podnik Poczta Polska obdrží ... dotaze ze státního rozpočtu ... na financování investic, byl zrušen. Nový 52.a poštovního zákona nepředpokládá možnost poskytnutí investiční podpory.

4

(5)  Úř. věst. C 223, 16.9.2006, s. 11.

5

(6)  Úř. věst. C 33, 15.2.2007, s. 9.

6

(7)  Tato záruka se považovala za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a jelikož zahrnovala všechny činnosti podniku PP, nebyla omezená z hlediska času a rozsahu a nebylo za ni poskytnuto žádné protiplnění, je neslučitelná se společným trhem. Tato podpora se považuje za existující podporu ve smyslu bodu 1 kapitoly 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení. Dne 25. dubna 2007 vydala Komise Polsku doporučení, v němž navrhla přijmout ohledně této záruky vhodná opatření ve smyslu článku 19 nařízení (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES. Jelikož polské orgány již zahájily legislativní proces za účelem zrušení státní záruky pro podnik PP vyplývající z nemožnosti, aby se na podnik PP vztahovalo úpadkové řízení, a zavázaly se zrušit tuto záruku nejpozději do dne 30. června 2008, Komise shledala, že polské orgány rozptýlily obavy Komise z narušení hospodářské soutěže, a stejným rozhodnutím řízení o stávající podpoře uzavřela podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (Úř. věst. C 284, 27.11.2007).

7

(8)  Dziennik Ustaw (Sbírka zákonů) č. 180, položka 1109.

8

Dziennik Ustaw

(9)  Dziennik Ustaw (Sbírka zákonů) č. 130, položka 1188 v platném znění.

9

Dziennik Ustaw

(10)  46 odst. 2: Závazek vykonávat úkoly veřejného provozovatele poštovních služeb popsané v poštovním zákoně je svěřen podniku Poczta Polska.

10

(11)  V současnosti s názvem POST-TEL Sp. z o.o. vykonávající mimoto činnosti v oblasti IT.

11

(12)  Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) a Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

12

(13)  Výše uvedená struktura prošla nedávno několika reorganizacemi. Většina z výše uvedených středisek má regionální pobočky.

13

(14)  Při střední hodnotě kurzu 1 EUR = 4 PLN činí obrat 1 572 milionů EUR.

14

(15)  Pokud existují volné kapacity, mohou být činnosti jako přeprava, koncesované služby, pomocná výroba poskytovány externím zákazníkům.

15

(16)  Pokud existují volné kapacity, mohou být služby v oblasti zdravotnictví a stravování, pronájmu ubytovacích a školících zařízení poskytovány na obchodním základě třetím osobám.

16

(17)  „Závazek vykonávat úkoly veřejného poskytovatele poštovních služeb popsané v zákoně je svěřen podniku Poczta Polska“.

17

(18)  Sbírka zákonů č. 5, položka 34 v platném znění.

18

(19)  Zákonem ze dne 5. září 2008 o komercializaci podniku veřejných služeb PP byl částečně zrušen zákon ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb PP. Obsah 17 týkajícího se dotací pro podnik PP za poskytování všeobecných poštovních služeb byl převeden do nově vytvořeného článku 52a ve stávajícím zákoně ze dne 12. června 2003.

19

(20)  Komise se domnívá, že čistými dodatečnými náklady na závazek veřejné služby jsou náklady vzniklé při plnění závazku veřejné služby s přihlédnutím k příslušným výnosům a přiměřenému zisku za plnění těchto závazků.

20

(21)  Viz „pokyny společnosti k nákladům“, které stanoví pravidla pro evidenci a rozvrhování nákladů, způsob a četnost výpočtu klíčů, etapy zúčtování nákladů na konci účetního období a pravidla pro určování nákladů na poskytování služeb. Stanoví rovněž rozsah odpovědnosti organizačních jednotek.

21

(22)  Poštovní oblast: vyhrazené všeobecné služby, nevyhrazené všeobecné služby a jiné služby než všeobecné, oblast finančních služeb a ostatní služby.

22

(23)  Souhrnné nebo úplné zprávy předložené za roky 2004, 2005, 2006 a 2007.

23

(24)  „Provozovatel poskytující všeobecné poštovní služby je povinen vést účetní knihy a nákladové účetnictví způsobem, který umožňuje výpočet nákladů: 1. zvlášť pro každou službu z oblasti vyhrazených služeb; 2. společně pro nevyhrazené služby s rozdělením na: a) všeobecné poštovní služby, b) služby nepatřící do kategorie všeobecných poštovních služeb.“

24

(25)  „Ministr příslušný pro veřejné finanční záležitosti po konzultaci s ministrem příslušným pro spoje stanoví nařízením způsob přidělování nákladů podle zásady, že takovýto způsob musí umožnit výpočet jednotkových nákladů s ohledem na odstavec 1.“

25

(26)  Dzennik Ustaw (Sbírka zákonů) č. 232, položka 2327.

26

(27)  Viz 2 odst. 1 body 1 až 4 nařízení ministra financí ze dne 24. prosince 2003.

27

(28)  Pod těmito okruhy: odpisy, spotřebovaný materiál, spotřebovaná energie, dopravní služby, opravárenské služby, služby pro třetí osoby, mzdy, služby pro zaměstnance, reklama a propagace, daně a poplatky, bankovní služby, cestovní výlohy, různé náklady.

28

(29)  Obchodní tajemství

29

(30)  Náklady spojené s koncesovanými službami nejsou v textu dále vysvětleny vzhledem k jejich malému relativnímu významu, tj. [...] celkových nákladů podniku PP.

30

(31)  Účty 511 a 515: Náklady na odměny a příplatky k odměnám, amortizace počítačů a počítačových programů; telekomunikační služby; spotřeba materiálů a tiskopisů; opravy a údržba poštovního zařízení.

31

(32)  Proces poskytování jednotlivých služeb v podniku Poczta Polska byl rozdělen na podrobné operace. Každé operaci byla přidělena norma pracovní doby, která stanoví, kolik času je zapotřebí pro provedení jedné činnosti. Jednou ročně se provádí výzkum pracovní zátěže, během něhož se zaznamenává počet prováděných operací. Posléze se odhaduje běžná pracovní doba, která je vynaložena na poskytování dané služby.

32

(33)  Účet 512: Náklady spojené s využíváním poštovních vagonů; náklady na odměny včetně příplatků pro doprovázející pracovníky ostrahy – v souvislosti s přepravou poštovních zásilek; osobní náklady zaměstnanců odpovědných za poštovní vozy; osobní náklady zaměstnanců oddělení správy vagonů.

33

(34)  Záznamy o počtu položek x průměrná hmotnost položky podle statistického výzkumu.

34

(35)  Účet 510: náklady na amortizaci staveb, budov, obecně používaných strojů a vybavení; náklady na nájemné, daně z nemovitosti, platby za užívání pozemků; komunální služby; opravy a údržba staveb a budov; dodávky vody a energie, zaměstnávání pracovníků ostrahy na poštách; náklady na úklid.

35

(36)  Účet 514: náklady na externí služby spojené s doručováním balíků a dobírek; expresních poštovních zásilek; vybíráním poštovních zásilek z poštovních schránek; náklady na údržbu oddělení provozu a technického dozoru, náklady na služby spojené s doručováním.

36

(37)  „Ostatními náklady“ jsou náklady obecné povahy, které nelze zařadit jako přímé nebo nepřímé náklady.

37

(38)  Účet 551.

38

(39)  Náklady jsou rozvrhovány poměrně k nákladům předem přiděleným na účty služeb.

39

(40)  Účet 527.

40

(41)  Účet 513.

41

(42)  Podnik Poczta Polska zamýšlí provést brzy první výpočet nákladů pomocí modelu ABC. Veškeré náklady jsou zaevidovány na účtech skupiny začínající číslicí 5: 500–509 jsou účty služeb, na nichž jsou zaúčtovány náklady na poskytování jednotlivých služeb; 510, 511, 512, 514 jsou účty, na nichž jsou účtovány nepřímé náklady; 527 a 551 jsou účty, na nichž se účtují ostatní náklady. Poté jsou náklady zaúčtované ve skupině účtů začínající číslicí „5“ převedeny na účty 710–719.

42

(43)  V roce 2007 jsou nejprve přiděleny „finanční náklady“ a poté se vypočítává přirážka za „prodejní a obchodní náklady“ a „obecné a správní náklady a náklady na rozvoj“. V roce 2006 byly všechny tři druhy „ostatních nákladů“ rozvrženy současně pomocí společné přirážky.

43

(44)  Například prodej zboží nabytého za účelem jeho dalšího prodeje v nezpracovaném stavu, a to za maloobchodní i velkoobchodní ceny, expediční služby, prodej práv na služby městské dopravy, reklamy, prodej dopravních služeb a jiných vedlejších služeb, pokud kapacita překračuje interní potřeby atd.

44

(45)  Prodej zboží a materiálů.

45

(46)  Viz 52 (odst. 4, 5 a 6).

46

(47)  Veřejný provozovatel, který je povinen poskytovat všeobecné poštovní služby, obdrží ze státního rozpočtu dotaci na poskytované všeobecné poštovní služby, pokud mu vznikne ztráta.

47

(48)  Výše dotace je stanovena rozpočtovým zákonem, přičemž platí zásada, že celková výše dotace nesmí překročit rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy plynoucími z těchto služeb.

48

(49)  po úplném rozdělení výsledků (včetně finančních a ostatních provozních výsledků) s výjimkou mimořádných výsledků

49

(50)  Rozsudky ve věci C-280/00 Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark, Sb. rozh. 2003, s. I-7747 a spojené věci C-34/01 až C-38/01 Enirisorse v Ministero delle Finanze, Sb. rozh. 2003, s. I-14243.

50

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

Enirisorse

Ministero delle Finanze

(51)  Viz například rozsudek Soudního dvora ve věci C-372/97 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-3679, bod 44.

51

Itálie

Komise

(52)  Údaje za rok 2006.

52

(53)  Údaje za rok 2006.

53

(54)  Úř. věst. C 297, 29.11.2005.

54

(55)  Například celková výše vyrovnávací platby nesmí přesáhnout rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy, které plynou z těchto služeb. Viz další vysvětlení v oddílech II.2, II.3, IV.4 a V.3.3 tohoto rozhodnutí.

55

(56)  Podle stejné terminologie použité ve výkazu zisků a ztrát byly v nařízení vynechány následující výsledky, tj. „čisté výnosy z prodeje produktů, zboží a materiálů“, „ostatní provozní výnosy“, „ostatní provozní náklady“, „finanční výnosy“, „finanční náklady“ a „mimořádné výsledky“ (což odpovídá položkám A, G, H, J, K a M ve výkazu zisků a ztrát).

56

(57)  Na základě zákona o účetnictví ze dne 29. září 1994.

57

(58)  S výjimkou „ostatních provozních výsledků“, „mimořádných výsledků“ a některých „finančních výsledků“, které byly skupině služeb připsány teprve na žádost Komise.

58

(59)  Podnik PP například eviduje ostatní provozní náklady související s podnikáním, jako jsou ztráty z prodeje nefinančních fixních aktiv, náklady na přerušení výroby, poskytování bezplatných služeb, penále, pokuty a náhrady škody, které byly zaplaceny, rezervy pro případné ztráty a přiměřená rizika z obchodních činností a činnosti v sociální oblasti. V roce 2006 podnik PP zaevidoval jako ostatní provozní náklady částku ve výši přibližně 147 milionů PLN.

59

(60)  Viz jednotlivá prohlášení týkající se souhrnných výsledků s názvem „Výsledky u služeb a činností podniku Poczta Polska“.

60

(61)  Tj. v distribučních střediscích, středisku poštovní sítě a středisku poštovních služeb.

61

(62)  Na základě statistického výzkumu se vypočítávají níže uvedené prvky s cílem odhadnout hmotnost/druh poštovních zásilek: 1. průměrná hmotnost listovních zásilek a reklamních zásilek v domácím a zahraničním styku (odchozí zásilky) s rozdělením na vyhrazené a nevyhrazené oblasti, 2. průměrná hmotnost poštovních balíků v domácím a zahraničním styku (odchozí zásilky) v rozdělení na všeobecné a smluvní služby, 3. průměrná hmotnost listovních zásilek a balíků v zahraničním styku (příchozí zásilky), 4. ukazatele pro rozdělení listovních zásilek a reklamních zásilek na vyhrazenou a nevyhrazenou oblast a 5. sortimentní struktura služebních zásilek (rozdělení na ekonomické a prioritní poštovní zásilky) podle obsahu.

62

(63)  Za účelem odhadu počtu doručených zásilek/druhu služby nebo skupiny služeb.

63

(64)  Za účelem odhadu pracovní doby/druhu činnosti.

64

(65)  Původní výkazy výsledků nepřiřazovaly službám některé výsledky (tj. „ ostatní provozní výsledky“, „finanční výsledky“ a „mimořádné výsledky“). Na žádost Komise poskytly polské orgány souhrnné údaje, které prokazují přiřazení všech výsledků hlavním kategoriím služeb.

65

(66)  „Ostatní provozní náklady“ jsou přiděleny úměrně již připsaným nákladům na služby. „Ostatní provozní výnosy“ z dotací na služby podléhající zákonnému osvobození od poplatků byly plně připsány skupině všeobecných služeb. Zbytek „ostatních provozních výnosů“ je přidělen úměrně k rozvržení ostatních provozních nákladů.

66

(67)  V roce 2008 byly „mimořádné výsledky“ (v souvislosti se ztrátami, které poštovním úřadům vznikly v důsledku přírodních pohrom) a „mimořádné výnosy“ (v souvislosti s náhradou škod obdrženou po přírodních pohromách) přiděleny skupině služeb stejně jako náklady na poštovní síť.

67

(68)  Finanční výnosy (kromě výnosů, které lze připsat přímo určité skupině služeb) byly přiděleny skupinám služeb v poměrech použitých k přidělení finančních nákladů.

68

(69)  Tyto finanční náklady souvisely s úroky, kurzovými rozdíly a pronájmem dopravních prostředků a jiných fixních aktiv.

69

(70)  Podnik PP například v roce 2006 zavedl podnikové pokyny k nákladům, které sjednocují a popisují způsob strukturování klíčů pro účtování nepřímých nákladů a popisují způsob přidělování nákladů službám. Podnikové pokyny k nákladům jsou pravidelně aktualizovány. V souladu s postupem pro kontrolu přímých nákladů, který byl v podniku PP zaveden v roce 2007, se systematicky provádějí tyto kroky: i) posouzení, zda může v rámci určité služby vzniknout určitý druh přímých nákladů, ii) ověření správného přidělení přímých nákladů službám a iii) monitorování jednotného přístupu k evidování přímých nákladů na služby v jednotlivých regionálních pobočkách účetního střediska. Tyto pokyny obsahují rovněž postup, který je nutno dodržet při zjištění nesrovnalostí.

70

(71)  Po obdržení rozvahového ocenění aktiv z hlavní účetní knihy v souvislosti s přímými náklady služeb regionálními pobočkami posoudí oddělení výpočtů nákladů v ústředí účetního střediska možnost existence daného druhu přímých nákladů v rámci dané služby, zkontroluje správnost rozdělení přímých nákladů mezi jednotlivé služby a ověří, zda je přístup k evidování přímých nákladů v jednotlivých regionálních pobočkách jednotný. V případě pochybností v souvislosti s přidělením nákladů podle druhu služby požádají pracovníci oddělení výpočtu nákladů regionální pobočku o vysvětlení. Regionální jednotka je povinna znovu zkontrolovat popis zdrojového dokladu, na jehož základě byly náklady zaevidovány do účetních knih, a posoudí správnost klasifikace nákladů. Jestli ověření prokáže, že náklady byly vykázány správně, je informováno oddělení výpočtu nákladů v ústředí účetního střediska. Byly-li přímé náklady přiřazeny službám nesprávně, zápis je opraven a příslušné informace jsou předány oddělení výpočtu nákladů.

71

(72)  Viz zpráva vnitrostátního regulačního orgánu za rok 2007.

72

(73)  Oddělením výpočtu nákladů v účetním středisku.

73

(74)  Například nedostatky prostředí vnitřní kontroly, jako je neexistence postupů pro jednotné používání klíčů pro rozdělování nebo kontrola kvality vstupních údajů, nadměrné zjednodušení metod rozvrhování nákladů.

74

(75)  Podnik PP například v roce 2006 zavedl podnikové pokyny k nákladům, které sjednocují a popisují způsob strukturování klíčů pro účtování nepřímých nákladů a popisují způsob přidělování nákladů službám. Podnikové pokyny k nákladům jsou pravidelně aktualizovány. V souladu s postupem pro kontrolu přímých nákladů, který byl v podniku PP zaveden v roce 2007, se systematicky provádějí tyto kroky: i) posouzení, zda může v rámci určité služby vzniknout určitý druh přímých nákladů, ii) ověření správného přidělení přímých nákladů službám a iii) monitorování jednotného přístupu k evidování přímých nákladů na služby v jednotlivých regionálních pobočkách účetního střediska. Tyto pokyny obsahují rovněž postup, který je nutno dodržet při zjištění nesrovnalostí.

75

(76)  Službám by měly být přiřazeny rovněž „ostatní provozní výsledky“, „finanční výsledky“ a „mimořádné výsledky“.

76

(77)  Tj. „náklady na prodané produkty, zboží a materiály“, „prodejní náklady“, „obecné a správní náklady“ a „úroky ze závazků v rámci financování poštovních služeb včetně kurzových rozdílů“ (viz bod 2 odst. 2 nařízení).

77

(78)  [...] s přihlédnutím k zásadě, že celková částka vyrovnávací platby nesmí přesáhnout rozdíl mezi náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb a příjmy, které plynou z těchto služeb.

78

(79)  po úplném rozdělení výsledků (včetně finančních a ostatních provozních výsledků) s výjimkou mimořádných výsledků

79

---

PŘÍLOHA 1

A.   Náklady za rok 2006

| (v mil. PLN) |
| --- |
| | | Poštovní služby | Finanční služby | Ostatní | Celkem |
| 1. | přímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | nepřímé náklady: | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2a | — | provozní náklady |

(v mil. PLN)

Poštovní služby

Finanční služby

Ostatní

Celkem

1.

přímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

nepřímé náklady:

(...)

(...)

(...)

(...)

2a

—

provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2b

| — | dopravní náklady |
| --- | --- |

—

dopravní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2c

| — | náklady na údržbu sítě |
| --- | --- |

—

náklady na údržbu sítě

(...)

(...)

(...)

(...)

2d

| — | ostatní nepřímé náklady |
| --- | --- |

—

ostatní nepřímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

3 = 1 + 2

NÁKLADY NA POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB

(...)

(...)

(...)

(...)

4.

obecné a správní náklady:

(...)

(...)

(...)

(...)

5.

prodejní a obchodní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

6.

finanční náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

7.

ostatní provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

8 = 3 až 7

NÁKLADY CELKEM

(...)

(...)

(...)

(...)

| (v %) |
| --- |
| | | Poštovní služby | Finanční služby | Ostatní | Celkem |
| 1. | přímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | nepřímé náklady: | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2a | — | provozní náklady |

(v %)

Poštovní služby

Finanční služby

Ostatní

Celkem

1.

přímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

nepřímé náklady:

(...)

(...)

(...)

(...)

2a

—

provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2b

| — | dopravní náklady |
| --- | --- |

—

dopravní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

2d

| — | náklady na údržbu sítě |
| --- | --- |

—

náklady na údržbu sítě

(...)

(...)

(...)

(...)

2c

| — | ostatní nepřímé náklady |
| --- | --- |

—

ostatní nepřímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

3 = 1 + 2

NÁKLADY NA POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB

(...)

(...)

(...)

(...)

4.

obecné a správní náklady:

(...)

(...)

(...)

(...)

5.

prodejní a obchodní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

6.

finanční náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

7.

ostatní provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

8 = 3 až 7

NÁKLADY CELKEM

100,0

100,0

100,0

100,0

B.   Výnosy za rok 2006

| (v mil. PLN) |
| --- |
| | | Poštovní služby | Finanční služby | Ostatní | Celkem |
| 1. | Výnosy z prodeje | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | Finanční výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3. | Ostatní provozní výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 = 1 až 3 | VÝNOSY CELKEM | (...) | (...) | (...) | (...) |

(v mil. PLN)

Poštovní služby

Finanční služby

Ostatní

Celkem

1.

Výnosy z prodeje

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

Finanční výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

3.

Ostatní provozní výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

4 = 1 až 3

VÝNOSY CELKEM

(...)

(...)

(...)

(...)

| (v %) |
| --- |
| | | Poštovní služby | Finanční služby | Ostatní | Celkem |
| 1. | Výnosy z prodeje | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2. | Finanční výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3. | Ostatní provozní výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 = 1 až 3 | VÝNOSY CELKEM | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |

(v %)

Poštovní služby

Finanční služby

Ostatní

Celkem

1.

Výnosy z prodeje

(...)

(...)

(...)

(...)

2.

Finanční výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

3.

Ostatní provozní výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

4 = 1 až 3

VÝNOSY CELKEM

100,0

100,0

100,0

100,0

---

PŘÍLOHA 2

Výsledky v oblasti poštovních služeb – rok 2006

| (v tis. PLN) |
| --- |
| Specifikace | Poštovní služby |
| Všeobecné | Všeobecné služby celkem | Jiné než všeobecné služby | Poštovní služby celkem |
| Vyhrazené | Nevyhrazené |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 = 3 + 4 |
| 1 | Výnosy z prodeje | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2 | Finanční výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 3 | Ostatní provozní výnosy | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A | Výnosy celkem
  (A = 1 + 2 + 3) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 4 | Přímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5 | Nepřímé náklady
  (5 = 5a + 5b + 5c + 5d) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5a | Náklady na využívání (služeb – technologické) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5b | Náklady na doručování poštovních zásilek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5c | Fixní náklady na údržbu poštovní sítě | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 5d | Ostatní nepřímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 6 | Celkové náklady podniku | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 7 | Prodejní náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 8 | Finanční náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 9 | Ostatní provozní náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| B | Náklady celkem
  B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| C | Výsledek
  C = A – B | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(v tis. PLN)

Specifikace

Poštovní služby

Všeobecné

Všeobecné služby celkem

Jiné než všeobecné služby

Poštovní služby celkem

Vyhrazené

Nevyhrazené

1

2

3 = 1 + 2

4

5 = 3 + 4

1

Výnosy z prodeje

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2

Finanční výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

3

Ostatní provozní výnosy

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A

Výnosy celkem

(A = 1 + 2 + 3)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

4

Přímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5

Nepřímé náklady

(5 = 5a + 5b + 5c + 5d)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5a

Náklady na využívání (služeb – technologické)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5b

Náklady na doručování poštovních zásilek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5c

Fixní náklady na údržbu poštovní sítě

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5d

Ostatní nepřímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

6

Celkové náklady podniku

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7

Prodejní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

8

Finanční náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

9

Ostatní provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

B

Náklady celkem

B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

C

Výsledek

C = A – B

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

---

PŘÍLOHA 3

Výsledky všeobecných poštovních služeb – 2006–2011

Výnosy z všeobecných poštovních služeb

| (v tis. PLN) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) |
| Výnosy plynoucí ze závazku veřejné služby (2) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(v tis. PLN)

2006

2007

2008

2009 (1)

2010 (1)

2011 (1)

Výnosy plynoucí ze závazku veřejné služby (2)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady na všeobecné poštovní služby

| (v tis. PLN) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (3) | 2010 (3) | 2011 (3) |
| Náklady na závazek veřejné služby (4) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Přímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nepřímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Náklady na využívání (služeb – technologické) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Náklady na doručování poštovních zásilek | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Fixní náklady na údržbu poštovní sítě | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Ostatní nepřímé náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Celkové náklady (náklady celého podniku) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Prodejní náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Finanční náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Ostatní provozní náklady | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(v tis. PLN)

2006

2007

2008

2009 (3)

2010 (3)

2011 (3)

Náklady na závazek veřejné služby (4)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Přímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nepřímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady na využívání (služeb – technologické)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady na doručování poštovních zásilek

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Fixní náklady na údržbu poštovní sítě

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Ostatní nepřímé náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Celkové náklady (náklady celého podniku)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Prodejní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Finanční náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Ostatní provozní náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

---

(1)  odhadované údaje.

(2)  nezahrnuty mimořádné výnosy.

(3)  Odhadované údaje.

(4)  Nezahrnuty mimořádné náklady.

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 31.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 347/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 347/54

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O LETECKÉ DOPRAVĚ č. 2/2010

ze dne 26. listopadu 2010,

kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě

(2010/816/EU)

VÝBOR SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 23 odst. 4 této dohody,

ROZHODL TAKTO:

Jediný článek

Příloha tohoto rozhodnutí nahrazuje přílohu dohody.

V Ženevě dne 26. listopadu 2010.

Za smíšený výbor

vedoucí delegace Evropské unie

Daniel CALLEJA CRESPO

vedoucí delegace Švýcarska

Peter MÜLLER

---

PŘÍLOHA

Pro účely této dohody:

| — | Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem. |
| --- | --- |

—

Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem.

| — | Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem. |
| --- | --- |

—

Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem.

| — | Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1008/2008.

| — | Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008.

| — | Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody. |
| --- | --- |

—

Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody.

1.   Liberalizace letectví a ostatní předpisy v odvětví civilního letectví

Č. 1008/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Č. 2000/79

Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 2000 o Evropské dohodě o organizaci pracovní doby mobilních pracovníků v civilním letectví uzavřené mezi Sdružením evropských leteckých společností (AEA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF), Evropským sdružením technických letových posádek (ECA), Evropským sdružením leteckých společností (ERA) a Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IACA)

Č. 93/104

Směrnice Rady ze dne 23. listopadu 1993 o některých aspektech úpravy pracovní doby ve znění:

| — | směrnice 2000/34/ES |
| --- | --- |

—

směrnice 2000/34/ES

Č. 437/2003

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek

Č. 1358/2003

Nařízení Komise ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení

Č. 785/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) ze dne 21. dubna 2004 o požadavcích na pojištění u leteckých dopravců a provozovatelů letadel ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 285/2010 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 285/2010

Č. 95/93

Nařízení Rady ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (články 1–12) ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 793/2004 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 793/2004

Č. 2009/12

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2009 o letištních poplatcích (kterou Švýcarsko začne používat od 1. července 2011)

Č. 96/67

Směrnice Rady ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství.

(články 1–9, 11–23 a 25)

Č. 80/2009

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 80/2009 ze dne 14. ledna 2009 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 2299/89

2.   Pravidla hospodářské soutěže

Č. 3975/87

Nařízení Rady ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy (čl. 6 odst. 3), naposledy pozměněné:

| — | nařízením Rady (ES) č. 1/2003 (články 1–13, 15–45). |
| --- | --- |

—

nařízením Rady (ES) č. 1/2003 (články 1–13, 15–45).

Č. 1/2003

Nařízení Rady ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (články 1–13, 15–45)

(V rozsahu, v němž je toto nařízení příslušné pro použití této dohody. Vložení uvedeného nařízení nemá vliv na rozdělení úkolů v souladu s touto dohodou.)

Nařízení č. 17/62 bylo nařízením č. 1/2003 zrušeno s výjimkou čl. 8 odst. 3, který se použije i nadále pro rozhodnutí přijatá podle článku čl. 81 odst. 3 Smlouvy před zahájením používání tohoto nařízení až do konce platnosti uvedených rozhodnutí.

Č. 773/2004

Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES, ve znění:

| — | nařízení Komise (EC) č. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EC) č. 1792/2006

Č. 139/2004

Nařízení Rady ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování)

(Články 1–18, čl. 19 odst. 1 a 2, články 20–23)

S ohledem na čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování platí mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem toto:

| 1) | S ohledem na spojení podle článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nedosahuje rozměrů Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise. |
| --- | --- |

1)

S ohledem na spojení podle článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nedosahuje rozměrů Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise.

| 2) | Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce. |
| --- | --- |

2)

Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce.

| 3) | Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce. |
| --- | --- |

3)

Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce.

S ohledem na lhůty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení o spojování:

| 1) | Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2. |
| --- | --- |

1)

Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2.

| 2) | Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty. |
| --- | --- |

2)

Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty.

Č. 802/2004

Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (články 1–24), naposledy pozměněné:

| — | nařízením Komise (EC) č. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

nařízením Komise (EC) č. 1792/2006

Č. 2006/111

Směrnice Komise ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků

Č. 487/2009

Nařízení Rady (ES) č. 487/2009 ze dne 25. května 2009 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na některé kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy

3.   Bezpečnost letectví

Č. 216/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 690/2009, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 690/2009,

| — | nařízení (ES) č. 1108/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1108/2009

Agentura má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny ustanoveními nařízení.

Komise má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny pro rozhodnutí podle čl. 11 odst. 2, čl. 14 odst. 5 a 7, čl. 24 odst. 5, čl. 25 odst. 1, čl. 38 odst. 3 bodu i), čl. 39 odst. 1, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3 a 5, čl. 42 odst. 4, čl. 54 odst. 1 a čl. 61 odst. 3.

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 65 nařízení nebo v ustanoveních směrnice 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.

Žádné ustanovení tohoto nařízení nelze vykládat tak, že pověřuje Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví, aby jednala jménem Švýcarska v rámci mezinárodních dohod pro jiné účely než účely podpory při plnění povinností, které mu na základě těchto dohod připadají.

Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 12 se mění takto:






  i) | v odstavci 1 se za slovo „Společenstvím“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“, |
| --- | --- | --- |

a)

Článek 12 se mění takto:

i)

v odstavci 1 se za slovo „Společenstvím“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“,

| ii) | v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“, |
| --- | --- |

ii)

v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“,

| iii) | v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c), |
| --- | --- |

iii)

v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c),

| iv) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „3.   Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu umožňující členským státům nebo agentuře vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“ |
| --- | --- |

iv)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu umožňující členským státům nebo agentuře vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“

| b) | V článku 29 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „4.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“ |
| --- | --- |

b)

V článku 29 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“

| c) | V článku 30 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“ |
| --- | --- |

c)

V článku 30 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“

| d) | V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“ |
| --- | --- |

d)

V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“

| e) | V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „12.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  kde







  S | = | část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d), |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | počet přidružených států, |
| b | = | počet členských států EU, |
| c | = | příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO, |
| C | = | celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“ |

e)

V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„12.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

kde

S

=

část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d),

a

=

počet přidružených států,

b

=

počet členských států EU,

c

=

příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO,

C

=

celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“

| f) | V článku 61 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“ |
| --- | --- |

f)

V článku 61 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“

| g) | Příloha II nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 3 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1): | A/c - [HB-IDJ] – typ CL600-2B19 |
| --- | --- | --- |

g)

Příloha II nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 3 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1):

A/c - [HB-IDJ] – typ CL600-2B19

| | A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – typ Gulfstream G-IV |
| --- | --- |

A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – typ Gulfstream G-IV

| | A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – typ Gulfstream G-V |
| --- | --- |

A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – typ Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – typ MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – typ MD900.

Č. 1108/2009

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. října 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice 2006/23/ES

Č. 91/670

Směrnice Rady ze dne 16. prosince 1991 o vzájemném uznávání licencí pro výkon funkcí v civilním letectví

(Články 1–8)

Č. 3922/91

Nařízení Rady ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví (články 1–3, čl. 4 odst. 2, články 5–11 a 13) ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1899/2006,

| — | nařízení (ES) č. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1900/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 8/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 8/2008,

| — | nařízení Komise (ES) č. 859/2008 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 859/2008

Č. 94/56

Směrnice Rady ze dne 21. listopadu 1994, kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví

(Články 1–13)

Č. 2004/36

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (články 1–9 a 11–14), naposledy pozměněná:

| — | směrnicí Komise 2008/49/ES |
| --- | --- |

—

směrnicí Komise 2008/49/ES

Č. 351/2008

Nařízení Komise ze dne 16. dubna 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES, pokud jde o stanovení priorit pro prohlídky na odbavovací ploše u letadel, která používají letiště Společenství

Č. 768/2006

Nařízení Komise ze dne 19. května 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES, pokud jde o shromažďování a výměnu informací o bezpečnosti letadel, která používají letiště Společenství, a správu informačního systému

Č. 2003/42

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví (články 1–12)

Č. 1321/2007

Nařízení Komise ze dne 12. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zařazování informací o událostech v civilním letectví, jejichž výměna proběhla v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES, do centrální evidence

Č. 1330/2007

Nařízení Komise ze dne 24. září 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro šíření informací o událostech v civilním letectví zúčastněným osobám podle čl. 7 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES

Č. 736/2006

Nařízení Komise ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí

Č. 1702/2003

Nařízení Komise ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 335/2007, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 335/2007,

| — | nařízení Komise (ES) č. 381/2005, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 381/2005,

| — | nařízení Komise (ES) č. 375/2007, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 375/2007,

| — | nařízení Komise (ES) č. 706/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 706/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 287/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 287/2008,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1057/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1057/2008,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1194/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1194/2009

Pro účely dohody se ustanovení nařízení upravují takto:

Článek 2 se mění takto:

V odstavcích 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 a 14 se datum „28. září 2003“ nahrazuje „dnem vstupu v platnost rozhodnutí Výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu, kterým se nařízení (ES) č. 216/2008 začleňuje do přílohy uvedeného nařízení“.

Č. 2042/2003

Nařízení Komise ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 707/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 707/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 376/2007, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 376/2007,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1056/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1056/2008,

| — | nařízení Komise (EU) č. 127/2010 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 127/2010

Č. 104/2004

Nařízení Komise ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví pravidla organizace a složení odvolacího senátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví

Č. 593/2007

Nařízení Komise ze dne 31. května 2007 o poplatcích a platbách vybíraných Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví, naposledy pozměněné:

| — | nařízením Komise (ES) č. 1356/2008 |
| --- | --- |

—

nařízením Komise (ES) č. 1356/2008

Č. 2111/2005

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES

Č. 473/2006

Nařízení Komise ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005

Č. 474/2006

Nařízení Komise ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, naposledy pozměněné:

| — | nařízením Komise (EU) č. 1071/2010 (2) |
| --- | --- |

—

nařízením Komise (EU) č. 1071/2010 (2)

4.   Ochrana letectví před protiprávními činy

Č. 300/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002

Č. 272/2009

Nařízení Komise ze dne 2. dubna 2009, kterým se doplňují společné základní normy ochrany civilního letectví před protiprávními činy stanovené v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, naposledy pozměněné:

| — | nařízením Komise (EU) č. 297/2010 |
| --- | --- |

—

nařízením Komise (EU) č. 297/2010

Č. 1254/2009

Nařízení Komise (EU) ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření

Č. 18/2010

Nařízení Komise (EU) ze dne 8. ledna 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, pokud jde o specifikace národních programů řízení kvality v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy

Č. 72/2010

Nařízení Komise (EU) ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komisí v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy

Č. 185/2010

Nařízení Komise (EU) ze dne 4. března 2010, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 357/2010, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 357/2010,

| — | nařízení Komise (EU) č. 358/2010, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 358/2010,

| — | nařízení Komise (EU) č. 573/2010, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 573/2010,

| — | nařízení Komise (EU) č. 983/2010 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 983/2010

Č. 2010/774

Rozhodnutí Komise (EU) ze dne 13. dubna 2010, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy obsahující informace uvedené v čl. 18 písm. a) nařízení (ES) č. 300/2008, ve znění:

| — | rozhodnutí Komise 2010/2604/EU, |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Komise 2010/2604/EU,

| — | rozhodnutí Komise 2010/3572/EU. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Komise 2010/3572/EU.

5.   Uspořádání letového provozu

Č. 549/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 6, 8, 10, 11 a 12.

Článek 10 se mění takto:

| | V odstavci 2 se slova „na úrovni Společenství“ nahrazují slovy „na úrovni Společenství, zahrnující Švýcarsko“. |
| --- | --- |

V odstavci 2 se slova „na úrovni Společenství“ nahrazují slovy „na úrovni Společenství, zahrnující Švýcarsko“.

| | Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na členské státy uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko. |
| --- | --- |

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na členské státy uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.

Č. 550/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má vůči Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 9a, 9b, 15a, 16 a 17.

Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 3 se mění takto:
  V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“. |
| --- | --- |

a)

Článek 3 se mění takto:

V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.

| b) | Článek 7 se mění takto:
  V odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“. |
| --- | --- |

b)

Článek 7 se mění takto:

V odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.

| c) | Článek 8 se mění takto:
  V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“. |
| --- | --- |

c)

Článek 8 se mění takto:

V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.

| d) | Článek 10 se mění takto:
  V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“. |
| --- | --- |

d)

Článek 10 se mění takto:

V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.

| e) | Čl. 16 odst. 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“ |
| --- | --- |

e)

Čl. 16 odst. 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“

Č. 551/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 3a, 6 a 10.

Č. 552/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 4, 7 a čl. 10 odst. 3.

Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 5 se mění takto:
  V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“. |
| --- | --- |

a)

Článek 5 se mění takto:

V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.

| b) | Článek 7 se mění takto:
  V odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“. |
| --- | --- |

b)

Článek 7 se mění takto:

V odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.

| c) | Příloha III se mění takto:
  V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“. |
| --- | --- |

c)

Příloha III se mění takto:

V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.

Č. 2096/2005

Nařízení Komise ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 1315/2007, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1315/2007,

| — | nařízení Komise (ES) č. 482/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 482/2008,

| — | nařízení Komise (ES) č. 668/2008. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 668/2008.

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 9.

Č. 2150/2005

Nařízení Komise ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru

Č. 1033/2006

Nařízení Komise ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe

Č. 1032/2006

Nařízení Komise ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu, naposledy pozměněné:

| — | nařízením Komise (ES) č. 30/2009 |
| --- | --- |

—

nařízením Komise (ES) č. 30/2009

Č. 1794/2006

Nařízení Komise ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (které Švýcarsko začne používat od vstupu příslušných švýcarských předpisů v platnost, nejpozději však od 1. ledna 2012)

Č. 2006/23

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství

Č. 730/2006

Nařízení Komise ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195

Č. 219/2007

Nařízení Rady ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), naposledy pozměněné:

| — | nařízením Rady (ES) č. 1361/2008 |
| --- | --- |

—

nařízením Rady (ES) č. 1361/2008

Č. 633/2007

Nařízení Komise ze dne 7. června 2007, kterým se stanoví požadavky použití protokolu pro přenos zpráv o letu pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu

Č. 1265/2007

Nařízení Komise ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země

Č. 29/2009

Nařízení Komise ze dne 16. ledna 2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe

Č. 262/2009

Nařízení Komise ze dne 30. března 2009, kterým se stanoví požadavky na koordinované přidělování a užívání dotazovacích kódů režimu S pro jednotné evropské nebe

Č. 73/2010

Nařízení Komise ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví požadavky na jakost leteckých dat a leteckých informací pro jednotné evropské nebe

Č. 255/2010

Nařízení Komise ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu.

6.   Životní prostředí a hluk

Č. 2002/30

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. března 2002 o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Společenství (články 1–12, 14–18).

(Na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) čísla 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se uplatní změny přílohy I).

Č. 89/629

Směrnice Rady ze dne 4. prosince 1989 o omezení emisí hluku civilních podzvukových proudových letadel

(Články 1–8)

č. 2006/93/ES

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 12. prosince 2006 o regulaci provozu letadel uvedených v části II kapitoly 3 svazku 1 přílohy 16 k Úmluvě o mezinárodním civilním letectví, druhé vydání (1988).

7.   Ochrana spotřebitele

Č. 90/314

Směrnice Rady ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy

(Články 1–10)

Č. 93/13

Směrnice Rady ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách

(Články 1–11)

Č. 2027/97

Nařízení Rady ze dne 9. října 1997 o odpovědnosti leteckého dopravce v případě nehod (články 1–8), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 889/2002 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 889/2002

Č. 261/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91

(Články 1–18)

Č. 1107/2006

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. července 2006 o právech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké dopravě

8.   Různé

Č. 2003/96

Směrnice Rady ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny

(Čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 2).

9.   Přílohy:

| A: | Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie |
| --- | --- |

A:

Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie

| B: | Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví |
| --- | --- |

B:

Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví

---

(1)  Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6.

(2)  Toto nařízení se ve Švýcarsku použije po dobu své platnosti v EU.

PŘÍLOHA A

PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE

VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,

BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 343 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (ESAE) požívají Evropská unie a ESAE na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,

SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:

KAPITOLA I

MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÉ UNIE

Článek 1

Prostory a budovy Unie jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Unie se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.

Článek 2

Archivy Unie jsou nedotknutelné.

Článek 3

Unie, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.

Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Unie uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Unie.

Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.

Článek 4

Unie je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro svou úřední potřebu: takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.

Unie je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.

KAPITOLA II

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

Článek 5

Orgány Unie požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.

Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Unie nepodléhá cenzuře.

Článek 6

Předsedové orgánů Unie mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Unie průkazy, jejichž formu stanoví Rada, rozhodující prostou většinou, a jež orgány členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Unie.

Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.

KAPITOLA III

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Článek 7

Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.

Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:

| a) | přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání; |
| --- | --- |

a)

přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;

| b) | přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání. |
| --- | --- |

b)

přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.

Článek 8

Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.

Článek 9

V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:

| a) | na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu; |
| --- | --- |

a)

na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;

| b) | na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni. |
| --- | --- |

b)

na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.

Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.

Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.

KAPITOLA IV

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE

Článek 10

Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Unie, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.

Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Unie.

KAPITOLA V

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE

Článek 11

Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Unie bez ohledu na svou státní příslušnost:

| a) | jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce; |
| --- | --- |

a)

jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;

| b) | nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců; |
| --- | --- |

b)

nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;

| c) | požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

c)

požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;

| d) | požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno; |
| --- | --- |

d)

požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;

| e) | požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno. |
| --- | --- |

e)

požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.

Článek 12

Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje Unie svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány.

Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie.

Článek 13

S úředníky a jinými zaměstnanci Unie, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Unie zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.

Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.

Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.

Článek 14

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány rozhodují formou nařízení o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie.

Článek 15

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s ostatními dotčenými orgány určí formou nařízení kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Unie, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 11, čl. 12 druhého pododstavce a článku 13.

Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.

KAPITOLA VI

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE

Článek 16

Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Unie, přiznává zastoupením třetích zemí pověřených u Unie obvyklé diplomatické výsady a imunity.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 17

Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Unie výhradně v zájmu Unie.

Každý orgán Unie je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Unie.

Článek 18

Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Unie ve vzájemné shodě s odpovědnými orgány příslušných členských států.

Článek 19

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na členy Komise.

Článek 20

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na soudce, generální advokáty, tajemníky a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru Evropské unie, aniž je dotčen článek 3 Protokolu o statutu Soudního dvora Evropské unie týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.

Článek 21

Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.

Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.

Článek 22

Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost banky a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.

Dodatek k Příloze A

POSTUPY PRO POUŽÍVÁNÍ PROTOKOLU O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE VE ŠVÝCARSKU

1.   Rozšíření používání na Švýcarsko

Každý odkaz na členské státy uvedený v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie (dále jen „protokol“) se rovněž považuje za odkaz na Švýcarsko, pokud následující ustanovení nestanoví jinak.

2.   Osvobození agentury od nepřímých daní (včetně DPH)

Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu, a to vrácením daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, je nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).

Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů federálnímu daňovému úřadu, hlavnímu oddělení pro DPH. Žádosti jsou v zásadě vyřízeny do tří měsíců od data, kdy byla žádost o vrácení daně podána s nezbytnými podklady.

3.   Postupy pro použití pravidel týkající se zaměstnanců agentury

Pokud se jedná o čl. 12 druhý pododstavec protokolu, Švýcarsko osvobozuje na základě zásad svého vnitrostátního práva úředníky a ostatní zaměstnance agentury podle článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) od federálních, kantonálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Evropská unie a které podléhají jeho vnitřní dani.

Pro účely článku 13 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát podle výše uvedeného bodu 1.

Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.

Soudní dvůr Evropské unie má výhradní pravomoc ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (2) a ostatních právních předpisů Evropské unie o pracovních podmínkách.

---

(1)  Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1749/2002 (Úř. věst. L 264, 2.10.2002, s. 13).

1

(2)  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kterým se stanoví zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (pracovní řád ostatních zaměstnanců) (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2104/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 7).

2

PŘÍLOHA B

FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ EVROPSKÉ AGENTURY PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ

Článek 1

Přímá komunikace

Agentura a Komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury, a to jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Společenství, nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré příslušné informace a dokumentaci, jež jsou povinny sdělovat na základě nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých v rámci těchto aktů.

Článek 2

Kontroly

1.   V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a finančním nařízením přijatým správní radou agentury dne 26. března 2003, s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), jakož i s ostatními nařízeními, na která odkazuje toto rozhodnutí, mohou být uzavřené smlouvy nebo úmluvy a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Komisí mohou u příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.

2.   Úředníci agentury a Komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím a dokumentům, jakož i k ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo je jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených s cílem provádět nástroje, na které odkazuje toto rozhodnutí.

3.   Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Komise.

4.   Audity lze provádět pět let po ukončení platnosti tohoto rozhodnutí nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.

5.   Švýcarský federální kontrolní úřad je předem informován o auditech prováděných na švýcarském území. Tato informace není zákonnou podmínkou pro provedení těchto auditů.

Článek 3

Kontroly na místě

1.   V rámci této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět na švýcarském území kontroly a inspekce na místě, a to v souladu s podmínkami a ustanoveními nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (3).

2.   Kontroly a inspekce na místě připravuje a řídí Komise v úzké spolupráci se švýcarským federálním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými švýcarskými orgány jmenovanými švýcarským federálním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, cíli a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto účelem se úředníci příslušných švýcarských orgánů mohou účastnit kontrol a inspekcí na místě.

3.   Pokud si to příslušné švýcarské orgány přejí, provádějí kontroly a inspekce na místě společně s Komisí.

4.   Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány kontrolorům Komise v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.

5.   Komise neprodleně uvědomí švýcarský federální kontrolní úřad o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevila v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. Komise je v každém případě povinna informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a inspekcí.

Článek 4

Informace a konzultace

1.   Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran provádějí konzultace.

2.   Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených za použití nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí.

Článek 5

Důvěrnost informací

Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy jsou chráněny úředním tajemstvím a požívají stejné ochrany, jaká přísluší podobnému druhu informací na základě švýcarského práva a příslušných předpisů použitelných pro orgány Společenství. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě těch, od kterých se vzhledem k jejich funkci v orgánech Společenství, členských státech nebo Švýcarsku vyžaduje, aby je znaly, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.

Článek 6

Správní opatření a sankce

Aniž je dotčeno použití švýcarského trestního práva, agentura nebo Komise může uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (4).

Článek 7

Náhrada a vykonatelnost

Rozhodnutí agentury či Komise přijatá v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku.

Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Komisi. Výkon rozhodnutí se provede v souladu se švýcarským procesním řádem. Zákonnost rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.

Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

(3)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

(4)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

---