# Úřední věstník L 15/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.015.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 15 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5420. ledna 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.015.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 15

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5420. ledna 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 38/2011 ze dne 18. ledna 2011 o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie | 1 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 39/2011 ze dne 19. ledna 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 5 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 40/2011 ze dne 19. ledna 2011 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009 | 7 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 41/2011 ze dne 19. ledna 2011 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané v průběhu prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 616/2007 pro drůbeží maso | 8 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 42/2011 ze dne 19. ledna 2011, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót | 10 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/30/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí některých třetích zemí, které se vztahují na auditory a auditorské subjekty, a o přechodném období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí v Evropské unii
  (oznámeno pod číslem K(2011) 117)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o zastavení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska | 17 |
| | | 2011/32/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska | 22 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 38/2011 ze dne 18. ledna 2011 o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie

1

Nařízení Komise (EU) č. 39/2011 ze dne 19. ledna 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

5

Nařízení Komise (EU) č. 40/2011 ze dne 19. ledna 2011 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

7

Nařízení Komise (EU) č. 41/2011 ze dne 19. ledna 2011 o vydávání dovozních licencí na žádosti podané v průběhu prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 616/2007 pro drůbeží maso

8

Nařízení Komise (EU) č. 42/2011 ze dne 19. ledna 2011, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

10

ROZHODNUTÍ

2011/30/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí některých třetích zemí, které se vztahují na auditory a auditorské subjekty, a o přechodném období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí v Evropské unii
  (oznámeno pod číslem K(2011) 117)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 117)

1

12

2011/31/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o zastavení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska

17

2011/32/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2011 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska

22

| | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 190/09/KOL ze dne 22. dubna 2009, kterým se po šedesáté deváté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením upravené kapitoly o dočasném rámci pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financím za současné finanční a hospodářské krize | 26 |

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 190/09/KOL ze dne 22. dubna 2009, kterým se po šedesáté deváté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením upravené kapitoly o dočasném rámci pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financím za současné finanční a hospodářské krize

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 38/2011

ze dne 18. ledna 2011

o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření

| (1) | V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností. |
| --- | --- |

(1)

V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.

| (2) | V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti (nařízení (ES) Rady č. 367/2006 (4)) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %. |
| --- | --- |

(2)

V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti (nařízení (ES) Rady č. 367/2006 (4)) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.

| (3) | Nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) Rada v srpnu 2006 na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited, změnila konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) Rada v srpnu 2006 na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited, změnila konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.

| (4) | V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti. |
| --- | --- |

(4)

V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.

| (5) | V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(5)

V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.

| (6) | V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2007. |
| --- | --- |

(6)

V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2007.

| (7) | Nařízení (ES) č. 1292/2007 také zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 1292/2007 také zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).

| (8) | Žadatel o tento prozatímní přezkum – společnost Garware Polyester Limited – v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 14,7 %. |
| --- | --- |

(8)

Žadatel o tento prozatímní přezkum – společnost Garware Polyester Limited – v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 14,7 %.

2.   Stávající vyrovnávací opatření

| (9) | Mělo by být také zmíněno, že společnost Garware Polyester Limited podléhá také vyrovnávacímu clu ve výši 5,4 % na základě nařízení (ES) č. 15/2009. |
| --- | --- |

(9)

Mělo by být také zmíněno, že společnost Garware Polyester Limited podléhá také vyrovnávacímu clu ve výši 5,4 % na základě nařízení (ES) č. 15/2009.

3.   Žádost o částečný prozatímní přezkum

| (10) | V srpnu 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Garware Polyester Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Garware“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. |
| --- | --- |

(10)

V srpnu 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Garware Polyester Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Garware“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření.

4.   Zahájení přezkumu

| (11) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení přezkumu dne 1. prosince 2009 v Úředním věstníku Evropské unie
   (10) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli. |
| --- | --- |

(11)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení přezkumu dne 1. prosince 2009 v Úředním věstníku Evropské unie
   (10) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.

| (12) | Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii. |
| --- | --- |

(12)

Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.

5.   Šetření

| (13) | Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).

| (14) | Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení. |
| --- | --- |

(14)

Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.

| (15) | S cílem získat informace nezbytné pro své šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď. |
| --- | --- |

(15)

S cílem získat informace nezbytné pro své šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.

| (16) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila ověřovací návštěva. |
| --- | --- |

(16)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila ověřovací návštěva.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (17) | Výrobkem dotčeným tímto přezkumem je stejný výrobek, jako je výrobek vymezený v nařízení ukládajícím platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 1292/2007 v platném znění), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Výrobkem dotčeným tímto přezkumem je stejný výrobek, jako je výrobek vymezený v nařízení ukládajícím platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 1292/2007 v platném znění), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.

2.   Obdobný výrobek

| (18) | Podobně jako předchozí šetření ukázalo i toto šetření, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím indickém trhu, jakož i PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci z Unie mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití. |
| --- | --- |

(18)

Podobně jako předchozí šetření ukázalo i toto šetření, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím indickém trhu, jakož i PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci z Unie mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.

| (19) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

a)   Běžná hodnota

| (20) | Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.

| (21) | Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(21)

Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.

| (22) | Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (23) | Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(23)

Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.

| (24) | Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

b)   Vývozní cena

| (25) | Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

c)   Srovnání

| (26) | Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, obchodních provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí. |
| --- | --- |

(26)

Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, obchodních provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.

d)   Dumpingové rozpětí

| (27) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.

D.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

| (28) | Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy. |
| --- | --- |

(28)

Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.

| (29) | V tomto ohledu šetření ukázalo, že po předchozím šetření, tj. po přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 5. bodě odůvodnění, provedla společnost Garware významné změny ve svých výrobních postupech a technologii. Společnost přešla, pokud jde o surovinu, od dimethyltereftalátu (DMT) na čištěnou kyselinu tereftalovou. Během období šetření tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byla společnost Garware jediným vyvážejícím výrobcem z Indie, který stále používal zastaralou technologii založenou na DMT. Výsledkem této změny technologie, jakož i investice do nové továrny na výrobu PET vloček (chips), bylo významné snížení výrobních nákladů mezi předchozím přezkumem před pozbytím platnosti a současným přezkumem. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy. |
| --- | --- |

(29)

V tomto ohledu šetření ukázalo, že po předchozím šetření, tj. po přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 5. bodě odůvodnění, provedla společnost Garware významné změny ve svých výrobních postupech a technologii. Společnost přešla, pokud jde o surovinu, od dimethyltereftalátu (DMT) na čištěnou kyselinu tereftalovou. Během období šetření tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byla společnost Garware jediným vyvážejícím výrobcem z Indie, který stále používal zastaralou technologii založenou na DMT. Výsledkem této změny technologie, jakož i investice do nové továrny na výrobu PET vloček (chips), bylo významné snížení výrobních nákladů mezi předchozím přezkumem před pozbytím platnosti a současným přezkumem. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.

| (30) | Je třeba také uvést, že přibližné dumpingové rozpětí vypočítané pro prodej při vývozu žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření negativní. Pokud jde o objem, byl tento prodej několikrát vyšší než prodej při vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(30)

Je třeba také uvést, že přibližné dumpingové rozpětí vypočítané pro prodej při vývozu žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření negativní. Pokud jde o objem, byl tento prodej několikrát vyšší než prodej při vývozu do Unie.

| (31) | Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění. |
| --- | --- |

(31)

Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.

E.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (32) | S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku společnosti Garware na 0 %. |
| --- | --- |

(32)

S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku společnosti Garware na 0 %.

| (33) | Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (11) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, žadatel podléhá vyrovnávacímu clu. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, je 0 %, tato situace v tomto případě nenastává. |
| --- | --- |

(33)

Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (11) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, žadatel podléhá vyrovnávacímu clu. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, je 0 %, tato situace v tomto případě nenastává.

| (34) | Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Nikdo nevyjádřil žádné připomínky, |
| --- | --- |

(34)

Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Nikdo nevyjádřil žádné připomínky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Údaje v tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1292/2007 týkající se společnosti Garware Polyester Limited se nahrazují tímto:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indie | 0,0 | A028“ |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indie

0,0

A028“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. ledna 2011.

Za Radu

předseda

G. MATOLCSY

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.

4

(5)  Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 242, 15.9.2010, s. 6.

9

(10)  Úř. věst. C 291, 1.12.2009, s. 28.

10

(11)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

11

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 39/2011

ze dne 19. ledna 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. ledna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 40/2011

ze dne 19. ledna 2011

o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání.

| (2) | Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. ledna 2011 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient, |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. ledna 2011 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádosti o dovozní licence, na něž se vztahuje kvóta s pořadovým číslem 09.4449, předložené mezi 1. a 7. ledna 2011 v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 620/2009 se vynásobí přídělovým koeficientem ve výši 84,156557 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 41/2011

ze dne 19. ledna 2011

o vydávání dovozních licencí na žádosti podané v průběhu prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 616/2007 pro drůbeží maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 616/2007 ze dne 4. června 2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí (3), a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 616/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví drůbežího masa. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 616/2007 otevřelo celní kvóty pro dovoz produktů z odvětví drůbežího masa.

| (2) | Žádosti o dovozní licence podané v průběhu prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2011 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o dovozní licence podané v průběhu prvních sedmi dnů měsíce ledna 2011 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2011 přesahují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZÈNÍ:

Článek 1

Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2011 se vztahují přídělové koeficienty uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. ledna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 3.

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo skupiny | Pořadové číslo | Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.4.2011-30.6.2011
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Číslo skupiny

Pořadové číslo

Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.4.2011-30.6.2011

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 42/2011

ze dne 19. ledna 2011,

kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané příslušným orgánům od 1. do 7. ledna 2011 v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009, jsou stejná jako množství dostupná pro pořadová čísla 09.4317 a 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané příslušným orgánům od 1. do 7. ledna 2011 v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009, jsou stejná jako množství dostupná pro pořadová čísla 09.4317 a 09.4318.

| (2) | Podávání dalších žádostí o licence pro pořadová čísla 09.4317 a 09.4318 by mělo být v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 pozastaveno až do konce hospodářského roku, |
| --- | --- |

(2)

Podávání dalších žádostí o licence pro pořadová čísla 09.4317 a 09.4318 by mělo být v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 pozastaveno až do konce hospodářského roku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Podávání dalších žádostí o licence, jež odpovídají pořadovým číslům uvedeným v příloze, se pozastavuje do konce hospodářského roku 2010/11.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

---

PŘÍLOHA

Koncesní cukr CXL

Hospodářský rok 2010/2011

Žádosti podané od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Pořadové číslo | Země | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | (1) | pozastaveno |
| 09.4318 | Brazílie | (1) | pozastaveno |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | — | pozastaveno |
| 09.4321 | Indie | — | pozastaveno |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Země

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4317

Austrálie

(1)

pozastaveno

09.4318

Brazílie

(1)

pozastaveno

09.4319

Kuba

—

09.4320

Ostatní třetí země

—

pozastaveno

09.4321

Indie

—

pozastaveno

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

Cukr z balkánských zemí

Hospodářský rok 2010/2011

Žádosti podané od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Pořadové číslo | Země | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | — | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Srbsko | (2) | |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | — | |
| 09.4328 | Chorvatsko | (2) | |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Země

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4324

Albánie

—

09.4325

Bosna a Hercegovina

(2)

09.4326

Srbsko

(2)

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

—

09.4328

Chorvatsko

(2)

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

Cukr výjimečného a průmyslového dovozu

Hospodářský rok 2010/2011

Žádosti podané od 1.1.2011 do 7.1.2011

| Pořadové číslo | Typ | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Výjimečný | — | |
| 09.4390 | Průmyslový | — | |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Typ

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4380

Výjimečný

—

09.4390

Průmyslový

—

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

---

(1)  Nevztahuje se na tuto zemi. Žádosti nepřesahují dostupná množství a vyhovuje se jim v plném rozsahu.

(2)  Nevztahuje se na tuto zemi. Žádosti nepřesahují dostupná množství a vyhovuje se jim v plném rozsahu.

---

ROZHODNUTÍ

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/12

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. ledna 2011

o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí některých třetích zemí, které se vztahují na auditory a auditorské subjekty, a o přechodném období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí v Evropské unii

(oznámeno pod číslem K(2011) 117)

(Text s významem pro EHP)

(2011/30/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (1), a zejména na čl. 46 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 45 odst. 1 směrnice 2006/43/ES zaregistrují příslušné orgány členských států všechny auditory a auditorské subjekty, kteří předloží zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek některých společností se sídlem mimo Společenství, jejichž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve Společenství. Podle čl. 45 odst. 3 směrnice 2006/43/ES musí členské státy podrobit takovéto auditory a auditorské subjekty svým systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 45 odst. 1 směrnice 2006/43/ES zaregistrují příslušné orgány členských států všechny auditory a auditorské subjekty, kteří předloží zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek některých společností se sídlem mimo Společenství, jejichž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve Společenství. Podle čl. 45 odst. 3 směrnice 2006/43/ES musí členské státy podrobit takovéto auditory a auditorské subjekty svým systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2008/627/ES ze dne 29. července 2008 týkající se přechodného období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí (2) umožňuje auditorům a auditorským subjektům z třetích zemí uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí nadále vykonávat činnosti v Evropské unii, pokud jde o zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek za finanční roky začínající v období od 29. června 2008 do 1. července 2010. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2008/627/ES ze dne 29. července 2008 týkající se přechodného období pro auditorské činnosti auditorů a auditorských subjektů z některých třetích zemí (2) umožňuje auditorům a auditorským subjektům z třetích zemí uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí nadále vykonávat činnosti v Evropské unii, pokud jde o zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek za finanční roky začínající v období od 29. června 2008 do 1. července 2010.

| (3) | Komise posoudila systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze třetích zemí a území uvedených v příloze rozhodnutí 2008/627/ES. Tato posouzení byla provedena za pomoci Evropské skupiny orgánů pro dohled nad auditory. Zásady, jimiž se řídí systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty z uvedených třetích zemí a území, byly posouzeny na základě kritérií stanovených v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES, které upravují systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti členských států. Hlavním cílem spolupráce mezi systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujícími se na auditory a auditorské subjekty v členských státech a třetích zemích by mělo být dosažení vzájemné důvěry s ohledem na systémy dohledu druhé strany na základě rovnocennosti těchto systémů. |
| --- | --- |

(3)

Komise posoudila systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze třetích zemí a území uvedených v příloze rozhodnutí 2008/627/ES. Tato posouzení byla provedena za pomoci Evropské skupiny orgánů pro dohled nad auditory. Zásady, jimiž se řídí systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty z uvedených třetích zemí a území, byly posouzeny na základě kritérií stanovených v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES, které upravují systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti členských států. Hlavním cílem spolupráce mezi systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujícími se na auditory a auditorské subjekty v členských státech a třetích zemích by mělo být dosažení vzájemné důvěry s ohledem na systémy dohledu druhé strany na základě rovnocennosti těchto systémů.

| (4) | Z těchto posouzení je patrné, že Austrálie, Čína, Chorvatsko, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Kanada, Singapur a Švýcarsko mají systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, které fungují podle podobných pravidel, jako jsou pravidla uvedená v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Je proto třeba považovat systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské subjekty z uvedených třetích zemí za rovnocenné systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské společnosti členských států. |
| --- | --- |

(4)

Z těchto posouzení je patrné, že Austrálie, Čína, Chorvatsko, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Kanada, Singapur a Švýcarsko mají systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, které fungují podle podobných pravidel, jako jsou pravidla uvedená v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Je proto třeba považovat systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské subjekty z uvedených třetích zemí za rovnocenné systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské společnosti členských států.

| (5) | Pokud jde o Jižní Afriku, právní předpisy této země vyžadují pro převod informací od příslušných orgánů v Jižní Africe příslušným orgánům v členských státech předchozí souhlas auditora nebo auditorské společnosti. Tento požadavek předchozího souhlasu by mohl způsobit potíže v účinném provádění čl. 46. odst. 1 směrnice 2006/43/ES. Proto dokud nebudou v právních předpisech Jižní Afriky provedeny nezbytné změny, měly by příslušné orgány členských států při registraci auditorů a auditorských subjektů, kteří předloží zprávy auditora týkající se společností se sídlem v Jižní Africe, požadovat, aby se auditoři a auditorské subjekty vzdali svého práva na předchozí souhlas. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o Jižní Afriku, právní předpisy této země vyžadují pro převod informací od příslušných orgánů v Jižní Africe příslušným orgánům v členských státech předchozí souhlas auditora nebo auditorské společnosti. Tento požadavek předchozího souhlasu by mohl způsobit potíže v účinném provádění čl. 46. odst. 1 směrnice 2006/43/ES. Proto dokud nebudou v právních předpisech Jižní Afriky provedeny nezbytné změny, měly by příslušné orgány členských států při registraci auditorů a auditorských subjektů, kteří předloží zprávy auditora týkající se společností se sídlem v Jižní Africe, požadovat, aby se auditoři a auditorské subjekty vzdali svého práva na předchozí souhlas.

| (6) | Spojené státy americké mají systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, který funguje podle podobných pravidel, jako jsou pravidla uvedená v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Příslušné orgány ve Spojených státech amerických však nezastávají názor, že hlavním cílem spolupráce s členskými státy je dospět k vzájemné důvěře s příslušnými orgány pro systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti v členských státech. Pokud nebude dosaženo vzájemné důvěry, nemohou členské státy v plném rozsahu a na trvalém základě uplatňovat ustanovení čl. 46 odst. 1 na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve Spojených státech amerických. Systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze Spojených států amerických je proto třeba přezkoumat, aby bylo možné posoudit pokrok, jehož bylo dosaženo v úsilí o nastolení vzájemné důvěry. Proto by toto rozhodnutí mělo, pokud jde o systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze Spojených států amerických, být časové omezené a pozbýt platnosti dne 31. července 2013. |
| --- | --- |

(6)

Spojené státy americké mají systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, který funguje podle podobných pravidel, jako jsou pravidla uvedená v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Příslušné orgány ve Spojených státech amerických však nezastávají názor, že hlavním cílem spolupráce s členskými státy je dospět k vzájemné důvěře s příslušnými orgány pro systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti v členských státech. Pokud nebude dosaženo vzájemné důvěry, nemohou členské státy v plném rozsahu a na trvalém základě uplatňovat ustanovení čl. 46 odst. 1 na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve Spojených státech amerických. Systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze Spojených států amerických je proto třeba přezkoumat, aby bylo možné posoudit pokrok, jehož bylo dosaženo v úsilí o nastolení vzájemné důvěry. Proto by toto rozhodnutí mělo, pokud jde o systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty ze Spojených států amerických, být časové omezené a pozbýt platnosti dne 31. července 2013.

| (7) | Jakmile Komise přijme rozhodnutí, jímž pro účely čl. 46 odst. 1 směrnice 2006/43/ES uzná systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty z třetí země nebo území za rovnocenné, členské státy nemusí použít nebo mohou na základě vzájemnosti upravit požadavky čl. 45 odst. 1 a 3 vztahující se na auditory a auditorské subjekty z dané třetí země nebo území. Podmínky, za kterých nebudou požadavky čl. 45 odst. 1 a 3 použity nebo budou upraveny, musí být stanoveny v ujednání o spolupráci uvedeném v čl. 46 odst. 3 směrnice 2006/43/ES uzavřeném mezi členským státem a příslušnou třetí zemí nebo územím a sděleny Komisi. |
| --- | --- |

(7)

Jakmile Komise přijme rozhodnutí, jímž pro účely čl. 46 odst. 1 směrnice 2006/43/ES uzná systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty z třetí země nebo území za rovnocenné, členské státy nemusí použít nebo mohou na základě vzájemnosti upravit požadavky čl. 45 odst. 1 a 3 vztahující se na auditory a auditorské subjekty z dané třetí země nebo území. Podmínky, za kterých nebudou požadavky čl. 45 odst. 1 a 3 použity nebo budou upraveny, musí být stanoveny v ujednání o spolupráci uvedeném v čl. 46 odst. 3 směrnice 2006/43/ES uzavřeném mezi členským státem a příslušnou třetí zemí nebo územím a sděleny Komisi.

| (8) | Abú Dhabí, Brazílie, Guernsey, Hongkong, Indie, Indonésie, Jersey, Malajsie, Mauricius, Mezinárodní finanční centrum v Dubaji, Ostrov Man, Rusko, Thajsko, Tchaj-wan a Turecko zřídily nebo zřizují systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. Informace o fungování a pravidlech, jimiž se tyto systémy řídí, však nejsou dostatečné. K provedení dalšího posouzení, které by umožnilo přijmout konečné rozhodnutí o rovnocennosti těchto systémů, je od uvedených třetích zemí a území nutno získat doplňkové informace. Je proto třeba prodloužit přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES s ohledem na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v uvedených třetích zemích a územích. |
| --- | --- |

(8)

Abú Dhabí, Brazílie, Guernsey, Hongkong, Indie, Indonésie, Jersey, Malajsie, Mauricius, Mezinárodní finanční centrum v Dubaji, Ostrov Man, Rusko, Thajsko, Tchaj-wan a Turecko zřídily nebo zřizují systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. Informace o fungování a pravidlech, jimiž se tyto systémy řídí, však nejsou dostatečné. K provedení dalšího posouzení, které by umožnilo přijmout konečné rozhodnutí o rovnocennosti těchto systémů, je od uvedených třetích zemí a území nutno získat doplňkové informace. Je proto třeba prodloužit přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES s ohledem na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v uvedených třetích zemích a územích.

| (9) | Ačkoliv Egypt nebyl do rozhodnutí 2008/627/ES zahrnut, od té doby zavedl systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. K provedení dalšího posouzení, které by umožnilo přijmout konečné rozhodnutí o rovnocennosti těchto systémů, pokud jde o Egypt, je od uvedené třetí země nutné získat doplňující informace. Je proto třeba zahrnout do přechodného období auditory a auditorské společnosti, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v Egyptě. |
| --- | --- |

(9)

Ačkoliv Egypt nebyl do rozhodnutí 2008/627/ES zahrnut, od té doby zavedl systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. K provedení dalšího posouzení, které by umožnilo přijmout konečné rozhodnutí o rovnocennosti těchto systémů, pokud jde o Egypt, je od uvedené třetí země nutné získat doplňující informace. Je proto třeba zahrnout do přechodného období auditory a auditorské společnosti, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v Egyptě.

| (10) | Bermudy, Izrael, Kajmanské ostrovy a Nový Zéland dosud nezavedly systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. Uvedené třetí země a území však přijaly jednoznačný veřejný závazek vůči Komisi s konkrétním akčním plánem na zřízení systému veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské subjekty podle pravidel rovnocenných pravidlům stanoveným v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Je proto třeba prodloužit přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES s ohledem na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v uvedených třetích zemích a územích. Komise by nicméně měla přezkoumat pokrok, jehož v roce 2011 tyto země a území dosáhly při přijímání právních předpisů s cílem zřídit systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, a posoudit potřebu zkrátit přechodné období, pokud jde o tyto země a území. |
| --- | --- |

(10)

Bermudy, Izrael, Kajmanské ostrovy a Nový Zéland dosud nezavedly systém veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty. Uvedené třetí země a území však přijaly jednoznačný veřejný závazek vůči Komisi s konkrétním akčním plánem na zřízení systému veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí pro auditory a auditorské subjekty podle pravidel rovnocenných pravidlům stanoveným v článcích 29, 30 a 32 směrnice 2006/43/ES. Je proto třeba prodloužit přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES s ohledem na auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v uvedených třetích zemích a územích. Komise by nicméně měla přezkoumat pokrok, jehož v roce 2011 tyto země a území dosáhly při přijímání právních předpisů s cílem zřídit systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, a posoudit potřebu zkrátit přechodné období, pokud jde o tyto země a území.

| (11) | Auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v Argentině, na Bahamách, v Chile, Kazachstánu, Maroku, Mexiku, Pákistánu a na Ukrajině, využívali přechodného období stanoveného v rozhodnutí 2008/627/ES. Od té doby však nebyly předloženy žádné informace týkající se jejich auditorských regulačních systémů a systémů dohledu. Za této situace se zdá, že uvedené třetí země nejsou ochotny dále usilovat o to, aby jejich právní úpravu auditu Komise uznala za rovnocennou systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujícím se na auditory a auditorské subjekty v členských státech. Pokud jde o auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají roční účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společností se sídlem v uvedených třetích zemích, přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES by proto nemělo být prodlouženo. |
| --- | --- |

(11)

Auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem v Argentině, na Bahamách, v Chile, Kazachstánu, Maroku, Mexiku, Pákistánu a na Ukrajině, využívali přechodného období stanoveného v rozhodnutí 2008/627/ES. Od té doby však nebyly předloženy žádné informace týkající se jejich auditorských regulačních systémů a systémů dohledu. Za této situace se zdá, že uvedené třetí země nejsou ochotny dále usilovat o to, aby jejich právní úpravu auditu Komise uznala za rovnocennou systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujícím se na auditory a auditorské subjekty v členských státech. Pokud jde o auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají roční účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky společností se sídlem v uvedených třetích zemích, přechodné období stanovené v rozhodnutí 2008/627/ES by proto nemělo být prodlouženo.

| (12) | Na ochranu investorů by měli mít auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, možnost vykonávat během přechodného období nadále auditorské činnosti v Evropské unii, aniž by byli zaregistrováni podle článku 45 směrnice 2006/43/ES, pouze tehdy, když poskytnou požadované informace. Jestliže informace předloží, měli by mít uvedení auditoři a auditorské subjekty možnost nadále vykonávat svoje auditorské činnosti, pokud jde o zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek za finanční roky začínající v období od 2. července 2010 do 31. července 2012. Toto rozhodnutí by nemělo mít vliv na právo členských států použít ve vztahu k těmto auditorům a auditorským subjektům své systémy vyšetřování a sankcí. |
| --- | --- |

(12)

Na ochranu investorů by měli mít auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, možnost vykonávat během přechodného období nadále auditorské činnosti v Evropské unii, aniž by byli zaregistrováni podle článku 45 směrnice 2006/43/ES, pouze tehdy, když poskytnou požadované informace. Jestliže informace předloží, měli by mít uvedení auditoři a auditorské subjekty možnost nadále vykonávat svoje auditorské činnosti, pokud jde o zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek za finanční roky začínající v období od 2. července 2010 do 31. července 2012. Toto rozhodnutí by nemělo mít vliv na právo členských států použít ve vztahu k těmto auditorům a auditorským subjektům své systémy vyšetřování a sankcí.

| (13) | Pokud jde o společnost se sídlem v jedné z třetích zemí nebo území uvedených v článku 1 tohoto rozhodnutí, jejíž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu členského státu, které však nejsou přijaty k obchodování v třetí zemi nebo území, kde má sídlo, měly by členské státy zajistit, aby se na všechny auditorské zakázky týkající se účetních závěrek této společnosti vztahovala ujednání o spolupráci uzavřená s dotyčnou třetí zemí nebo územím s cílem určit, který systém veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí bude na auditory těchto společností uplatněn. V případě, že tyto auditorské zakázky provádí auditor nebo auditorský subjekt z jiného členského státu, měly by členské státy spolupracovat s cílem zajistit, že auditorská zakázka spadá do působnosti jednoho z jejich systémů veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o společnost se sídlem v jedné z třetích zemí nebo území uvedených v článku 1 tohoto rozhodnutí, jejíž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu členského státu, které však nejsou přijaty k obchodování v třetí zemi nebo území, kde má sídlo, měly by členské státy zajistit, aby se na všechny auditorské zakázky týkající se účetních závěrek této společnosti vztahovala ujednání o spolupráci uzavřená s dotyčnou třetí zemí nebo územím s cílem určit, který systém veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí bude na auditory těchto společností uplatněn. V případě, že tyto auditorské zakázky provádí auditor nebo auditorský subjekt z jiného členského státu, měly by členské státy spolupracovat s cílem zajistit, že auditorská zakázka spadá do působnosti jednoho z jejich systémů veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí.

| (14) | Pokud jde o společnost se sídlem v jedné z třetích zemí nebo území uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, jejíž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu členského státu, které však nejsou přijaty k obchodování v třetí zemi nebo území, kde má sídlo, měly by členské státy spolupracovat s dotyčnou třetí zemí nebo územím s cílem zajistit, že na všechny auditorské zakázky týkající se účetních závěrek této společnosti se vztahuje systém veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí. V případě, že tyto auditorské zakázky provádí auditor nebo auditorský subjekt z jiného členského státu, měly by členské státy spolupracovat s cílem zajistit, že auditorská zakázka spadá do působnosti jednoho z jejich systémů veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o společnost se sídlem v jedné z třetích zemí nebo území uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, jejíž převoditelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu členského státu, které však nejsou přijaty k obchodování v třetí zemi nebo území, kde má sídlo, měly by členské státy spolupracovat s dotyčnou třetí zemí nebo územím s cílem zajistit, že na všechny auditorské zakázky týkající se účetních závěrek této společnosti se vztahuje systém veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí. V případě, že tyto auditorské zakázky provádí auditor nebo auditorský subjekt z jiného členského státu, měly by členské státy spolupracovat s cílem zajistit, že auditorská zakázka spadá do působnosti jednoho z jejich systémů veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí.

| (15) | V průběhu přechodného období by členské státy neměly přijímat rozhodnutí o rovnocennosti na vnitrostátní úrovni. Skutečnost, že auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, mohou na základě tohoto rozhodnutí nadále vykonávat auditorskou činnost, pokud jde o společnosti uvedené v článku 45 směrnice 2006/43/ES, by neměla členským státům bránit v přijetí opatření týkajících se spolupráce při jednotlivých přezkumech zajištění kvality mezi příslušnými orgány členského státu a příslušnými orgány třetí země nebo území. |
| --- | --- |

(15)

V průběhu přechodného období by členské státy neměly přijímat rozhodnutí o rovnocennosti na vnitrostátní úrovni. Skutečnost, že auditoři a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, mohou na základě tohoto rozhodnutí nadále vykonávat auditorskou činnost, pokud jde o společnosti uvedené v článku 45 směrnice 2006/43/ES, by neměla členským státům bránit v přijetí opatření týkajících se spolupráce při jednotlivých přezkumech zajištění kvality mezi příslušnými orgány členského státu a příslušnými orgány třetí země nebo území.

| (16) | Komise by měla sledovat fungování přechodných opatření a přezkoumat pokrok, jehož dosáhly třetí země a území, pro něž bylo stanoveno nebo prodlouženo přechodné období. Na konci přechodného období může Komise rozhodnout o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty dotyčných třetích zemí a území. Komise by měla přezkoumat, zda se členské státy při získávání uznání rovnocennosti od třetích zemí a území, jichž se týká toto rozhodnutí, setkaly s potížemi, pokud jde o systémy veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti z členských států. |
| --- | --- |

(16)

Komise by měla sledovat fungování přechodných opatření a přezkoumat pokrok, jehož dosáhly třetí země a území, pro něž bylo stanoveno nebo prodlouženo přechodné období. Na konci přechodného období může Komise rozhodnout o rovnocennosti systémů veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujících se na auditory a auditorské subjekty dotyčných třetích zemí a území. Komise by měla přezkoumat, zda se členské státy při získávání uznání rovnocennosti od třetích zemí a území, jichž se týká toto rozhodnutí, setkaly s potížemi, pokud jde o systémy veřejného dohledu, zajištění kvality a vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské společnosti z členských států.

| (17) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2006/43/ES, |
| --- | --- |

(17)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2006/43/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pokud jde o auditorské činnosti týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek za finanční roky počínající 2. červencem 2010, se pro účely čl. 46 odst. 1 směrnice 2006/43/ES za rovnocenné systémům veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahujícím se na auditory a auditorské společnosti členských států považují systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty z těchto třetích zemí:

| 1) | Austrálie |
| --- | --- |

1)

Austrálie

| 2) | Kanady |
| --- | --- |

2)

Kanady

| 3) | Číny |
| --- | --- |

3)

Číny

| 4) | Chorvatska |
| --- | --- |

4)

Chorvatska

| 5) | Japonska |
| --- | --- |

5)

Japonska

| 6) | Singapuru |
| --- | --- |

6)

Singapuru

| 7) | Jižní Afriky |
| --- | --- |

7)

Jižní Afriky

| 8) | Jižní Koreje |
| --- | --- |

8)

Jižní Koreje

| 9) | Švýcarska |
| --- | --- |

9)

Švýcarska

| 10) | Spojených států amerických |
| --- | --- |

10)

Spojených států amerických

Článek 2

1.   Členské státy neuplatňují článek 45 směrnice 2006/43/ES, pokud jde o auditory a auditorské subjekty, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, jak je uvedeno v čl. 45 odst. 1 zmíněné směrnice, a to za finanční roky začínající v období od 2. července 2010 do 31. července 2012, v případě že příslušný auditor nebo auditorský subjekt poskytne příslušným orgánům členského státu všechny tyto informace:

| a) | jméno a adresu příslušného auditora nebo auditorského subjektu a informace o jeho právní struktuře; |
| --- | --- |

a)

jméno a adresu příslušného auditora nebo auditorského subjektu a informace o jeho právní struktuře;

| b) | v případě, že je auditor nebo auditorský subjekt součástí sítě, popis této sítě; |
| --- | --- |

b)

v případě, že je auditor nebo auditorský subjekt součástí sítě, popis této sítě;

| c) | auditorské normy a požadavky na nezávislost, které se vztahují na příslušný audit; |
| --- | --- |

c)

auditorské normy a požadavky na nezávislost, které se vztahují na příslušný audit;

| d) | popis vnitřního systému kontroly kvality daného auditorského subjektu; |
| --- | --- |

d)

popis vnitřního systému kontroly kvality daného auditorského subjektu;

| e) | údaje o tom, zda a kdy byl u auditora nebo auditorského subjektu naposledy proveden přezkum zajištění kvality, a potřebné informace o výsledku tohoto přezkumu, pokud tuto informaci neposkytuje příslušný orgán třetí země. Jestliže potřebné informace o výsledku přezkumu zajištění kvality nejsou veřejné, považují příslušné orgány členských států tyto informace za důvěrné. |
| --- | --- |

e)

údaje o tom, zda a kdy byl u auditora nebo auditorského subjektu naposledy proveden přezkum zajištění kvality, a potřebné informace o výsledku tohoto přezkumu, pokud tuto informaci neposkytuje příslušný orgán třetí země. Jestliže potřebné informace o výsledku přezkumu zajištění kvality nejsou veřejné, považují příslušné orgány členských států tyto informace za důvěrné.

2.   Členské státy zajistí, aby byla veřejnost informována o jménu a adrese auditorů a auditorských subjektů, kteří předkládají zprávy auditora týkající se ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, a o skutečnosti, že systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí uvedených zemí a území nejsou dosud uznány jako rovnocenné podle čl. 46 odst. 2 směrnice 2006/43/ES. Pro tyto účely mohou příslušné orgány členských států uvedené v článku 45 směrnice 2006/43/ES zaregistrovat rovněž auditory a auditorské subjekty, kteří provádějí audity ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy podrobit auditory a auditorské subjekty, kteří provádějí audity ročních účetních závěrek nebo konsolidovaných účetních závěrek společností se sídlem ve třetích zemích a územích uvedených v příloze, svým systémům vyšetřování a sankcí.

4.   Odstavcem 1 nejsou dotčena opatření týkající se spolupráce v oblasti přezkumu zajištění kvality mezi příslušnými orgány členského státu a příslušnými orgány třetí země nebo území uvedeného v příloze za předpokladu, že toto opatření splňuje všechna tato kritéria:

| a) | zahrnuje provedení přezkumu zajištění kvality na základě zásady rovného zacházení; |
| --- | --- |

a)

zahrnuje provedení přezkumu zajištění kvality na základě zásady rovného zacházení;

| b) | bylo předem oznámeno Komisi; |
| --- | --- |

b)

bylo předem oznámeno Komisi;

| c) | nepředjímá rozhodnutí Komise podle článku 47 směrnice 2006/43/ES. |
| --- | --- |

c)

nepředjímá rozhodnutí Komise podle článku 47 směrnice 2006/43/ES.

Článek 3

Komise sleduje situaci ve třetích zemích a územích uvedených v příloze. Komise zejména sleduje, zda příslušné správní orgány třetích zemí a území uvedených v příloze, které se Komisi veřejně zavázaly, že zřídí systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty, takovéto systémy zavedly, a to na základě těchto zásad:

| a) | systémy jsou nezávislé na auditorské profesi; |
| --- | --- |

a)

systémy jsou nezávislé na auditorské profesi;

| b) | zabezpečují přiměřený dohled nad audity kotovaných společností; |
| --- | --- |

b)

zabezpečují přiměřený dohled nad audity kotovaných společností;

| c) | jejich fungování je transparentní a zabezpečuje, že výsledky přezkumu zajištění kvality jsou spolehlivé; |
| --- | --- |

c)

jejich fungování je transparentní a zabezpečuje, že výsledky přezkumu zajištění kvality jsou spolehlivé;

| d) | systémy jsou účinně podporovány vyšetřováními a sankcemi. |
| --- | --- |

d)

systémy jsou účinně podporovány vyšetřováními a sankcemi.

Pokud jde o Bermudy, Izrael, Kajmanské ostrovy a Nový Zéland, Komise zejména přezkoumá pokrok, jehož bylo dosaženo při přijímání právních předpisů s cílem zřídit systémy veřejného dohledu, zajištění kvality, vyšetřování a sankcí vztahující se na auditory a auditorské subjekty v roce 2011. Komise podle potřeby odpovídajícím způsobem změní přílohu tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Bod 10 článku 1 pozbývá platnosti dne 31. července 2013.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi

Michel BARNIER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87.

1

(2)  Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 70.

2

---

PŘÍLOHA

SEZNAM TŘETÍCH ZEMÍ A ÚZEMÍ

| | Abú Dhabí |
| --- | --- |

Abú Dhabí

| | Bermudy |
| --- | --- |

Bermudy

| | Brazílie |
| --- | --- |

Brazílie

| | Egypt |
| --- | --- |

Egypt

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Indie |
| --- | --- |

Indie

| | Indonésie |
| --- | --- |

Indonésie

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Kajmanské ostrovy |
| --- | --- |

Kajmanské ostrovy

| | Malajsie |
| --- | --- |

Malajsie

| | Mauricius |
| --- | --- |

Mauricius

| | Mezinárodní finanční centrum v Dubaji |
| --- | --- |

Mezinárodní finanční centrum v Dubaji

| | Nový Zéland |
| --- | --- |

Nový Zéland

| | Ostrov Man |
| --- | --- |

Ostrov Man

| | Rusko |
| --- | --- |

Rusko

| | Thajsko |
| --- | --- |

Thajsko

| | Tchaj-wan |
| --- | --- |

Tchaj-wan

| | Turecko |
| --- | --- |

Turecko

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/17

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. ledna 2011

o zastavení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska

(2011/31/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Zahájení

| (1) | Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.

| (2) | Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o subvencování dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o subvencování dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.

| (3) | Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/32/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/32/EU (4).

| (4) | Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Thajska, že obdržela řádně doložený podnět, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PKT pocházející z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Vláda Thajska byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě dohody. Vláda Thajska nabídku konzultací přijala a následně se uskutečnily konzultace. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo řešení na základě dohody. Byly však patřičně zohledněny připomínky vznesené orgány Thajska ohledně tvrzení uvedených v podnětu, pokud jde o napadnutelnost režimů. V průběhu konzultací byla od vlády Thajska obdržena podání. |
| --- | --- |

(4)

Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Thajska, že obdržela řádně doložený podnět, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PKT pocházející z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Vláda Thajska byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě dohody. Vláda Thajska nabídku konzultací přijala a následně se uskutečnily konzultace. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo řešení na základě dohody. Byly však patřičně zohledněny připomínky vznesené orgány Thajska ohledně tvrzení uvedených v podnětu, pokud jde o napadnutelnost režimů. V průběhu konzultací byla od vlády Thajska obdržena podání.

1.2   Strany dotčené řízením

| (5) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(5)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (6) | Komise rozeslala dotazníky orgánům země dovozu, žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(6)

Komise rozeslala dotazníky orgánům země dovozu, žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.

| (7) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů Thajska, tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii. |
| --- | --- |

(7)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů Thajska, tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.

| (8) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(8)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie.

| (9) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů:
  kancelář výboru pro investice (Board of Investment), Bangkok, Thajsko |
| --- | --- |

(9)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů:

kancelář výboru pro investice (Board of Investment), Bangkok, Thajsko

| (10) | Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:






  a) | výrobci v Unii






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:

a)

výrobci v Unii

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko, |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,

| — | Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království; |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;

| b) | dovozci do Unie






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie; |
| --- | --- | --- |

b)

dovozci do Unie

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;

| c) | uživatelé v Unii






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko, |
| --- | --- | --- |

c)

uživatelé v Unii

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie, |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko, |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;

| d) | vyvážející výrobci v Thajsku






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“), |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážející výrobci v Thajsku

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „TPT“), |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „TPT“),

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „Indorama“), |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „Indorama“),

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „SMPC“). |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Thajsko (dále jen „SMPC“).

| (11) | Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.

1.3   Období šetření a posuzované období

| (12) | Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (13) | Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(13)

Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (14) | PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (PX) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru. |
| --- | --- |

(14)

PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (PX) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.

2.2   Obdobný výrobek

| (15) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   SUBVENCOVÁNÍ

3.1   Úvod

| (16) | Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:






  — | osvobození od nebo snížení dovozního cla na strojní zařízení, |
| --- | --- | --- |

(16)

Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany státního orgánu:

—

osvobození od nebo snížení dovozního cla na strojní zařízení,

| — | osvobození od daně z příjmu právnických osob, |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z příjmu právnických osob,

| — | osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě výrobků určených na vývoz, |
| --- | --- |

—

osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě výrobků určených na vývoz,

| — | dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti, |
| --- | --- |

—

dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti,

| — | kromě běžné amortizace navíc odečtení 25 % projektových nákladů na infrastrukturu, nákladů na instalace nebo stavebních nákladů od čistého zisku, |
| --- | --- |

—

kromě běžné amortizace navíc odečtení 25 % projektových nákladů na infrastrukturu, nákladů na instalace nebo stavebních nákladů od čistého zisku,

| — | kompenzace daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v Thajsku. |
| --- | --- |

—

kompenzace daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v Thajsku.

3.2   Obecně

| (17) | Investment Promotion Act B.E. 2544 (dále jen „zákon o podpoře investic“) poskytuje pobídky pro rozvoj thajského hospodářství. Zákon o podpoře investic, jehož provádění spravuje Board of Investment of Thailand (dále jen „výbor pro investice“), uděluje kvalifikovaným projektům výhody vyplývající z režimů zmíněných v oddílu 3.1. Každá společnost, která chce získat výhody vyplývající ze zákona o podpoře investic, podá u výboru pro investice žádost o potvrzení o podpoře (Certificate of promotion), v němž je uvedeno, které výrobky se mají vyrábět a které výhody se udělují. |
| --- | --- |

(17)

Investment Promotion Act B.E. 2544 (dále jen „zákon o podpoře investic“) poskytuje pobídky pro rozvoj thajského hospodářství. Zákon o podpoře investic, jehož provádění spravuje Board of Investment of Thailand (dále jen „výbor pro investice“), uděluje kvalifikovaným projektům výhody vyplývající z režimů zmíněných v oddílu 3.1. Každá společnost, která chce získat výhody vyplývající ze zákona o podpoře investic, podá u výboru pro investice žádost o potvrzení o podpoře (Certificate of promotion), v němž je uvedeno, které výrobky se mají vyrábět a které výhody se udělují.

| (18) | Zákon o kompenzaci daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v království (Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E.2524 (1981)) předepisuje kritéria a podmínky pro účast v režimu kompenzace daní a cel z vyváženého zboží. Tento režim má na starosti thajské ministerstvo financí. |
| --- | --- |

(18)

Zákon o kompenzaci daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v království (Tax and Duty Compensation of Exported Goods Produced in the Kingdom Act B.E.2524 (1981)) předepisuje kritéria a podmínky pro účast v režimu kompenzace daní a cel z vyváženého zboží. Tento režim má na starosti thajské ministerstvo financí.

| (19) | Součet všech vypočtených subvencí pro každou samostatnou společnost je nepatrný, tj. jeho hodnota činí méně než 2 % hodnoty výrobku. Proto nelze v souladu s čl. 14 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení uvalit na thajské vývozce antisubvenční cla, i kdyby byly všechny dotčené subvence napadnutelné. Jelikož se jedná o nepatrné subvencování, nebylo zjišťováno, zda se u režimů subvencí uvedených v bodě odůvodnění 3.1 jedná o specifickou subvenci. |
| --- | --- |

(19)

Součet všech vypočtených subvencí pro každou samostatnou společnost je nepatrný, tj. jeho hodnota činí méně než 2 % hodnoty výrobku. Proto nelze v souladu s čl. 14 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení uvalit na thajské vývozce antisubvenční cla, i kdyby byly všechny dotčené subvence napadnutelné. Jelikož se jedná o nepatrné subvencování, nebylo zjišťováno, zda se u režimů subvencí uvedených v bodě odůvodnění 3.1 jedná o specifickou subvenci.

| (20) | Pro objasnění jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající míry subvencí pro jednotlivé společnosti, bez ohledu na to, zda jsou subvence považovány za napadnutelné či nikoli. |
| --- | --- |

(20)

Pro objasnění jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající míry subvencí pro jednotlivé společnosti, bez ohledu na to, zda jsou subvence považovány za napadnutelné či nikoli.

3.3   Jednotlivé režimy

3.3.1   Osvobození od dovozního cla nebo jeho snížení v případě strojního zařízení

a)   Právní základ

| (21) | Právní základ pro osvobození od dovozního cla na strojní zařízení poskytuje článek 28 zákona o podpoře investic. V tomto režimu jsou společnosti oprávněny k úplnému osvobození od platby dovozního cla na strojní zařízení na základě schválení výborem pro investice, pokud se v Thajsku nevyrábí ani nemontuje strojní zařízení srovnatelné kvality. Právní základ pro 50 % snížení dovozního cla z dováženého strojního zařízení poskytuje článek 29 zákona o podpoře investic. |
| --- | --- |

(21)

Právní základ pro osvobození od dovozního cla na strojní zařízení poskytuje článek 28 zákona o podpoře investic. V tomto režimu jsou společnosti oprávněny k úplnému osvobození od platby dovozního cla na strojní zařízení na základě schválení výborem pro investice, pokud se v Thajsku nevyrábí ani nemontuje strojní zařízení srovnatelné kvality. Právní základ pro 50 % snížení dovozního cla z dováženého strojního zařízení poskytuje článek 29 zákona o podpoře investic.

b)   Praktické provádění

| (22) | Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je osvobozena od dovozního cla na strojní zařízení nebo že se jí uvedené clo snižuje podle článků 28 a 29 zákona o podpoře investic. Celní odbor obdrží kopii licence a takzvaný hlavní seznam strojního zařízení (Master list of Machinery), který byl schválen výborem pro investice, a při dovozu strojního zařízení toto zařízení propustí bez úhrady dovozního cla. |
| --- | --- |

(22)

Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je osvobozena od dovozního cla na strojní zařízení nebo že se jí uvedené clo snižuje podle článků 28 a 29 zákona o podpoře investic. Celní odbor obdrží kopii licence a takzvaný hlavní seznam strojního zařízení (Master list of Machinery), který byl schválen výborem pro investice, a při dovozu strojního zařízení toto zařízení propustí bez úhrady dovozního cla.

c)   Výpočet výše subvence

| (23) | Výhoda pro vývozce byla vypočtena na základě výše nezaplaceného cla splatného z dovezených dlouhodobých aktiv, rozložením této částky na období odpovídající běžné době amortizace těchto dlouhodobých aktiv v daném výrobním odvětví. Bylo stanoveno, že uvedené období je 15 let, což je v souladu s obdobími amortizace používanými většinou společností vyrábějících dotčený výrobek jak v Thajsku, tak i v EU. Takto vypočtená částka, která se vztahuje k období šetření, byla upravena připočítáním úroku během období šetření, aby se stanovila celková výhoda příjemce v rámci tohoto režimu; za vhodnou byla považována komerční úroková sazba v Thajsku v průběhu období šetření. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření. |
| --- | --- |

(23)

Výhoda pro vývozce byla vypočtena na základě výše nezaplaceného cla splatného z dovezených dlouhodobých aktiv, rozložením této částky na období odpovídající běžné době amortizace těchto dlouhodobých aktiv v daném výrobním odvětví. Bylo stanoveno, že uvedené období je 15 let, což je v souladu s obdobími amortizace používanými většinou společností vyrábějících dotčený výrobek jak v Thajsku, tak i v EU. Takto vypočtená částka, která se vztahuje k období šetření, byla upravena připočítáním úroku během období šetření, aby se stanovila celková výhoda příjemce v rámci tohoto režimu; za vhodnou byla považována komerční úroková sazba v Thajsku v průběhu období šetření. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření.

d)   Závěr

| (24) | Společnost Indorama Group získala výhodu 0,3 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,19 %. |
| --- | --- |

(24)

Společnost Indorama Group získala výhodu 0,3 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,19 %.

3.3.2   Osvobození od daně z příjmu právnických osob

a)   Právní základ

| (25) | Právní základ pro osvobození od daně z příjmu právnických osob poskytuje článek 31 zákona o podpoře investic. Běžná sazba daně z příjmu právnických osob v Thajsku je 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Právní základ pro osvobození od daně z příjmu právnických osob poskytuje článek 31 zákona o podpoře investic. Běžná sazba daně z příjmu právnických osob v Thajsku je 30 %.

b)   Závěr

| (26) | V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Všichni thajští vyvážející výrobci kompenzují zisky vytvořenými v období šetření ztráty, které si převedly z dřívějších účetních období. Tento postup připouští thajský daňový zákoník u všech společností, jak u společností podporovaných výborem pro investice, tak u společností tímto výborem nepodporovaných, a nejedná se o subvenci. V důsledku této skutečnosti šetřené společnosti nevyužily režim osvobození od daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(26)

V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Všichni thajští vyvážející výrobci kompenzují zisky vytvořenými v období šetření ztráty, které si převedly z dřívějších účetních období. Tento postup připouští thajský daňový zákoník u všech společností, jak u společností podporovaných výborem pro investice, tak u společností tímto výborem nepodporovaných, a nejedná se o subvenci. V důsledku této skutečnosti šetřené společnosti nevyužily režim osvobození od daně z příjmu právnických osob.

3.3.3   Dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti

a)   Právní základ

| (27) | Právní základ pro dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti poskytuje čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic. |
| --- | --- |

(27)

Právní základ pro dvojí odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů po dobu 10 let od data prvního příjmu plynoucího z podporované činnosti poskytuje čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic.

b)   Praktické provádění

| (28) | Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je oprávněna k dvojímu odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů podle čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic. Kromě obvyklého odečtení výše uvedených nákladů mohou společnosti podporované výborem pro investice odečíst stejnou částku od svého zisku ještě jednou na daňovém přiznání. Společnost musí v každoročním daňovém přiznání vyplnit zvláštní sloupec vyhrazený pro podporovanou činnost. V důsledku toho se pak o tuto částku sníží zdanitelný čistý zisk nebo zvýší čistá ztráta. |
| --- | --- |

(28)

Aby mohla společnost uvedený režim využít, musí mít potvrzení o podpoře, v němž je uvedeno, že je oprávněna k dvojímu odečtení nákladů na dopravu, elektřinu a vodu od zdanitelných příjmů podle čl. 35 odst. 2 zákona o podpoře investic. Kromě obvyklého odečtení výše uvedených nákladů mohou společnosti podporované výborem pro investice odečíst stejnou částku od svého zisku ještě jednou na daňovém přiznání. Společnost musí v každoročním daňovém přiznání vyplnit zvláštní sloupec vyhrazený pro podporovanou činnost. V důsledku toho se pak o tuto částku sníží zdanitelný čistý zisk nebo zvýší čistá ztráta.

c)   Výpočet výše subvence

| (29) | Výhoda vyplývající z tohoto režimu by měla být vypočtena na základě částky, která byla podruhé odečtena od čistého zisku a je zaznamenána v daňovém přiznání v zvláštním sloupci pro podporované činnosti. U nepodporovaných činností by tato částka byla součástí čistého zisku podléhajícího dani z příjmu právnických osob, a proto 30 % z této částky (běžná sazba daně z příjmu právnických osob) představuje výhodu pro společnosti. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření. |
| --- | --- |

(29)

Výhoda vyplývající z tohoto režimu by měla být vypočtena na základě částky, která byla podruhé odečtena od čistého zisku a je zaznamenána v daňovém přiznání v zvláštním sloupci pro podporované činnosti. U nepodporovaných činností by tato částka byla součástí čistého zisku podléhajícího dani z příjmu právnických osob, a proto 30 % z této částky (běžná sazba daně z příjmu právnických osob) představuje výhodu pro společnosti. Tato částka pak byla přepočítána na celkový prodejní obrat během období šetření.

d)   Závěr

| (30) | Společnost Indorama Group získala výhodu 0,55 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,57 %. |
| --- | --- |

(30)

Společnost Indorama Group získala výhodu 0,55 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd získala výhodu 0,57 %.

3.3.4   Kromě běžné amortizace navíc odečtení 25 % projektových nákladů na infrastrukturu, nákladů na instalace nebo stavebních nákladů od čistého zisku

a)   Právní základ

| (31) | Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 35 odst. 3 zákona o podpoře investic. Režim povoluje odpočítat od čistého zisku, kromě běžné amortizace, i částku nepřesahující 25 % projektových nákladů na instalace nebo vybudování zařízení využívaných v rámci podporované činnosti. Příjemce by měl využít tuto výhodu do deseti let od data, kdy došlo k příjmu plynoucího z podporované činnosti. |
| --- | --- |

(31)

Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 35 odst. 3 zákona o podpoře investic. Režim povoluje odpočítat od čistého zisku, kromě běžné amortizace, i částku nepřesahující 25 % projektových nákladů na instalace nebo vybudování zařízení využívaných v rámci podporované činnosti. Příjemce by měl využít tuto výhodu do deseti let od data, kdy došlo k příjmu plynoucího z podporované činnosti.

b)   Závěr

| (32) | V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. V obdobích před obdobím šetření všichni vyvážející výrobci buď nevyužili režim osvobození od daně z příjmu (jelikož od svých zisků odpočítali kumulované ztráty z minulosti) nebo vykazovali ztráty. Z těchto důvodů nemohli z uvedeného režimu získat výhody. |
| --- | --- |

(32)

V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. V obdobích před obdobím šetření všichni vyvážející výrobci buď nevyužili režim osvobození od daně z příjmu (jelikož od svých zisků odpočítali kumulované ztráty z minulosti) nebo vykazovali ztráty. Z těchto důvodů nemohli z uvedeného režimu získat výhody.

3.3.5   Osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě výrobků určených na vývoz

a)   Právní základ

| (33) | Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 36 odst. 1 zákona o podpoře investic. V rámci uvedeného režimu je výbor pro investice oprávněn udělit osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě zboží na vývoz. Způsobilé pro uvedený režim jsou společnosti v kterékoli zóně, pokud jsou podporované. |
| --- | --- |

(33)

Právní základ pro uvedený režim poskytuje čl. 36 odst. 1 zákona o podpoře investic. V rámci uvedeného režimu je výbor pro investice oprávněn udělit osvobození od dovozního cla na suroviny a základní materiály používané při výrobě zboží na vývoz. Způsobilé pro uvedený režim jsou společnosti v kterékoli zóně, pokud jsou podporované.

b)   Závěr

| (34) | V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Dovozní clo z hlavních surovin používaných pro výrobu PKT je nulové. Šetření thajští vývozci proto z tohoto režimu nezískali žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(34)

V období šetření nezískala z tohoto režimu výhodu žádná z šetřených společností. Dovozní clo z hlavních surovin používaných pro výrobu PKT je nulové. Šetření thajští vývozci proto z tohoto režimu nezískali žádnou výhodu.

3.3.6   Kompenzace daní a cel z vyváženého zboží vyrobeného v Thajsku

a)   Právní základ

| (35) | Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation (Oznámení o kompenzaci daně z vyváženého zboží vyrobeného v království – Míra kompenzace) stanoví výhodu z uvedeného režimu. |
| --- | --- |

(35)

Notification of the Compensation of Tax of Export Merchandise Produced in the Kingdom 1/2547 – Rate of Compensation (Oznámení o kompenzaci daně z vyváženého zboží vyrobeného v království – Míra kompenzace) stanoví výhodu z uvedeného režimu.

b)   Praktické provádění

| (36) | Společnosti získají zpětnou úhradu ve výši 0,38 % hodnoty FOB vyváženého zboží. Výhoda se vypočítává pro každou vývozní transakci, avšak společnosti obvykle podávají několik žádostí o zpětnou úhradu současně. Společnosti podávají žádosti o zpětnou úhradu současně u příslušného orgánu a následně zpětnou úhradu obdrží. |
| --- | --- |

(36)

Společnosti získají zpětnou úhradu ve výši 0,38 % hodnoty FOB vyváženého zboží. Výhoda se vypočítává pro každou vývozní transakci, avšak společnosti obvykle podávají několik žádostí o zpětnou úhradu současně. Společnosti podávají žádosti o zpětnou úhradu současně u příslušného orgánu a následně zpětnou úhradu obdrží.

c)   Výpočet výše subvence

| (37) | Výhoda v rámci tohoto režimu je skutečná částka přijatá jako zpětná úhrada a následně zaznamenaná v účetnictví společnosti jako příjem. Tato částka pak byla přepočítána na vývozní obrat během období šetření. |
| --- | --- |

(37)

Výhoda v rámci tohoto režimu je skutečná částka přijatá jako zpětná úhrada a následně zaznamenaná v účetnictví společnosti jako příjem. Tato částka pak byla přepočítána na vývozní obrat během období šetření.

d)   Závěr

| (38) | Společnost Indorama Group získala výhodu 0,36 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd rovněž získala výhodu 0,36 %. |
| --- | --- |

(38)

Společnost Indorama Group získala výhodu 0,36 % a společnost Siam Mitsui PTA Co., Ltd rovněž získala výhodu 0,36 %.

3.4   Výše subvencí

| (39) | Prozatímní výše subvencí podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u thajských vyvážejících výrobců:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %,
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %,
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %. |
| --- | --- |

(39)

Prozatímní výše subvencí podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u thajských vyvážejících výrobců:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %,

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %,

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %.

| (40) | Jelikož Petrochem Limited a TPT Petrochemical Public Company Limited jsou součástí stejné skupiny, byla pro ně stanovena společná sazba antisubvenčního cla. Konečná částka pro skupinu Indorama/TPT činí 1,2 %.

  Souhrnná tabulka | Režim osvobození od cla z dovozu strojního zařízení nebo snížení tohoto cla | Režim dvojího odečtení od zdanitelného příjmu | Režim kompenzace vývozní daně | Celkové rozpětí subvence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Skupina Indorama/TPT | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Jelikož Petrochem Limited a TPT Petrochemical Public Company Limited jsou součástí stejné skupiny, byla pro ně stanovena společná sazba antisubvenčního cla. Konečná částka pro skupinu Indorama/TPT činí 1,2 %.

Souhrnná tabulka

Režim osvobození od cla z dovozu strojního zařízení nebo snížení tohoto cla

Režim dvojího odečtení od zdanitelného příjmu

Režim kompenzace vývozní daně

Celkové rozpětí subvence

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Skupina Indorama/TPT

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Vzhledem k nepatrným částkám napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k nepatrným částkám napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.

4.   ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE

| (42) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně subvencí není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně subvencí není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.

5.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (43) | Řízení by mělo být zastaveno, jelikož částky napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce jsou nižší než 2 % hodnoty výrobku. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko. |
| --- | --- |

(43)

Řízení by mělo být zastaveno, jelikož částky napadnutelných subvencí pro thajské vyvážející výrobce jsou nižší než 2 % hodnoty výrobku. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.

| (44) | Co se týče hledisek subvence, vyjádření byla obdržena od thajské vlády a jednoho z žadatelů. |
| --- | --- |

(44)

Co se týče hledisek subvence, vyjádření byla obdržena od thajské vlády a jednoho z žadatelů.

| (45) | Thajská vláda tvrdila, že šetřené režimy nelze považovat za režimy specifických subvencí, jelikož jsou součástí decentralizační politiky země, nejsou závislé na vývozní výkonnosti a neomezují přístup na určitá odvětví podnikání nebo regiony. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo jasně zjištěno, že šetřené režimy, které vyvážející výrobci během období šetření využili (osvobození od dovozního cla na strojní zařízení, dvojí odečtení od zdanitelného příjmu, kompenzace vývozní daně) jsou podle ustanovení základního antisubvenčního nařízení napadnutelnými subvencemi. Proto musí být tvrzení thajské vlády odmítnuta. |
| --- | --- |

(45)

Thajská vláda tvrdila, že šetřené režimy nelze považovat za režimy specifických subvencí, jelikož jsou součástí decentralizační politiky země, nejsou závislé na vývozní výkonnosti a neomezují přístup na určitá odvětví podnikání nebo regiony. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo jasně zjištěno, že šetřené režimy, které vyvážející výrobci během období šetření využili (osvobození od dovozního cla na strojní zařízení, dvojí odečtení od zdanitelného příjmu, kompenzace vývozní daně) jsou podle ustanovení základního antisubvenčního nařízení napadnutelnými subvencemi. Proto musí být tvrzení thajské vlády odmítnuta.

| (46) | Jeden z žadatelů tvrdil, že některé subvence, zejména režim osvobození od daně z příjmu, by měly být rozprostřeny na kratší období. To muselo být odmítnuto, jelikož v období šetření nezískal výhodu z uvedeného režimu žádný z vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(46)

Jeden z žadatelů tvrdil, že některé subvence, zejména režim osvobození od daně z příjmu, by měly být rozprostřeny na kratší období. To muselo být odmítnuto, jelikož v období šetření nezískal výhodu z uvedeného režimu žádný z vyvážejících výrobců.

| (47) | Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana. |
| --- | --- |

(47)

Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.

| (48) | Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná. |
| --- | --- |

(48)

Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.

| (49) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antisubvenční řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antisubvenčních opatření, |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antisubvenční řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antisubvenčních opatření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Antisubvenční řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 17.

3

(4)  Viz strana 22 tohoto Úøedního vìstníku.

4

---

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/22

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. ledna 2011

o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska

(2011/32/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1   Zahájení

| (1) | Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.

| (3) | Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/31/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/31/EU (4).

1.2   Strany dotčené řízením

| (4) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Komise rozeslala dotazníky žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(5)

Komise rozeslala dotazníky žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.

| (6) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.

| (7) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:






  a) | výrobci v Unii






  — | BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:

a)

výrobci v Unii

—

BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,

| — | CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko, |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,

| — | Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království; |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;

| b) | dovozci do Unie






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie; |
| --- | --- | --- |

b)

dovozci do Unie

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;

| c) | uživatelé v Unii






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko, |
| --- | --- | --- |

c)

uživatelé v Unii

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie, |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,

| — | NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko, |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,

| — | UAB NEO Group, Klaipeda, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;

| d) | vyvážející výrobci v Thajsku:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“), |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážející výrobci v Thajsku:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „Indorama“), |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „Indorama“),

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „SMPC“); |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „SMPC“);

| e) | Vývozce ve spojení






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonsko (dále jen „MCI“) – zástupce pro prodej na vývoz a akcionář společnosti SMPC. |
| --- | --- | --- |

e)

Vývozce ve spojení

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonsko (dále jen „MCI“) – zástupce pro prodej na vývoz a akcionář společnosti SMPC.

| (8) | Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.

1.3   Období šetření a posuzované období

| (9) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (10) | Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(10)

Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (11) | PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (dále jen „PX“) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru. |
| --- | --- |

(11)

PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (dále jen „PX“) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.

2.2   Obdobný výrobek

| (12) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné. |
| --- | --- |

(12)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.

3.   DUMPING

3.1   Předběžné poznámky

| (13) | Všichni tři thajští vyvážející výrobci uvedení v podnětu předložili odpovědi na dotazník. Šetřením bylo zjištěno, že neexistují žádní další thajští výrobci PKT a že se odpovědi týkají 100 % thajského vývozu na trh EU. |
| --- | --- |

(13)

Všichni tři thajští vyvážející výrobci uvedení v podnětu předložili odpovědi na dotazník. Šetřením bylo zjištěno, že neexistují žádní další thajští výrobci PKT a že se odpovědi týkají 100 % thajského vývozu na trh EU.

| (14) | Uvedené tři společnosti požádaly o provedení výpočtu dumpingu na základě měsíčních údajů, jelikož náklady na hlavní surovinu a následně i ceny dotčeného výrobku v průběhu období šetření výrazně kolísaly. Z důvodů uvedených v 26. bodě odůvodnění nebylo použití požadované metodiky považováno za opodstatněné. |
| --- | --- |

(14)

Uvedené tři společnosti požádaly o provedení výpočtu dumpingu na základě měsíčních údajů, jelikož náklady na hlavní surovinu a následně i ceny dotčeného výrobku v průběhu období šetření výrazně kolísaly. Z důvodů uvedených v 26. bodě odůvodnění nebylo použití požadované metodiky považováno za opodstatněné.

| (15) | Je třeba poznamenat, že prodej na vnitrostátním trhu a trhu EU vycházel buď z okamžitých cen nebo ze smluv založených na nákladech na PX (hlavní surovinu) nebo ze vzorce založeného na cenovém indexu PKT v Číně. V posledním uvedeném případě došlo několikrát ke značné časové prodlevě, než byl konečný index k dispozici. K využití vzorce bylo nutno použít ujednání o fakturaci, podle nějž bylo možno uhradit konečnou cenu několik měsíců po vystavení původní prozatímní faktury. Za účelem opravy konečné ceny dohodnuté ve smlouvě byly vystaveny vrubopisy/dobropisy. |
| --- | --- |

(15)

Je třeba poznamenat, že prodej na vnitrostátním trhu a trhu EU vycházel buď z okamžitých cen nebo ze smluv založených na nákladech na PX (hlavní surovinu) nebo ze vzorce založeného na cenovém indexu PKT v Číně. V posledním uvedeném případě došlo několikrát ke značné časové prodlevě, než byl konečný index k dispozici. K využití vzorce bylo nutno použít ujednání o fakturaci, podle nějž bylo možno uhradit konečnou cenu několik měsíců po vystavení původní prozatímní faktury. Za účelem opravy konečné ceny dohodnuté ve smlouvě byly vystaveny vrubopisy/dobropisy.

| (16) | Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku byla použita následující obecná metodika. |
| --- | --- |

(16)

Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku byla použita následující obecná metodika.

3.2   Běžná hodnota

| (17) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u thajských výrobců přezkoumala, zda byl jejich prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jejich celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej thajských výrobců na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u thajských výrobců přezkoumala, zda byl jejich prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jejich celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej thajských výrobců na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.

| (18) | Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(18)

Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.

| (19) | Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu domácího prodeje obdobného výrobku pro všechny tři výrobce, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu domácího prodeje obdobného výrobku pro všechny tři výrobce, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje.

3.3   Vývozní cena

| (20) | Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců (SMPC) prodával na trhu EU prostřednictvím svého největšího akcionáře (MCI, společnost se sídlem v Japonsku), který pak prodával řadě japonských obchodníků, jež nakonec prodávali zákazníkům na trhu EU. Bylo šetřeno, zda MCI a největší japonský obchodník jsou ve spojení a zda mělo toto spojení dopad na ceny. |
| --- | --- |

(20)

Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců (SMPC) prodával na trhu EU prostřednictvím svého největšího akcionáře (MCI, společnost se sídlem v Japonsku), který pak prodával řadě japonských obchodníků, jež nakonec prodávali zákazníkům na trhu EU. Bylo šetřeno, zda MCI a největší japonský obchodník jsou ve spojení a zda mělo toto spojení dopad na ceny.

| (21) | Bylo zjištěno, že nejdůležitějším spojením bylo držení velmi nízkého procentního podílu běžných akcií japonskými bankami jménem mnoha správců. Bylo tedy zjištěno, že uvedené spojení není takové povahy, aby ovlivňovalo ceny. Vzhledem i) k uvedeným cenovým/smluvním ujednáním, které jsou pro toto odvětví typické, a ii) k povaze spojení mezi výše uvedenými společnostmi, jsou ceny nezávislé. Proto bylo stanoveno, že vývozní cenu dotčeného výrobku lze stanovit na základě prodeje společností MCI japonským obchodníkům. |
| --- | --- |

(21)

Bylo zjištěno, že nejdůležitějším spojením bylo držení velmi nízkého procentního podílu běžných akcií japonskými bankami jménem mnoha správců. Bylo tedy zjištěno, že uvedené spojení není takové povahy, aby ovlivňovalo ceny. Vzhledem i) k uvedeným cenovým/smluvním ujednáním, které jsou pro toto odvětví typické, a ii) k povaze spojení mezi výše uvedenými společnostmi, jsou ceny nezávislé. Proto bylo stanoveno, že vývozní cenu dotčeného výrobku lze stanovit na základě prodeje společností MCI japonským obchodníkům.

| (22) | Společnosti MCI byl zaslán dopis, kterým byla informována o důsledcích nespolupráce, jelikož při inspekci v Tokiu nebyl úředníkům umožněn úplný přístup k účetním údajům týkajícím se některých úprav. |
| --- | --- |

(22)

Společnosti MCI byl zaslán dopis, kterým byla informována o důsledcích nespolupráce, jelikož při inspekci v Tokiu nebyl úředníkům umožněn úplný přístup k účetním údajům týkajícím se některých úprav.

| (23) | Proto bylo rozhodnuto vypočítat úpravy v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. V důsledku toho byla použita následující metodika. Pokud jde o náklady na dopravu, byly na základě informací zjištěných na místě upraveny směrem nahoru. Pro zbývající úpravy byly oznámené částky i čisté prodejní ceny zkontrolovány porovnáním s údaji z ostatních nezávislých zdrojů, v tomto případě se zjištěnými údaji týkajícími se ostatních dvou thajských vyvážejících výrobců, a bylo zjištěno, že jsou v souladu se stejným druhem prodeje. Byla zvážena alternativní metoda, totiž použití cen Eurostatu, avšak tato metoda nebyla použita, jelikož cena Eurostatu pro tento výrobek byla cenou CIF k datu dovozu a nikoli upravenou konečnou cenou stanovenou v souladu s uvedenou prodejní smlouvou a uvedeným systémem fakturace. Tento přístup byl výjimečně vhodný vzhledem ke struktuře trhu, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Je třeba poznamenat, že většina úprav již byla ověřena v Thajsku. |
| --- | --- |

(23)

Proto bylo rozhodnuto vypočítat úpravy v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. V důsledku toho byla použita následující metodika. Pokud jde o náklady na dopravu, byly na základě informací zjištěných na místě upraveny směrem nahoru. Pro zbývající úpravy byly oznámené částky i čisté prodejní ceny zkontrolovány porovnáním s údaji z ostatních nezávislých zdrojů, v tomto případě se zjištěnými údaji týkajícími se ostatních dvou thajských vyvážejících výrobců, a bylo zjištěno, že jsou v souladu se stejným druhem prodeje. Byla zvážena alternativní metoda, totiž použití cen Eurostatu, avšak tato metoda nebyla použita, jelikož cena Eurostatu pro tento výrobek byla cenou CIF k datu dovozu a nikoli upravenou konečnou cenou stanovenou v souladu s uvedenou prodejní smlouvou a uvedeným systémem fakturace. Tento přístup byl výjimečně vhodný vzhledem ke struktuře trhu, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Je třeba poznamenat, že většina úprav již byla ověřena v Thajsku.

3.4   Srovnání

| (24) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(24)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (25) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, balení, úvěry, manipulaci a provize. |
| --- | --- |

(25)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny – v případě, že byly použitelné a odůvodněné – úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, balení, úvěry, manipulaci a provize.

| (26) | Srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou bylo provedeno na ročním základě. Žádost vyvážejících výrobců o provedení porovnání na měsíčním základě byla zvážena, avšak nebylo jí vyhověno, jelikož bylo zřejmé, že by to nezměnilo celkový závěr, pokud jde o dumping, tj. celostátní nepatrný dumping. |
| --- | --- |

(26)

Srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou bylo provedeno na ročním základě. Žádost vyvážejících výrobců o provedení porovnání na měsíčním základě byla zvážena, avšak nebylo jí vyhověno, jelikož bylo zřejmé, že by to nezměnilo celkový závěr, pokud jde o dumping, tj. celostátní nepatrný dumping.

3.5   Dumpingové rozpětí

| (27) | Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(27)

Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.

| (28) | Na základě výše uvedené metodiky byla konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Unie, stanovena takto: | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Skupina Indorama | 3,7 % |
| SMPC | Žádný dumping |

(28)

Na základě výše uvedené metodiky byla konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Unie, stanovena takto:

Dumpingové rozpětí

Skupina Indorama

3,7 %

SMPC

Žádný dumping

| (29) | Tři vyvážející výrobci (dva ze skupiny Indorama a SMPC) představují při srovnání s údaji Eurostatu veškerý vývoz pocházející z Thajska. Pro posouzení toho, zda je dumpingové rozpětí v celostátním měřítku nepatrné, byl stanoven celostátní vážený průměr dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že toto rozpětí je nepatrné, tj. 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

Tři vyvážející výrobci (dva ze skupiny Indorama a SMPC) představují při srovnání s údaji Eurostatu veškerý vývoz pocházející z Thajska. Pro posouzení toho, zda je dumpingové rozpětí v celostátním měřítku nepatrné, byl stanoven celostátní vážený průměr dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že toto rozpětí je nepatrné, tj. 1,8 %.

| (30) | Vzhledem k celostátnímu nepatrnému dumpingovému rozpětí by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska. |
| --- | --- |

(30)

Vzhledem k celostátnímu nepatrnému dumpingovému rozpětí by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.

4.   ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE

| (31) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně dumpingu není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně dumpingu není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.

5.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (32) | Řízení by tedy mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Thajsko je menší než 2 %. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko. |
| --- | --- |

(32)

Řízení by tedy mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Thajsko je menší než 2 %. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.

| (33) | Co se týče dumpingu, stanoviska byla obdržena od jednoho z žadatelů, který byl toho názoru, že v důsledku skutečností, jež byly k dispozici, měla Komise společnosti SMPC přisoudit dumpingové rozpětí stanovené pro ostatní dva vyvážející výrobce (tj. 3,7 %). Žadatel uvedl, že v takovém případě by bylo stanoveno větší než nepatrné dumpingové rozpětí. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Komise vycházela z dostupných údajů, pokud jde o japonskou společnost ve spojení, přičemž využila údaje společnosti, které byly k dispozici, a upravila je směrem nahoru a porovnala s ostatními ověřitelnými zdroji. Přiřadit za těchto okolností dumpingové rozpětí ostatních vývozců by nebylo v souladu s ustanoveními článku 18. |
| --- | --- |

(33)

Co se týče dumpingu, stanoviska byla obdržena od jednoho z žadatelů, který byl toho názoru, že v důsledku skutečností, jež byly k dispozici, měla Komise společnosti SMPC přisoudit dumpingové rozpětí stanovené pro ostatní dva vyvážející výrobce (tj. 3,7 %). Žadatel uvedl, že v takovém případě by bylo stanoveno větší než nepatrné dumpingové rozpětí. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Komise vycházela z dostupných údajů, pokud jde o japonskou společnost ve spojení, přičemž využila údaje společnosti, které byly k dispozici, a upravila je směrem nahoru a porovnala s ostatními ověřitelnými zdroji. Přiřadit za těchto okolností dumpingové rozpětí ostatních vývozců by nebylo v souladu s ustanoveními článku 18.

| (34) | Stejný žadatel rovněž uvedl, že ostatní vlády mají na šetření týkající se PKT pro podobné období šetření odlišný názor. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že důkazy poskytnuté uvedenou stranou se týkaly antidumpingového cla uloženému Čínskou lidovou republikou z dovozu PKT z Koreje a Thajska. Poskytnuté údaje nemohou potvrdit tvrzení uvedené strany, že neexistují důkazy o tom, jak byly v tomto čínském antidumpingovém šetření stanoveny běžná hodnota a vývozní cena. Kromě toho se šetření čínskými orgány vztahovalo na období od 1. října 2007 do 30. září 2008, zatímco období šetření použité v současném šetření EU se vztahuje na období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009. Období zvažovaná v rámci šetření EU a čínského šetření jsou velmi odlišná. |
| --- | --- |

(34)

Stejný žadatel rovněž uvedl, že ostatní vlády mají na šetření týkající se PKT pro podobné období šetření odlišný názor. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že důkazy poskytnuté uvedenou stranou se týkaly antidumpingového cla uloženému Čínskou lidovou republikou z dovozu PKT z Koreje a Thajska. Poskytnuté údaje nemohou potvrdit tvrzení uvedené strany, že neexistují důkazy o tom, jak byly v tomto čínském antidumpingovém šetření stanoveny běžná hodnota a vývozní cena. Kromě toho se šetření čínskými orgány vztahovalo na období od 1. října 2007 do 30. září 2008, zatímco období šetření použité v současném šetření EU se vztahuje na období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009. Období zvažovaná v rámci šetření EU a čínského šetření jsou velmi odlišná.

| (35) | Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana. |
| --- | --- |

(35)

Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.

| (36) | Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná. |
| --- | --- |

(36)

Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.

| (37) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antidumpingových opatření, |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antidumpingových opatření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.

V Bruselu dne 19. ledna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 17.

2

(3)  Úř. věst. C 313, 22.12.2009, s. 22.

3

(4)  Viz strana 17 tohoto Úøedního věstníku.

4

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 20.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/26

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 190/09/KOL

ze dne 22. dubna 2009,

kterým se po šedesáté deváté mění procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory, a to zavedením upravené kapitoly o dočasném rámci pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financím za současné finanční a hospodářské krize

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (1),

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na články 61 až 63 a protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (3), a zejména na článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. b) této dohody,

VZHLEDEM K TOMU, že podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru Kontrolní úřad uplatňuje ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory,

VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné,

S ODKAZEM na procesní a hmotná pravidla v oblasti státní podpory přijatá Kontrolním úřadem dne 19. ledna 1994 (4),

VZHLEDEM K TOMU, že Komise Evropských společenství (dále jen „Komise“) dne 25. února 2009 přijala sdělení, kterým se upravuje dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financím za současné finanční a hospodářské krize (5),

VZHLEDEM K TOMU, že se toto sdělení týká i Evropského hospodářského prostoru,

VZHLEDEM K TOMU, že v celém Evropském hospodářském prostoru je třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu,

VZHLEDEM K TOMU, že podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ na konci přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad ESVO přijmout po konzultaci s Komisí právní akty odpovídající právním aktům přijatým Evropskou komisí,

PO KONZULTACI s Evropskou komisí,

S ODKAZEM na to, že Úřad konzultoval tuto záležitost se státy ESVO dopisem ze dne 31. března 2009,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dočasný rámec pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“) se uplatňuje od 29. ledna 2009 do 31. prosince 2010.

Ze závěrečných ustanovení dočasného rámce vyplývá, že pokud by to bylo užitečné, může Úřad také poskytnout další objasnění svého přístupu k jednotlivým otázkám.

Při uplatňování dočasného rámce se ukázala potřeba poskytnout další objasnění, pokud jde o použitelnost čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP, stávajícího rámce pro stanovování referenčních a diskontních sazeb a poskytování podpory ve formě záruky.

Pokyny pro státní podporu se změní prostřednictvím úprav v kapitole těchto pokynů nazvané Dočasný rámec pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize.

Ode dne přijetí tohoto rozhodnutí vstoupí v platnost následující změny dočasného rámce:

| 1. | V bodě 4.1 se doplňuje tento odstavec:
  „Státy ESVO proto musí prokázat, že opatření státní podpory oznámená Úřadu podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství státu ESVO, a že všechny podmínky jsou splněny.“ |
| --- | --- |

1.

V bodě 4.1 se doplňuje tento odstavec:

„Státy ESVO proto musí prokázat, že opatření státní podpory oznámená Úřadu podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství státu ESVO, a že všechny podmínky jsou splněny.“

| 2. | Bod 4.3.2 se mění takto:






  a) | písmena a) a b) se nahrazují tímto:






  „a) | pokud jde o malé a střední podniky, státy ESVO poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou v příloze (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bod 4.3.2 se mění takto:

a)

písmena a) a b) se nahrazují tímto:

„a)

pokud jde o malé a střední podniky, státy ESVO poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou v příloze (6).

| b) | pokud jde o velké společnosti, státy ESVO rovněž poskytnou snížení roční prémie až o 15 % za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty ‚safe-harbour‘ stanovené v příloze. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o velké společnosti, státy ESVO rovněž poskytnou snížení roční prémie až o 15 % za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty ‚safe-harbour‘ stanovené v příloze.

| b) | písmeno f) se nahrazuje tímto:






  „f) | záruka nepřesáhne 90 % půjčky po dobu trvání půjčky.“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno f) se nahrazuje tímto:

„f)

záruka nepřesáhne 90 % půjčky po dobu trvání půjčky.“

| c) | Písmeno h) se nahrazuje tímto:






  „h) | snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle dvou let následujících po poskytnutí záruky. Pokud trvání podpořené půjčky překročí dva roky, mohou státy ESVO požádat o dodatečnou lhůtu v maximální délce osmi let pro poskytování prémií „safe-harbour“ vyplývajících z přílohy, a to bez jejich snížení.“ |
| --- | --- | --- |

c)

Písmeno h) se nahrazuje tímto:

„h)

snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle dvou let následujících po poskytnutí záruky. Pokud trvání podpořené půjčky překročí dva roky, mohou státy ESVO požádat o dodatečnou lhůtu v maximální délce osmi let pro poskytování prémií „safe-harbour“ vyplývajících z přílohy, a to bez jejich snížení.“

| 3. | Bod 4.4.1. se nahrazuje tímto:






  „4.4.1 | Pokyny k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují-li podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Bod 4.4.1. se nahrazuje tímto:

„4.4.1

Pokyny k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují-li podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.“

| 4. | Bod 4.5.1. se nahrazuje tímto:






  „4.5.1 | Pokyny Úřadu k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují-li podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Bod 4.5.1. se nahrazuje tímto:

„4.5.1

Pokyny Úřadu k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují-li podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.“

| 5. | Doplňuje se tato příloha:

  „PŘÍLOHA








  Mezní hodnoty „safe-harbour“ dočasného rámce v bazických bodech (7) |
| --- | --- |
| Ratingová kategorie (Standard & Poor’s) | Zajištění |
| Vysoké | Normální | Nízké |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC a nižší | 380 | 630 | 980 |

5.

Doplňuje se tato příloha:

„PŘÍLOHA

Mezní hodnoty „safe-harbour“ dočasného rámce v bazických bodech (7)

Ratingová kategorie (Standard & Poor’s)

Zajištění

Vysoké

Normální

Nízké

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC a nižší

380

630

980

Nová kapitola je součástí přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Islandské republice, Lichtenštejnskému knížectví a Norskému království.

Článek 3

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 22. dubna 2009.

Za Kontrolní úřad ESVO

Per SANDERUD

předseda

Kurt JÄGER

člen sboru

---

(1)  Dále jen „Úřad“.

1

(2)  Dále jen „Dohoda o EHP“.

2

(3)  Dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“.

3

(4)  Pokyny pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen Úř. věst.) L 231, 3.9.1994, s. 1. a v dodatku EHP č. 32 ze dne 3. září 1994, s. 1. Pokyny byly naposledy pozměněny dne 29. ledna 2009. Dále jen „pokyny pro státní podporu“. Aktualizované znění pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce úřadu: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  Úplné znění bylo zveřejněno v Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

5

(6)  Prémie uvedené v příloze tím, že zohledňují různé úrovně zajištění, upřesňují ustanovení o mezní hodnotě ‚safe-harbour‘ uvedené v pokynech pro státní podporu ve formě záruk. Lze je rovněž použít jako referenční hodnotu pro výpočet slučitelných prvků podpory v opatřeních ve formě záruk, na něž se uplatní bod 4.2 tohoto rámce.

6

Výpočet prémií ‚safe-harbour‘ vychází z rozpětí upravených v pokynech k referenčním a diskontním sazbám a odráží další snížení o 20 bazických bodů (viz poznámka pod čarou č. 12 výše uvedených pokynů). Pro jednotlivé ratingové kategorie však prémie ‚safe-harbour‘, jak vyplývá z pokynů pro státní podporu ve formě záruk, nadále představují horní hranici použitelné prémie. Pokud jde o definici různých úrovní zajištění, viz poznámka pod čarou č. 2 na straně 1 pokynů k referenčním a diskontním sazbám.“

(7)  V případě společností bez úvěrové historie nebo ratingu založeného na přístupu vycházejícím z rozvahy (jako jsou některé účelově založené společnosti nebo začínající společnosti) mohou státy ESVO poskytnout snížení až o 15 % (25 % v případě malých a středních podniků) zvláštní prémie „safe-harbour“, jejíž výše vyplývající z pokynů ke státní podpoře ve formě záruk je 3,8 %. Prémie však nemůže být nižší než prémie, která by se uplatnila pro mateřskou společnosti nebo společnosti.“

7

---

PŘÍLOHA

Dočasný rámec pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize

1.   FINANČNÍ KRIZE, JEJÍ DOPAD NA REÁLNOU EKONOMIKU A POTŘEBA DOČASNÝCH OPATŘENÍ

1.1.   Finanční krize a její dopad na reálné hospodářství

| (1) | Dne 26. listopadu 2008 Evropská komise (dále jen „Komise“) schválila sdělení „Plán evropské hospodářské obnovy“ (dále jen „Plán obnovy“) (1), jehož cílem je překonat současnou finanční krizi v Evropě. Plán obnovy je založen na dvou hlavních prvcích, které se vzájemně posilují. Za prvé se jedná o krátkodobá opatření, jejichž účelem je podpořit poptávku, zachránit pracovní místa a napomoci k obnově důvěry v evropské hospodářství, a za druhé jde o takzvané chytré investování, které by v delším období vyústilo ve větší růst a udržitelnou prosperitu. Plán obnovy zintenzivní a urychlí reformy, které již probíhají na základě Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. listopadu 2008 Evropská komise (dále jen „Komise“) schválila sdělení „Plán evropské hospodářské obnovy“ (dále jen „Plán obnovy“) (1), jehož cílem je překonat současnou finanční krizi v Evropě. Plán obnovy je založen na dvou hlavních prvcích, které se vzájemně posilují. Za prvé se jedná o krátkodobá opatření, jejichž účelem je podpořit poptávku, zachránit pracovní místa a napomoci k obnově důvěry v evropské hospodářství, a za druhé jde o takzvané chytré investování, které by v delším období vyústilo ve větší růst a udržitelnou prosperitu. Plán obnovy zintenzivní a urychlí reformy, které již probíhají na základě Lisabonské strategie.

| (2) | V této souvislosti má Společenství úkol vyvarovat se takových veřejných zásahů, které by narušily plnění cíle dosáhnout cílenějších státních podpor a jejich nižšího počtu. Za určitých okolností je však zapotřebí poskytnout dočasnou státní podporu. |
| --- | --- |

(2)

V této souvislosti má Společenství úkol vyvarovat se takových veřejných zásahů, které by narušily plnění cíle dosáhnout cílenějších státních podpor a jejich nižšího počtu. Za určitých okolností je však zapotřebí poskytnout dočasnou státní podporu.

| (3) | Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Úřad“) bere v úvahu, že musí být zavedeny nové nástroje, což umožní, aby pravidla státní podpory byla uplatňována způsobem, kterým se dosáhne maximální flexibility při vypořádání se s krizí, a zároveň se zachovají rovné podmínky pro všechny a zamezí se nepatřičným omezením hospodářské soutěže. Tyto pokyny podrobně upravují řadu dodatečných dočasných možností, jejichž prostřednictvím by státy ESVO mohly poskytnout státní podporu. |
| --- | --- |

(3)

Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Úřad“) bere v úvahu, že musí být zavedeny nové nástroje, což umožní, aby pravidla státní podpory byla uplatňována způsobem, kterým se dosáhne maximální flexibility při vypořádání se s krizí, a zároveň se zachovají rovné podmínky pro všechny a zamezí se nepatřičným omezením hospodářské soutěže. Tyto pokyny podrobně upravují řadu dodatečných dočasných možností, jejichž prostřednictvím by státy ESVO mohly poskytnout státní podporu.

| (4) | Finanční krize těžce postihla bankovní sektor EHP a v nebývalé míře zasáhla Island. Evropská rada zdůraznila, že i když je o veřejné intervenci třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, je třeba tak učinit v koordinovaném rámci a na základě řady společných zásad Společenství (2). Komise okamžitě reagovala přijetím různých opatření včetně sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (3) a řady rozhodnutí schvalujících podpory na záchranu finančních institucí. Úřad přijal odpovídající opatření (4). |
| --- | --- |

(4)

Finanční krize těžce postihla bankovní sektor EHP a v nebývalé míře zasáhla Island. Evropská rada zdůraznila, že i když je o veřejné intervenci třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, je třeba tak učinit v koordinovaném rámci a na základě řady společných zásad Společenství (2). Komise okamžitě reagovala přijetím různých opatření včetně sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (3) a řady rozhodnutí schvalujících podpory na záchranu finančních institucí. Úřad přijal odpovídající opatření (4).

| (5) | Dostatečný přístup k financím, který zároveň vyžaduje pouze přijatelné náklady, je základní podmínkou investic, růstu a vytváření pracovních příležitostí soukromým sektorem. Státy ESVO musí používat páky, které získaly v důsledku poskytování rozsáhlé finanční podpory bankovnímu sektoru, aby zajistily, že tato podpora nepovede pouze ke zlepšení finanční situace bank bez přínosu pro celé hospodářství. Podpora finančnímu sektoru by proto měla být náležitě zacílená, aby zaručila, že banky budou pokračovat v běžných úvěrových činnostech. Úřad to zohlední při přezkumu státních podpor poskytnutých bankám. |
| --- | --- |

(5)

Dostatečný přístup k financím, který zároveň vyžaduje pouze přijatelné náklady, je základní podmínkou investic, růstu a vytváření pracovních příležitostí soukromým sektorem. Státy ESVO musí používat páky, které získaly v důsledku poskytování rozsáhlé finanční podpory bankovnímu sektoru, aby zajistily, že tato podpora nepovede pouze ke zlepšení finanční situace bank bez přínosu pro celé hospodářství. Podpora finančnímu sektoru by proto měla být náležitě zacílená, aby zaručila, že banky budou pokračovat v běžných úvěrových činnostech. Úřad to zohlední při přezkumu státních podpor poskytnutých bankám.

| (6) | Zatímco se jeví, že se situace na finančních trzích zlepšuje, je nyní pociťován úplný dopad finanční krize na reálnou ekonomiku. Závažný hospodářský pokles ovlivňuje širší ekonomiku a zasáhne domácnosti, podniky a zaměstnanost. V důsledku krize na finančních trzích banky především snižují zadluženost a jsou mnohem méně než v předešlých letech ochotné podstupovat riziko, což vede k omezování úvěrů. Tato finanční krize může vyvolat omezení dostupnosti úvěrů, pokles poptávky a hospodářskou recesi. |
| --- | --- |

(6)

Zatímco se jeví, že se situace na finančních trzích zlepšuje, je nyní pociťován úplný dopad finanční krize na reálnou ekonomiku. Závažný hospodářský pokles ovlivňuje širší ekonomiku a zasáhne domácnosti, podniky a zaměstnanost. V důsledku krize na finančních trzích banky především snižují zadluženost a jsou mnohem méně než v předešlých letech ochotné podstupovat riziko, což vede k omezování úvěrů. Tato finanční krize může vyvolat omezení dostupnosti úvěrů, pokles poptávky a hospodářskou recesi.

| (7) | Takovéto obtíže mohou ovlivnit nejen slabé společnosti, které nemají zásoby hotovosti, ale také zdravé společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. To se bude zejména týkat malých a středních podniků, které v každém případě čelí větším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než větší společnosti. Takováto situace by mohla závažně ovlivnit nejen hospodářskou situaci mnoha zdravých společností a jejich zaměstnanců v krátkodobém a střednědobém výhledu, ale také by mohla mít dlouhotrvající nepříznivé účinky, protože se budoucí investice celého EHP – zejména investice do trvale udržitelného růstu a dalších cílů Lisabonské strategie – mohou opozdit nebo od nich dokonce bude nutno upustit. |
| --- | --- |

(7)

Takovéto obtíže mohou ovlivnit nejen slabé společnosti, které nemají zásoby hotovosti, ale také zdravé společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. To se bude zejména týkat malých a středních podniků, které v každém případě čelí větším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než větší společnosti. Takováto situace by mohla závažně ovlivnit nejen hospodářskou situaci mnoha zdravých společností a jejich zaměstnanců v krátkodobém a střednědobém výhledu, ale také by mohla mít dlouhotrvající nepříznivé účinky, protože se budoucí investice celého EHP – zejména investice do trvale udržitelného růstu a dalších cílů Lisabonské strategie – mohou opozdit nebo od nich dokonce bude nutno upustit.

1.2.   Nezbytnost úzké koordinace vnitrostátních opatření podpory na úrovni EHP

| (8) | V současné finanční situaci by se státy ESVO mohly nechat zlákat k individuálnímu postupu a zejména soupeřit v poskytování dotací na podporu svých společností. Minulé zkušenosti ukazují, že takové jednotlivé akce nemohou být účinné a závažným způsobem poškozují vnitřní trh. Pokud je poskytována podpora, je při úplném zohlednění konkrétní současné hospodářské situace zásadní zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže pro společnosti v EHP a vyvarovat se toho, aby státy ESVO soupeřily v poskytování dotací, což by bylo neudržitelné a bylo by to na škodu EHP jako celku. Úkolem politiky hospodářské soutěže je toto zajistit. |
| --- | --- |

(8)

V současné finanční situaci by se státy ESVO mohly nechat zlákat k individuálnímu postupu a zejména soupeřit v poskytování dotací na podporu svých společností. Minulé zkušenosti ukazují, že takové jednotlivé akce nemohou být účinné a závažným způsobem poškozují vnitřní trh. Pokud je poskytována podpora, je při úplném zohlednění konkrétní současné hospodářské situace zásadní zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže pro společnosti v EHP a vyvarovat se toho, aby státy ESVO soupeřily v poskytování dotací, což by bylo neudržitelné a bylo by to na škodu EHP jako celku. Úkolem politiky hospodářské soutěže je toto zajistit.

1.3.   Nezbytnost přechodných opatření státní podpory

| (9) | Dočasná dodatečná opatření, která jsou stanovena v těchto pokynech, sledují dva cíle: zaprvé, s ohledem na výjimečné a přechodné problémy s financováním spojené s bankovní krizí, odblokovat poskytování úvěrů bankami společnostem, a tím zaručit kontinuitu, pokud jde o přístup těchto společností k financím. V tomto ohledu jsou malé a střední podniky obzvláště důležité pro celkové hospodářství v EHP a zlepšení jejich finanční situace bude mít také pozitivní účinky na velké společnosti a tedy i na podporu celkového hospodářského růstu a na modernizaci v dlouhodobějším výhledu. |
| --- | --- |

(9)

Dočasná dodatečná opatření, která jsou stanovena v těchto pokynech, sledují dva cíle: zaprvé, s ohledem na výjimečné a přechodné problémy s financováním spojené s bankovní krizí, odblokovat poskytování úvěrů bankami společnostem, a tím zaručit kontinuitu, pokud jde o přístup těchto společností k financím. V tomto ohledu jsou malé a střední podniky obzvláště důležité pro celkové hospodářství v EHP a zlepšení jejich finanční situace bude mít také pozitivní účinky na velké společnosti a tedy i na podporu celkového hospodářského růstu a na modernizaci v dlouhodobějším výhledu.

| (10) | Druhým cílem je podpořit společnosti, aby pokračovaly v investicích do budoucnosti, zejména do trvale udržitelného hospodářského růstu. Kdyby se v důsledku současné krize měl zastavit nebo dokonce zvrátit výrazný pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti životního prostředí, mohlo by to případně mít dramatické následky. Z tohoto důvodu je zapotřebí poskytnout společnostem dočasnou podporu na investice do projektů v oblasti životního prostředí (které by průmyslu v EHP mohly mimo jiné poskytnout technický náskok), čímž by se spojila naléhavá a nezbytná finanční podpora s dlouhodobým prospěchem pro EHP. |
| --- | --- |

(10)

Druhým cílem je podpořit společnosti, aby pokračovaly v investicích do budoucnosti, zejména do trvale udržitelného hospodářského růstu. Kdyby se v důsledku současné krize měl zastavit nebo dokonce zvrátit výrazný pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti životního prostředí, mohlo by to případně mít dramatické následky. Z tohoto důvodu je zapotřebí poskytnout společnostem dočasnou podporu na investice do projektů v oblasti životního prostředí (které by průmyslu v EHP mohly mimo jiné poskytnout technický náskok), čímž by se spojila naléhavá a nezbytná finanční podpora s dlouhodobým prospěchem pro EHP.

| (11) | Tyto pokyny nejprve shrnují různorodé možnosti veřejné podpory, které již jsou státům ESVO k dispozici v rámci stávajících pravidel pro poskytování státní podpory, a poté stanoví dodatečná opatření státní podpory, která státy ESVO mohou dočasně poskytnout, aby odstranily obtíže, které v současné době mají některé společnosti, pokud jde o přístup k financím, a aby podpořily investice, které sledují cíle ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(11)

Tyto pokyny nejprve shrnují různorodé možnosti veřejné podpory, které již jsou státům ESVO k dispozici v rámci stávajících pravidel pro poskytování státní podpory, a poté stanoví dodatečná opatření státní podpory, která státy ESVO mohou dočasně poskytnout, aby odstranily obtíže, které v současné době mají některé společnosti, pokud jde o přístup k financím, a aby podpořily investice, které sledují cíle ochrany životního prostředí.

| (12) | Úřad se domnívá, že navržené nástroje podpory jsou pro dosažení těchto cílů nejvhodnější. |
| --- | --- |

(12)

Úřad se domnívá, že navržené nástroje podpory jsou pro dosažení těchto cílů nejvhodnější.

2.   OBECNÁ OPATŘENÍ HOSPODÁŘSKÉ POLITIKY

| (13) | Plán obnovy byl přijat jako reakce na současnou hospodářskou situaci. Vzhledem k rozsahu krize potřebuje Společenství koordinovaný přístup, který bude dostatečně rozsáhlý a smělý, aby obnovil důvěru spotřebitelů i podnikatelského sektoru. Totéž platí i pro hospodářské oživení ve státech ESVO. |
| --- | --- |

(13)

Plán obnovy byl přijat jako reakce na současnou hospodářskou situaci. Vzhledem k rozsahu krize potřebuje Společenství koordinovaný přístup, který bude dostatečně rozsáhlý a smělý, aby obnovil důvěru spotřebitelů i podnikatelského sektoru. Totéž platí i pro hospodářské oživení ve státech ESVO.

| (14) | Strategickými cíli plánu obnovy jsou:






  — | rychlá stimulace poptávky a důvěry spotřebitelů; |
| --- | --- | --- |

(14)

Strategickými cíli plánu obnovy jsou:

—

rychlá stimulace poptávky a důvěry spotřebitelů;

| — | snížení lidských nákladů hospodářského poklesu a jeho dopadu na nejzranitelnější skupiny. Mnoho zaměstnanců a jejich rodin je krizí již zasaženo nebo teprve zasaženi budou. Mohou být přijata opatření, která lidem pomohou vyrovnat se se ztrátou zaměstnání a urychleně se navrátit na trh práce tak, aby nemuseli čelit dlouhodobé nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

snížení lidských nákladů hospodářského poklesu a jeho dopadu na nejzranitelnější skupiny. Mnoho zaměstnanců a jejich rodin je krizí již zasaženo nebo teprve zasaženi budou. Mohou být přijata opatření, která lidem pomohou vyrovnat se se ztrátou zaměstnání a urychleně se navrátit na trh práce tak, aby nemuseli čelit dlouhodobé nezaměstnanosti;

| — | pomoci Evropě, aby se připravila na využití situace, až bude obnoven růst, tak aby evropské hospodářství bylo sladěno s požadavky konkurenceschopnosti, udržitelnosti a potřebami budoucnosti, jak je uvedeno v Lisabonské strategii. To znamená podporu inovací, vytváření ekonomiky založené na znalostech a urychlení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje. |
| --- | --- |

—

pomoci Evropě, aby se připravila na využití situace, až bude obnoven růst, tak aby evropské hospodářství bylo sladěno s požadavky konkurenceschopnosti, udržitelnosti a potřebami budoucnosti, jak je uvedeno v Lisabonské strategii. To znamená podporu inovací, vytváření ekonomiky založené na znalostech a urychlení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje.

| (15) | Aby bylo těchto cílů dosaženo, mají již státy ESVO k dispozici řadu nástrojů, které nejsou považovány za státní podporu. Některé společnosti mohou například čelit naléhavějším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než jiné, čímž dochází ke zpoždění nebo dokonce ohrožení financování, které je nezbytné pro jejich růst a realizaci plánovaných investic. Za tímto účelem by státy ESVO mohly přijmout řadu obecných politických opatření, která by byla použitelná na všechny společnosti na jejich území, a v důsledku toho by se na ně nevztahovala pravidla pro poskytování státních podpor, s cílem dočasně zmírnit problémy s financováním v krátkodobém až střednědobém horizontu. Například by mohly být prodlouženy platební lhůty, pokud jde o sociální zabezpečení a podobné poplatky či dokonce daně, nebo by mohla být zavedena opatření pro zaměstnance. Pokud se taková opatření vztahují na všechny podniky, v zásadě nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo těchto cílů dosaženo, mají již státy ESVO k dispozici řadu nástrojů, které nejsou považovány za státní podporu. Některé společnosti mohou například čelit naléhavějším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než jiné, čímž dochází ke zpoždění nebo dokonce ohrožení financování, které je nezbytné pro jejich růst a realizaci plánovaných investic. Za tímto účelem by státy ESVO mohly přijmout řadu obecných politických opatření, která by byla použitelná na všechny společnosti na jejich území, a v důsledku toho by se na ně nevztahovala pravidla pro poskytování státních podpor, s cílem dočasně zmírnit problémy s financováním v krátkodobém až střednědobém horizontu. Například by mohly být prodlouženy platební lhůty, pokud jde o sociální zabezpečení a podobné poplatky či dokonce daně, nebo by mohla být zavedena opatření pro zaměstnance. Pokud se taková opatření vztahují na všechny podniky, v zásadě nepředstavují státní podporu.

| (16) | Státy ESVO také mohou poskytnout finanční podporu přímo spotřebitelům, například na zbavení se starých produktů a/nebo na nákup ekologicky šetrných produktů. Pokud je takováto podpora poskytnuta bez diskriminace založené na původu produktu, nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(16)

Státy ESVO také mohou poskytnout finanční podporu přímo spotřebitelům, například na zbavení se starých produktů a/nebo na nákup ekologicky šetrných produktů. Pokud je takováto podpora poskytnuta bez diskriminace založené na původu produktu, nepředstavuje státní podporu.

| (17) | Kromě toho mohou být také na podporu malých a středních, ale také velkých podniků co nejlépe využity obecné programy Společenství, jako je rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (5) a sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6). |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho mohou být také na podporu malých a středních, ale také velkých podniků co nejlépe využity obecné programy Společenství, jako je rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (5) a sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6).

3.   STÁTNÍ PODPORA PŘÍPUSTNÁ V RÁMCI STÁVAJÍCÍCH NÁSTROJŮ

| (18) | Během posledních let Úřad výrazně zmodernizoval pravidla pro poskytování státních podpor, aby podpořil státy ESVO v úsilí lépe zaměřit veřejnou podporu směrem k udržitelným investicím, čímž se přispívá k Lisabonské strategii. V této souvislosti se klade zvláštní důraz na malé a střední podniky a na více možností, jak jim poskytnout státní podporu. Pravidla pro poskytování státních podpor byla navíc značně zjednodušena a zefektivněna nedávno přijatým obecným nařízením o blokových výjimkách (7), které nyní státům ESVO nabízí širokou škálu opatření podpory s minimální administrativní zátěží. Za současné hospodářské situace jsou zejména významné tyto stávající nástroje státní podpory: |
| --- | --- |

(18)

Během posledních let Úřad výrazně zmodernizoval pravidla pro poskytování státních podpor, aby podpořil státy ESVO v úsilí lépe zaměřit veřejnou podporu směrem k udržitelným investicím, čímž se přispívá k Lisabonské strategii. V této souvislosti se klade zvláštní důraz na malé a střední podniky a na více možností, jak jim poskytnout státní podporu. Pravidla pro poskytování státních podpor byla navíc značně zjednodušena a zefektivněna nedávno přijatým obecným nařízením o blokových výjimkách (7), které nyní státům ESVO nabízí širokou škálu opatření podpory s minimální administrativní zátěží. Za současné hospodářské situace jsou zejména významné tyto stávající nástroje státní podpory:

| (19) | Nařízení de minimis
   (8) upravené pro Dohodu o EHP upřesňuje, že opatření podpory v hodnotě do 200 000 EUR na společnost na období tří let nepředstavuje státní podporu ve smyslu Dohody o EHP. Totéž nařízení také stanoví, že záruky do výše 1,5 milionu EUR nepřesahují uvedený práh de minimis, a nepředstavují tedy státní podporu. Státy ESVO tedy mohou poskytnout takové záruky bez výpočtu odpovídajícího ekvivalentu podpory a bez administrativních zatížení. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení de minimis
   (8) upravené pro Dohodu o EHP upřesňuje, že opatření podpory v hodnotě do 200 000 EUR na společnost na období tří let nepředstavuje státní podporu ve smyslu Dohody o EHP. Totéž nařízení také stanoví, že záruky do výše 1,5 milionu EUR nepřesahují uvedený práh de minimis, a nepředstavují tedy státní podporu. Státy ESVO tedy mohou poskytnout takové záruky bez výpočtu odpovídajícího ekvivalentu podpory a bez administrativních zatížení.

| (20) | Výše uvedené obecné nařízení o blokových výjimkách představuje základní prvek pravidel pro poskytování státní podpory tím, že zjednodušuje postup poskytování státní podpory pro některá důležitá opatření podpory a posiluje směřování státní podpory na prioritní cíle EHP. Všechny předešlé blokové výjimky byly spolu s novými oblastmi (inovace, životní prostředí, výzkum a vývoj pro velké společnosti, opatření týkající se rizikového kapitálu pro malé a střední podniky) sloučeny do jediného nástroje. Ve všech případech, na které se obecné nařízení o blokových výjimkách vztahuje, mohou státy ESVO poskytnout podporu bez předchozího oznámení Úřadu. Rychlost takového postupu je tedy plně v rukou států ESVO. Obecné nařízení o blokových výjimkách je zejména důležité pro malé a střední podniky, protože stanoví zvláštní pravidla investiční podpory a podpory zaměstnanosti výlučně pro malé a střední podniky. Všech 26 zahrnutých opatření je navíc dostupných malým a středním podnikům, což státům ESVO umožňuje podpořit malé a střední podniky během různých stádií jejich rozvoje, pomoci jim, pokud jde o přístup k financím, výzkum a vývoj, inovace, vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, opatření v oblasti životního prostředí atd. |
| --- | --- |

(20)

Výše uvedené obecné nařízení o blokových výjimkách představuje základní prvek pravidel pro poskytování státní podpory tím, že zjednodušuje postup poskytování státní podpory pro některá důležitá opatření podpory a posiluje směřování státní podpory na prioritní cíle EHP. Všechny předešlé blokové výjimky byly spolu s novými oblastmi (inovace, životní prostředí, výzkum a vývoj pro velké společnosti, opatření týkající se rizikového kapitálu pro malé a střední podniky) sloučeny do jediného nástroje. Ve všech případech, na které se obecné nařízení o blokových výjimkách vztahuje, mohou státy ESVO poskytnout podporu bez předchozího oznámení Úřadu. Rychlost takového postupu je tedy plně v rukou států ESVO. Obecné nařízení o blokových výjimkách je zejména důležité pro malé a střední podniky, protože stanoví zvláštní pravidla investiční podpory a podpory zaměstnanosti výlučně pro malé a střední podniky. Všech 26 zahrnutých opatření je navíc dostupných malým a středním podnikům, což státům ESVO umožňuje podpořit malé a střední podniky během různých stádií jejich rozvoje, pomoci jim, pokud jde o přístup k financím, výzkum a vývoj, inovace, vzdělávání a odborná příprava, zaměstnanost, opatření v oblasti životního prostředí atd.

| (21) | V nových pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (9) se uvádí, že státy ESVO mohou státní podporu poskytnout mimo jiné v těchto případech:






  — | podpora společnostem, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že tato norma neexistuje, ve výši až 70 % dodatečných investičních nákladů (až 80 % v oblasti ekologických inovací) pro malé podniky a až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení, což se vztahuje dokonce i na velké společnosti; je také povoleno poskytnout podporu na včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství a podporu pro environmentální studie; |
| --- | --- | --- |

(21)

V nových pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (9) se uvádí, že státy ESVO mohou státní podporu poskytnout mimo jiné v těchto případech:

—

podpora společnostem, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že tato norma neexistuje, ve výši až 70 % dodatečných investičních nákladů (až 80 % v oblasti ekologických inovací) pro malé podniky a až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení, což se vztahuje dokonce i na velké společnosti; je také povoleno poskytnout podporu na včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství a podporu pro environmentální studie;

| — | v oblasti obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie mohou státy ESVO poskytnout provozní podporu na pokrytí všech dodatečných výrobních nákladů; |
| --- | --- |

—

v oblasti obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie mohou státy ESVO poskytnout provozní podporu na pokrytí všech dodatečných výrobních nákladů;

| — | aby bylo možné dosáhnout ekologických cílů v oblasti úspory energie a v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, mohou státy ESVO poskytnout podporu, která podnikům umožní dosáhnout úspory energie, a podporu na obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve výši až 80 % dodatečných investičních nákladů pro malé podniky a ve výši až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

—

aby bylo možné dosáhnout ekologických cílů v oblasti úspory energie a v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, mohou státy ESVO poskytnout podporu, která podnikům umožní dosáhnout úspory energie, a podporu na obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve výši až 80 % dodatečných investičních nákladů pro malé podniky a ve výši až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení.

| (22) | Úřad dne 7. února 2007 přijal nové pokyny pro státní podporu na výzkum, vývoj a inovace. Tento dokument obsahuje nová ustanovení o inovacích, která jsou speciálně zaměřena na malé a střední podniky a která také lépe odpovídají zaměření podpory na tvorbu zaměstnanosti a růstu v souladu s Lisabonskou strategií. Státy ESVO mohou státní podporu poskytnout mimo jiné v těchto případech:






  — | podpora projektů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména podpora základního výzkumu ve výši až 100 % způsobilých nákladů a podpora aplikovaného výzkumu ve výši až 80 % pro malé podniky; |
| --- | --- | --- |

(22)

Úřad dne 7. února 2007 přijal nové pokyny pro státní podporu na výzkum, vývoj a inovace. Tento dokument obsahuje nová ustanovení o inovacích, která jsou speciálně zaměřena na malé a střední podniky a která také lépe odpovídají zaměření podpory na tvorbu zaměstnanosti a růstu v souladu s Lisabonskou strategií. Státy ESVO mohou státní podporu poskytnout mimo jiné v těchto případech:

—

podpora projektů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména podpora základního výzkumu ve výši až 100 % způsobilých nákladů a podpora aplikovaného výzkumu ve výši až 80 % pro malé podniky;

| — | podpora pro mladé inovativní podniky ve výši až 1 milionu EUR a v podporovaných oblastech dokonce i více, podpora na inovační seskupení, podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací; |
| --- | --- |

—

podpora pro mladé inovativní podniky ve výši až 1 milionu EUR a v podporovaných oblastech dokonce i více, podpora na inovační seskupení, podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací;

| — | podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků, podpora na studie technické proveditelnosti, podpora na inovace postupů a organizační inovace ve službách, podpora pro malé a střední podniky na náklady práv k průmyslovému vlastnictví. |
| --- | --- |

—

podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků, podpora na studie technické proveditelnosti, podpora na inovace postupů a organizační inovace ve službách, podpora pro malé a střední podniky na náklady práv k průmyslovému vlastnictví.

| (23) | Vzdělávání je dalším základním prvkem konkurenceschopnosti. Je nezbytně důležité zachovat i v době rostoucí nezaměstnanosti investice do vzdělávání, aby se rozvíjely nové dovednosti. V souladu s novým obecným nařízením o blokových výjimkách mohou státy ESVO poskytnout podporu jak na obecné, tak na specifické vzdělávání společnostem v celkové výši až 80 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(23)

Vzdělávání je dalším základním prvkem konkurenceschopnosti. Je nezbytně důležité zachovat i v době rostoucí nezaměstnanosti investice do vzdělávání, aby se rozvíjely nové dovednosti. V souladu s novým obecným nařízením o blokových výjimkách mohou státy ESVO poskytnout podporu jak na obecné, tak na specifické vzdělávání společnostem v celkové výši až 80 % způsobilých nákladů.

| (24) | V roce 2008 přijal Úřad nové pokyny pro státní podporu ve formě záruk, které upřesňují, za jakých podmínek nejsou veřejné záruky na půjčky státní podporou. V souladu s těmito pokyny nejsou záruky považovány za státní podporu zejména tehdy, je-li za ně zaplacena tržní cena. Kromě toho, že nové pokyny ujasňují podmínky pro rozhodnutí o existenci podpory formou poskytnutí záruk, zavádějí také poprvé zvláštní „safe-harbour“ prémie pro malé a střední podniky, což umožňuje snadnější, ale zároveň bezpečné použití záruk s cílem posílit financování malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(24)

V roce 2008 přijal Úřad nové pokyny pro státní podporu ve formě záruk, které upřesňují, za jakých podmínek nejsou veřejné záruky na půjčky státní podporou. V souladu s těmito pokyny nejsou záruky považovány za státní podporu zejména tehdy, je-li za ně zaplacena tržní cena. Kromě toho, že nové pokyny ujasňují podmínky pro rozhodnutí o existenci podpory formou poskytnutí záruk, zavádějí také poprvé zvláštní „safe-harbour“ prémie pro malé a střední podniky, což umožňuje snadnější, ale zároveň bezpečné použití záruk s cílem posílit financování malých a středních podniků.

| (25) | Nové pokyny pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků byly Úřadem přijaty dne 25. října 2006. Tyto pokyny se zaměřují na inovativní a rychle rostoucí malé a střední podniky, které jsou v centru pozornosti Lisabonské strategie. Úřad zavedl novou povolenou mezní částku „safe-harbour“ ve výši 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik, což představuje 50 % nárůst. Pro částky nižší, než je tato mezní hodnota, Úřad v zásadě souhlasí s tím, že chybí alternativní způsoby financování prostřednictvím finančních trhů (že tedy existuje selhání trhu). Podpora na rizikový kapitál byla navíc zahrnuta do obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(25)

Nové pokyny pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků byly Úřadem přijaty dne 25. října 2006. Tyto pokyny se zaměřují na inovativní a rychle rostoucí malé a střední podniky, které jsou v centru pozornosti Lisabonské strategie. Úřad zavedl novou povolenou mezní částku „safe-harbour“ ve výši 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik, což představuje 50 % nárůst. Pro částky nižší, než je tato mezní hodnota, Úřad v zásadě souhlasí s tím, že chybí alternativní způsoby financování prostřednictvím finančních trhů (že tedy existuje selhání trhu). Podpora na rizikový kapitál byla navíc zahrnuta do obecného nařízení o blokových výjimkách.

| (26) | Ve znevýhodněných regionech mohou státy ESVO poskytnout investiční podporu na založení nových provozoven, rozšíření stávajících provozoven nebo na diverzifikaci nových produktů podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 platných od ledna 2007. |
| --- | --- |

(26)

Ve znevýhodněných regionech mohou státy ESVO poskytnout investiční podporu na založení nových provozoven, rozšíření stávajících provozoven nebo na diverzifikaci nových produktů podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 platných od ledna 2007.

| (27) | Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 také zavádí novou formu podpory s cílem poskytnout motivaci k podpoře zakládání nových podniků a k podpoře počátečních a raných fází rozvoje malých podniků v podporovaných oblastech. |
| --- | --- |

(27)

Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 také zavádí novou formu podpory s cílem poskytnout motivaci k podpoře zakládání nových podniků a k podpoře počátečních a raných fází rozvoje malých podniků v podporovaných oblastech.

| (28) | Podle stávajících pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, mohou státy ESVO také poskytnout podporu společnostem, které vyžadují veřejnou podporu. Za tímto účelem mohou státy ESVO oznámit režimy podpor na záchranu či restrukturalizaci malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(28)

Podle stávajících pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, mohou státy ESVO také poskytnout podporu společnostem, které vyžadují veřejnou podporu. Za tímto účelem mohou státy ESVO oznámit režimy podpor na záchranu či restrukturalizaci malých a středních podniků.

4.   POUŽITELNOST ČL. 61 ODST. 3 PÍSM. B)

4.1.   Obecné zásady

| (29) | Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP stanoví, že Úřad může považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP podpory, „které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého státu ESVO“. Toto ustanovení je totožné s čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, v souvislosti s nímž Soud prvního stupně rozhodl, že porucha musí ovlivňovat hospodářství dotčeného členského státu jako celku. a nikoliv pouze jeden z jeho regionů nebo část jeho území. To je navíc v souladu s nutností striktně vykládat ustanovení o výjimkách, jako je čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP (10). |
| --- | --- |

(29)

Ustanovení čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP stanoví, že Úřad může považovat za slučitelné s fungováním Dohody o EHP podpory, „které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého státu ESVO“. Toto ustanovení je totožné s čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, v souvislosti s nímž Soud prvního stupně rozhodl, že porucha musí ovlivňovat hospodářství dotčeného členského státu jako celku. a nikoliv pouze jeden z jeho regionů nebo část jeho území. To je navíc v souladu s nutností striktně vykládat ustanovení o výjimkách, jako je čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP (10).

| (30) | Tento striktní výklad byl soustavně používán Komisí v její rozhodovací praxi (11). Úřad rovněž přijal striktní výklad článku 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP (12). |
| --- | --- |

(30)

Tento striktní výklad byl soustavně používán Komisí v její rozhodovací praxi (11). Úřad rovněž přijal striktní výklad článku 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP (12).

| (31) | V této souvislosti má Úřad za to, že současná globální krize vyžaduje kromě naléhavé podpory finančnímu systému výjimečné politické reakce. |
| --- | --- |

(31)

V této souvislosti má Úřad za to, že současná globální krize vyžaduje kromě naléhavé podpory finančnímu systému výjimečné politické reakce.

| (32) | Všechny státy ESVO budou krizí dotčeny, i když různými způsoby a v různé míře, a je pravděpodobné, že vzroste nezaměstnanost, poklesne poptávka a zhorší se fiskální situace. |
| --- | --- |

(32)

Všechny státy ESVO budou krizí dotčeny, i když různými způsoby a v různé míře, a je pravděpodobné, že vzroste nezaměstnanost, poklesne poptávka a zhorší se fiskální situace.

| (33) | Vzhledem k závažnosti současné finanční krize a jejímu dopadu na celkové hospodářství států ESVO má Úřad za to, že jsou na omezenou dobu odůvodněné určité kategorie státní podpory, aby se odstranily tyto potíže, a že tyto podpory mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) této dohody. |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k závažnosti současné finanční krize a jejímu dopadu na celkové hospodářství států ESVO má Úřad za to, že jsou na omezenou dobu odůvodněné určité kategorie státní podpory, aby se odstranily tyto potíže, a že tyto podpory mohou být považovány za slučitelné s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) této dohody.

| (34) | Státy ESVO proto musí prokázat, že opatření státní podpory oznámená Úřadu podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství státu ESVO, a že všechny podmínky jsou splněny. |
| --- | --- |

(34)

Státy ESVO proto musí prokázat, že opatření státní podpory oznámená Úřadu podle tohoto rámce jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství státu ESVO, a že všechny podmínky jsou splněny.

4.2.   Slučitelnost nižší částky podpory

4.2.1.   Stávající právní rámec

| (35) | V článku 2 nařízení de minimis
   (13) upraveného pro Dohodu o EHP se uvádí, že:
  „Splňují-li opatření podpory podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, má se za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a nepodléhají proto oznamovací povinnosti podle článku 2 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.
  Celková výše podpory de minimis poskytnuté jednomu podniku nesmí v kterémkoli období tří fiskálních let přesáhnout částku 200 000 EUR. Celková částka podpory de minimis udělená každému jednotlivému podniku činnému v odvětví silniční dopravy nepřesáhne 100 000 EUR v kterémkoliv období tří fiskálních let. Tyto stropy se uplatní nezávisle na formě podpory nebo jejím sledovaném cíli a nezávisle na tom, zda je podpora poskytnutá státem ESVO zcela nebo částečně financována ze zdrojů Společenství. Období se stanoví podle roků používaných podnikem k daňovým účelům v příslušném státě ESVO“. |
| --- | --- |

(35)

V článku 2 nařízení de minimis
   (13) upraveného pro Dohodu o EHP se uvádí, že:

„Splňují-li opatření podpory podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, má se za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, a nepodléhají proto oznamovací povinnosti podle článku 2 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru.

Celková výše podpory de minimis poskytnuté jednomu podniku nesmí v kterémkoli období tří fiskálních let přesáhnout částku 200 000 EUR. Celková částka podpory de minimis udělená každému jednotlivému podniku činnému v odvětví silniční dopravy nepřesáhne 100 000 EUR v kterémkoliv období tří fiskálních let. Tyto stropy se uplatní nezávisle na formě podpory nebo jejím sledovaném cíli a nezávisle na tom, zda je podpora poskytnutá státem ESVO zcela nebo částečně financována ze zdrojů Společenství. Období se stanoví podle roků používaných podnikem k daňovým účelům v příslušném státě ESVO“.

4.2.2.   Nové opatření

| (36) | Finanční krize dopadá nejen na slabé společnosti, ale také na společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. Zlepšení finanční situace těchto společností bude mít příznivý dopad na celé hospodářství EHP. |
| --- | --- |

(36)

Finanční krize dopadá nejen na slabé společnosti, ale také na společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. Zlepšení finanční situace těchto společností bude mít příznivý dopad na celé hospodářství EHP.

| (37) | Proto se s ohledem na stávající hospodářskou situaci považuje za nezbytné dočasně umožnit poskytování nižší částky podpory, která však spadá do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, neboť přesahuje mezní hodnotu uvedenou v nařízení o podporách de minimis. |
| --- | --- |

(37)

Proto se s ohledem na stávající hospodářskou situaci považuje za nezbytné dočasně umožnit poskytování nižší částky podpory, která však spadá do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, neboť přesahuje mezní hodnotu uvedenou v nařízení o podporách de minimis.

| (38) | Úřad bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | podpora nepřesáhne příspěvek vyplacený v hotovosti ve výši 500 000 EUR na podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, to je před srážkou daně nebo jiných poplatků; je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory; |
| --- | --- | --- |

(38)

Úřad bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

podpora nepřesáhne příspěvek vyplacený v hotovosti ve výši 500 000 EUR na podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, to je před srážkou daně nebo jiných poplatků; je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory;

| b) | podpora je poskytnuta v podobě režimu podpory; |
| --- | --- |

b)

podpora je poskytnuta v podobě režimu podpory;

| c) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (14); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize; režim podpory se nevztahuje na podniky činné v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

c)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (14); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize; režim podpory se nevztahuje na podniky činné v odvětví rybolovu;

| d) | podpora není podporou vývozu nebo podporou zvýhodňující domácí výrobky před dováženými; |
| --- | --- |

d)

podpora není podporou vývozu nebo podporou zvýhodňující domácí výrobky před dováženými;

| e) | podpora je poskytnuta nejpozději 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

e)

podpora je poskytnuta nejpozději 31. prosince 2010;

| f) | dotčený podnik poskytne státu ESVO před poskytnutím podpory písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách na základě tohoto opatření, které obdržel ve stávajícím fiskálním roce a ověří, že daná podpora nezvýší celkovou částku podpory, kterou dotčený podnik získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 500 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

dotčený podnik poskytne státu ESVO před poskytnutím podpory písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách na základě tohoto opatření, které obdržel ve stávajícím fiskálním roce a ověří, že daná podpora nezvýší celkovou částku podpory, kterou dotčený podnik získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 500 000 EUR;

| g) | tento režim podpory se nevztahuje na podniky činné v prvovýrobě zemědělských produktů; může se použít na podniky činné v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh (15), pokud není částka podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů, které dotčený podnik získal od prvovýrobců nebo uvedl na trh, nebo pokud není podpora podmíněna tím, že se zcela nebo částečně předá prvovýrobcům (16). |
| --- | --- |

g)

tento režim podpory se nevztahuje na podniky činné v prvovýrobě zemědělských produktů; může se použít na podniky činné v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh (15), pokud není částka podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů, které dotčený podnik získal od prvovýrobců nebo uvedl na trh, nebo pokud není podpora podmíněna tím, že se zcela nebo částečně předá prvovýrobcům (16).

4.3.   Podpora ve formě záruk

4.3.1.   Stávající právní rámec

| (39) | Cílem pokynů pro státní podporu ve formě záruk je poskytnout státům ESVO podrobné pokyny, pokud jde o zásady, na kterých hodlá Úřad založit svůj výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a jejich použití na státní záruky. Tyto pokyny především upravují podmínky pro předpoklad, že se nejedná o státní podporu. Nejsou v nich stanovena kritéria slučitelnosti pro posouzení záruk. |
| --- | --- |

(39)

Cílem pokynů pro státní podporu ve formě záruk je poskytnout státům ESVO podrobné pokyny, pokud jde o zásady, na kterých hodlá Úřad založit svůj výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a jejich použití na státní záruky. Tyto pokyny především upravují podmínky pro předpoklad, že se nejedná o státní podporu. Nejsou v nich stanovena kritéria slučitelnosti pro posouzení záruk.

4.3.2.   Nové opatření

| (40) | Aby se dále podpořil přístup k financování a snížila současná značná neochota bank riskovat, mohou záruky subvencovaných půjček na omezenou dobu představovat vhodné a dobře cílené řešení usnadňující přístup obchodních společností k financování. |
| --- | --- |

(40)

Aby se dále podpořil přístup k financování a snížila současná značná neochota bank riskovat, mohou záruky subvencovaných půjček na omezenou dobu představovat vhodné a dobře cílené řešení usnadňující přístup obchodních společností k financování.

| (41) | Úřad bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) této dohody za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | pokud jde o malé a střední podniky, státy ESVO poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou v příloze (17); |
| --- | --- | --- |

(41)

Úřad bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) této dohody za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

pokud jde o malé a střední podniky, státy ESVO poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou v příloze (17);

| b) | Pokud jde o velké společnosti, státy ESVO rovněž poskytnou snížení roční prémie až o 15 % za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty „safe-harbour“ stanovené v příloze; |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o velké společnosti, státy ESVO rovněž poskytnou snížení roční prémie až o 15 % za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty „safe-harbour“ stanovené v příloze;

| c) | pokud je prvek podpory v režimech záruk vypočítán na základě metodik, které již Úřad schválil poté, co byly oznámeny v rámci nařízení začleněného do Dohody o EHP v oblasti státní podpory (18), státy ESVO mohou také poskytnout podobné snížení až o 25 % roční prémie, která má být vyplacena na záruky malým a středním podnikům, a až o 15 % v případě velkých společností; |
| --- | --- |

c)

pokud je prvek podpory v režimech záruk vypočítán na základě metodik, které již Úřad schválil poté, co byly oznámeny v rámci nařízení začleněného do Dohody o EHP v oblasti státní podpory (18), státy ESVO mohou také poskytnout podobné snížení až o 25 % roční prémie, která má být vyplacena na záruky malým a středním podnikům, a až o 15 % v případě velkých společností;

| d) | maximální výše půjčky nepřekročí úhrnné roční mzdové náklady příjemce (včetně nákladů na sociální zabezpečení, jakož i náklady na zaměstnance, kteří pro společnost pracují, ale jsou na výplatní listině dodavatelů) za rok 2008; v případě společností, které byly založeny po dni 1. ledna 2008, nesmí maximální částka půjčky překročit odhadované roční mzdové náklady za první dva roky jejich činnosti; |
| --- | --- |

d)

maximální výše půjčky nepřekročí úhrnné roční mzdové náklady příjemce (včetně nákladů na sociální zabezpečení, jakož i náklady na zaměstnance, kteří pro společnost pracují, ale jsou na výplatní listině dodavatelů) za rok 2008; v případě společností, které byly založeny po dni 1. ledna 2008, nesmí maximální částka půjčky překročit odhadované roční mzdové náklady za první dva roky jejich činnosti;

| e) | záruky se poskytnou nejpozději do dne 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

e)

záruky se poskytnou nejpozději do dne 31. prosince 2010;

| f) | záruka nepřesáhne 90 % půjčky po dobu trvání půjčky; |
| --- | --- |

f)

záruka nepřesáhne 90 % půjčky po dobu trvání půjčky;

| g) | záruka se může vztahovat jak na půjčky na investice, tak na půjčky na provozní kapitál; |
| --- | --- |

g)

záruka se může vztahovat jak na půjčky na investice, tak na půjčky na provozní kapitál;

| h) | snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle dvou let následujících po poskytnutí záruky. Pokud trvání podpořené půjčky překročí dva roky, mohou státy ESVO požádat o dodatečnou lhůtu v maximální délce 8 let pro poskytování prémií „safe-harbour“ vyplývajících z přílohy, a to bez jejich snížení; |
| --- | --- |

h)

snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle dvou let následujících po poskytnutí záruky. Pokud trvání podpořené půjčky překročí dva roky, mohou státy ESVO požádat o dodatečnou lhůtu v maximální délce 8 let pro poskytování prémií „safe-harbour“ vyplývajících z přílohy, a to bez jejich snížení;

| i) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (19); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

i)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (19); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize.

4.4.   Podpora ve formě subvencované úrokové sazby

4.4.1.   Stávající právní rámec

| (42) | Pokyny k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(42)

Pokyny k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.

4.4.2.   Nové opatření

| (43) | Za současných tržních podmínek mohou mít společnosti problémy, pokud jde o přístup k financím. Úřad proto bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, plus prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno v pokynech Úřadu k referenčním a diskontním sazbám. |
| --- | --- |

(43)

Za současných tržních podmínek mohou mít společnosti problémy, pokud jde o přístup k financím. Úřad proto bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, plus prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno v pokynech Úřadu k referenčním a diskontním sazbám.

| (44) | Bude se mít za to, že prvek podpory obsažený v rozdílu mezi úrokovou sazbou a referenční sazbou definovanou v pokynech k referenčním a diskontním sazbám je na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) slučitelný s fungováním Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:






  a) | tato metoda se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010; může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání: snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2012 (20); po tomto datu se na půjčky musí uplatnit úroková sazba odpovídající alespoň sazbě definované v pokynech k referenčním a diskontním sazbám. |
| --- | --- | --- |

(44)

Bude se mít za to, že prvek podpory obsažený v rozdílu mezi úrokovou sazbou a referenční sazbou definovanou v pokynech k referenčním a diskontním sazbám je na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) slučitelný s fungováním Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

a)

tato metoda se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010; může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání: snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2012 (20); po tomto datu se na půjčky musí uplatnit úroková sazba odpovídající alespoň sazbě definované v pokynech k referenčním a diskontním sazbám.

| b) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (21); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

b)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (21); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize.

4.5.   Podpora na výrobu ekologicky šetrných produktů

4.5.1.   Stávající právní rámec

| (45) | Pokyny Úřadu k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(45)

Pokyny Úřadu k referenčním a diskontním sazbám stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Úřad může změnit metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb tak, aby odrážela převládající podmínky na trhu. Pokud státy ESVO uplatňují metodu výpočtu referenčních a diskontních sazeb stanovenou v pokynech, které jsou platné v době poskytnutí půjčky, a splňují podmínky vyplývající z těchto pokynů, úrokové sazby v zásadě neobsahují prvky státní podpory.

4.5.2.   Nové opatření

| (46) | Z důvodů současné finanční krize mají společnosti také více obtíží, pokud jde o přístup k financím na výrobu ekologicky šetrnějších výrobků. Podpora formou záruky nemusí postačovat k financování nákladných projektů, jejichž cílem je zvýšit ochranu životního prostředí tím, že se již dříve platné normy přizpůsobí předpisům, které mají platit do budoucna, nebo že se půjde nad rámec těchto norem. |
| --- | --- |

(46)

Z důvodů současné finanční krize mají společnosti také více obtíží, pokud jde o přístup k financím na výrobu ekologicky šetrnějších výrobků. Podpora formou záruky nemusí postačovat k financování nákladných projektů, jejichž cílem je zvýšit ochranu životního prostředí tím, že se již dříve platné normy přizpůsobí předpisům, které mají platit do budoucna, nebo že se půjde nad rámec těchto norem.

| (47) | Úřad má za to, že tyto ekologické cíle by měly navzdory finanční krizi zůstat prioritou. Výroba ekologicky šetrnějších výrobků, včetně energetický účinnějších výrobků, je ve společném zájmu EHP a je důležité, aby finanční krize neohrozila tento záměr. |
| --- | --- |

(47)

Úřad má za to, že tyto ekologické cíle by měly navzdory finanční krizi zůstat prioritou. Výroba ekologicky šetrnějších výrobků, včetně energetický účinnějších výrobků, je ve společném zájmu EHP a je důležité, aby finanční krize neohrozila tento záměr.

| (48) | Dodatečná opatření formou subvencovaných půjček by proto mohla podpořit výrobu ekologicky šetrných výrobků. Subvencované půjčky však mohou způsobovat závažné narušení hospodářské soutěže, a měly by tedy být omezeny na specifické situace a cílené investice. |
| --- | --- |

(48)

Dodatečná opatření formou subvencovaných půjček by proto mohla podpořit výrobu ekologicky šetrných výrobků. Subvencované půjčky však mohou způsobovat závažné narušení hospodářské soutěže, a měly by tedy být omezeny na specifické situace a cílené investice.

| (49) | Úřad má za to, že by státy ESVO měly mít na omezenou dobu možnost poskytnout podporu formou snížení úrokové sazby. |
| --- | --- |

(49)

Úřad má za to, že by státy ESVO měly mít na omezenou dobu možnost poskytnout podporu formou snížení úrokové sazby.

| (50) | Úřad bude na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP považovat subvenci na úrokovou sazbu pro investiční půjčky za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:






  a) | podpora se vztahuje k investiční půjčce na financování projektů spočívajících ve výrobě nových výrobků, které výrazně zlepší ochranu životního prostředí; |
| --- | --- | --- |

(50)

Úřad bude na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP považovat subvenci na úrokovou sazbu pro investiční půjčky za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

podpora se vztahuje k investiční půjčce na financování projektů spočívajících ve výrobě nových výrobků, které výrazně zlepší ochranu životního prostředí;

| b) | podpora je nezbytná k zahájení nového projektu; v případě již existujícího projektu může být podpora poskytnuta, pokud se to stane nezbytným k pokračování projektu z důvodů nové hospodářské situace; |
| --- | --- |

b)

podpora je nezbytná k zahájení nového projektu; v případě již existujícího projektu může být podpora poskytnuta, pokud se to stane nezbytným k pokračování projektu z důvodů nové hospodářské situace;

| c) | podpora je poskytnuta pouze projektům spočívajícím ve výrobě produktů, které zahrnují včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství pro výrobky (22), jež zvyšují úroveň ochrany životního prostředí a nejsou ještě platné, nebo jejich překonání; |
| --- | --- |

c)

podpora je poskytnuta pouze projektům spočívajícím ve výrobě produktů, které zahrnují včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství pro výrobky (22), jež zvyšují úroveň ochrany životního prostředí a nejsou ještě platné, nebo jejich překonání;

| d) | pokud jde o produkty zahrnující včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství na ochranu životního prostředí nebo jejich překonání, investování začíná nejpozději dne 31. prosince 2010 s cílem uvést produkt na trh nejméně dva roky před vstupem dané normy v platnost; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o produkty zahrnující včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství na ochranu životního prostředí nebo jejich překonání, investování začíná nejpozději dne 31. prosince 2010 s cílem uvést produkt na trh nejméně dva roky před vstupem dané normy v platnost;

| e) | půjčky se mohou týkat nákladů na investice do hmotného či nehmotného majetku (23), s výjimkou půjček na investice, které mají zvyšovat kapacitu výroby o více než 3 % podílu na trhu výrobků (24), pokud v posledních pěti letech před zahájením investice zůstala průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby na trhu EHP, posuzovaná podle údajů o hodnotě, nižší než průměrná roční míra růstu HDP v EHP za stejné pětileté referenční období; |
| --- | --- |

e)

půjčky se mohou týkat nákladů na investice do hmotného či nehmotného majetku (23), s výjimkou půjček na investice, které mají zvyšovat kapacitu výroby o více než 3 % podílu na trhu výrobků (24), pokud v posledních pěti letech před zahájením investice zůstala průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby na trhu EHP, posuzovaná podle údajů o hodnotě, nižší než průměrná roční míra růstu HDP v EHP za stejné pětileté referenční období;

| f) | půjčky jsou poskytnuty nejpozději dne 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

f)

půjčky jsou poskytnuty nejpozději dne 31. prosince 2010;

| g) | výchozím bodem pro výpočet podpory by měla být individuální sazba příjemce, vypočítaná na základě metodiky uvedené v bodu 4.4.2 těchto pokynů. Na základě této metodiky může být společnosti poskytnuto snížení úrokové sazby o:






  — | 25 % pro velké společnosti; |
| --- | --- | --- |

g)

výchozím bodem pro výpočet podpory by měla být individuální sazba příjemce, vypočítaná na základě metodiky uvedené v bodu 4.4.2 těchto pokynů. Na základě této metodiky může být společnosti poskytnuto snížení úrokové sazby o:

—

25 % pro velké společnosti;

| — | 50 % pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

—

50 % pro malé a střední podniky.

| h) | subvencovaná úroková sazba se uplatní po dobu nejdéle dvou let následujících po poskytnutí půjčky; |
| --- | --- |

h)

subvencovaná úroková sazba se uplatní po dobu nejdéle dvou let následujících po poskytnutí půjčky;

| i) | snížení úrokové sazby se může použít na půjčky poskytnuté státem nebo veřejnými finančními institucemi, jakož i na půjčky poskytnuté soukromými finančními institucemi. Měla by být zajištěna nediskriminace mezi veřejnými a soukromými subjekty; |
| --- | --- |

i)

snížení úrokové sazby se může použít na půjčky poskytnuté státem nebo veřejnými finančními institucemi, jakož i na půjčky poskytnuté soukromými finančními institucemi. Měla by být zajištěna nediskriminace mezi veřejnými a soukromými subjekty;

| j) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (25); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize; |
| --- | --- |

j)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (25); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize;

| k) | státy ESVO zajistí, aby podpora nebyla přímo nebo nepřímo převedena na finanční subjekty. |
| --- | --- |

k)

státy ESVO zajistí, aby podpora nebyla přímo nebo nepřímo převedena na finanční subjekty.

4.6.   Opatření týkající se rizikového kapitálu

4.6.1.   Stávající právní rámec

| (51) | Pokyny pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků stanoví podmínky, za kterých může být státní podpora investic rizikového kapitálu považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(51)

Pokyny pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků stanoví podmínky, za kterých může být státní podpora investic rizikového kapitálu považována za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.

| (52) | Na základě zkušenosti získané při uplatňování pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků má Úřad za to, že v EHP neexistuje obecné riziko selhání kapitálového trhu. Úřad nicméně souhlasí s tím, že existují mezery trhu, pokud jde o některé typy investic a některá stádia vývoje podniků, jejichž důsledkem je nedokonalé sladění nabídky a poptávky po rizikovém kapitálu, což může být obecně popsáno jako nedostatek vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(52)

Na základě zkušenosti získané při uplatňování pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků má Úřad za to, že v EHP neexistuje obecné riziko selhání kapitálového trhu. Úřad nicméně souhlasí s tím, že existují mezery trhu, pokud jde o některé typy investic a některá stádia vývoje podniků, jejichž důsledkem je nedokonalé sladění nabídky a poptávky po rizikovém kapitálu, což může být obecně popsáno jako nedostatek vlastního kapitálu.

| (53) | Bod 4.3 těchto pokynů stanoví, že pro finanční tranše nepřevyšující částku 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců existuje za určitých podmínek domněnka selhání trhu, které státy ESVO nemusí prokazovat. |
| --- | --- |

(53)

Bod 4.3 těchto pokynů stanoví, že pro finanční tranše nepřevyšující částku 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců existuje za určitých podmínek domněnka selhání trhu, které státy ESVO nemusí prokazovat.

| (54) | Bod 5.1 písm. a) těchto pokynů stanoví: „Úřad si je vědom stálých výkyvů na trhu rizikového kapitálu a nedostatku vlastního kapitálu v průběhu určitého časového období, jakož i různé míry, v jaké jsou podniky dotčeny selháním trhu v závislosti na jejich velikosti, fázi vývoje podniku a hospodářském odvětví. Úřad je proto připraven zvážit, zda prohlásí opatření týkající se rizikového kapitálu, která umožňují investiční tranše překračující mezní částku ve výši 1,5 milionu EUR na podnik a rok, za slučitelná s fungováním Dohody o EHP, za předpokladu, že jsou předloženy nezbytné důkazy o selhání trhu.“ |
| --- | --- |

(54)

Bod 5.1 písm. a) těchto pokynů stanoví: „Úřad si je vědom stálých výkyvů na trhu rizikového kapitálu a nedostatku vlastního kapitálu v průběhu určitého časového období, jakož i různé míry, v jaké jsou podniky dotčeny selháním trhu v závislosti na jejich velikosti, fázi vývoje podniku a hospodářském odvětví. Úřad je proto připraven zvážit, zda prohlásí opatření týkající se rizikového kapitálu, která umožňují investiční tranše překračující mezní částku ve výši 1,5 milionu EUR na podnik a rok, za slučitelná s fungováním Dohody o EHP, za předpokladu, že jsou předloženy nezbytné důkazy o selhání trhu.“

4.6.2.   Dočasná úprava stávajících pravidel

| (55) | Otřesy na finančních trzích negativně ovlivnily trh s rizikovým kapitálem pro malé a střední podniky ve stadiu raného rozvoje tím, že se omezila dostupnost rizikového kapitálu. Vzhledem k tomu, že se v současné době značně zvýšilo vnímání rizika spojeného s rizikovým kapitálem, což souvisí i s nejistotou vyplývající z možnosti nižšího očekávaného výtěžku, investoři mají v současnosti tendenci investovat do bezpečnějších aktiv, jejichž rizika lze oproti aktivům souvisejícím s investicemi rizikového kapitálu lépe posoudit. Navíc se ukázalo, že investory odrazuje také nelikvidní povaha investic rizikového kapitálu. Existují důkazy o tom, že následná omezená likvidita za současných podmínek na trhu zvýšila nedostatek vlastního kapitálu malých a středních podniků. Považuje se proto za vhodné dočasně zvýšit mezní hodnotu „safe-harbour“ pro investice rizikového kapitálu, aby se reagovalo na tento zvýšený nedostatek vlastního kapitálu a aby se dočasně snížil procentní podíl minimální účasti soukromých investorů na 30 % také v případě opatření určených pro malé a střední podniky v nepodporovaných oblastech. |
| --- | --- |

(55)

Otřesy na finančních trzích negativně ovlivnily trh s rizikovým kapitálem pro malé a střední podniky ve stadiu raného rozvoje tím, že se omezila dostupnost rizikového kapitálu. Vzhledem k tomu, že se v současné době značně zvýšilo vnímání rizika spojeného s rizikovým kapitálem, což souvisí i s nejistotou vyplývající z možnosti nižšího očekávaného výtěžku, investoři mají v současnosti tendenci investovat do bezpečnějších aktiv, jejichž rizika lze oproti aktivům souvisejícím s investicemi rizikového kapitálu lépe posoudit. Navíc se ukázalo, že investory odrazuje také nelikvidní povaha investic rizikového kapitálu. Existují důkazy o tom, že následná omezená likvidita za současných podmínek na trhu zvýšila nedostatek vlastního kapitálu malých a středních podniků. Považuje se proto za vhodné dočasně zvýšit mezní hodnotu „safe-harbour“ pro investice rizikového kapitálu, aby se reagovalo na tento zvýšený nedostatek vlastního kapitálu a aby se dočasně snížil procentní podíl minimální účasti soukromých investorů na 30 % také v případě opatření určených pro malé a střední podniky v nepodporovaných oblastech.

| (56) | V souladu s tím se na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP dočasně, do 31. prosince 2010, následujícím způsobem upravují některé limity stanovené v pokynech pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků:






  a) | pro účely bodu 4.3.1 se nejvyšší přípustné finanční tranše zvyšují na 2,5 milionu EUR z 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců; |
| --- | --- | --- |

(56)

V souladu s tím se na základě čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP dočasně, do 31. prosince 2010, následujícím způsobem upravují některé limity stanovené v pokynech pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků:

a)

pro účely bodu 4.3.1 se nejvyšší přípustné finanční tranše zvyšují na 2,5 milionu EUR z 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců;

| b) | pro účely bodu 4.3.4 činí minimální výše financování investic zajištěného soukromými investory 30 % v podporovaných i nepodporovaných oblastech; |
| --- | --- |

b)

pro účely bodu 4.3.4 činí minimální výše financování investic zajištěného soukromými investory 30 % v podporovaných i nepodporovaných oblastech;

| c) | ostatní podmínky upravené v pokynech zůstávají použitelné; |
| --- | --- |

c)

ostatní podmínky upravené v pokynech zůstávají použitelné;

| d) | tato dočasná úprava uvedených pokynů se nepoužije na opatření týkající se rizikového kapitálu, na která se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

d)

tato dočasná úprava uvedených pokynů se nepoužije na opatření týkající se rizikového kapitálu, na která se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách;

| e) | státy ESVO mohou přizpůsobit schválené režimy s ohledem na dočasnou úpravu stávajících pravidel. |
| --- | --- |

e)

státy ESVO mohou přizpůsobit schválené režimy s ohledem na dočasnou úpravu stávajících pravidel.

4.7.   Kumulace

| (57) | Stropy podpory stanovené těmito pokyny se budou uplatňovat bez ohledu na to, zda je podporovaný projekt zcela financován ze státních prostředků nebo zda je částečně financován z prostředků Společenství. |
| --- | --- |

(57)

Stropy podpory stanovené těmito pokyny se budou uplatňovat bez ohledu na to, zda je podporovaný projekt zcela financován ze státních prostředků nebo zda je částečně financován z prostředků Společenství.

| (58) | Dočasná opatření podpory upravená těmito pokyny nelze kumulovat s podporou spadající do působnosti nařízení de minimis, která se týká stejných způsobilých nákladů. Získal-li podnik podporu de minimis před vstupem tohoto dočasného rámce v platnost, částka obdržená v rámci opatření, na která se vztahuje bod 4.2 těchto pokynů, a získaná podpora de minimis nesmí v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 přesáhnout částku 500 000 EUR. Částka podpory de minimis, která byla získána ode dne 1. ledna 2008, se odečte od částky slučitelné podpory poskytnuté za stejným účelem bodle bodů 4.3, 4.4, 4.5 nebo 4.6. |
| --- | --- |

(58)

Dočasná opatření podpory upravená těmito pokyny nelze kumulovat s podporou spadající do působnosti nařízení de minimis, která se týká stejných způsobilých nákladů. Získal-li podnik podporu de minimis před vstupem tohoto dočasného rámce v platnost, částka obdržená v rámci opatření, na která se vztahuje bod 4.2 těchto pokynů, a získaná podpora de minimis nesmí v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 přesáhnout částku 500 000 EUR. Částka podpory de minimis, která byla získána ode dne 1. ledna 2008, se odečte od částky slučitelné podpory poskytnuté za stejným účelem bodle bodů 4.3, 4.4, 4.5 nebo 4.6.

| (59) | Dočasná opatření podpory lze kumulovat s jinou slučitelnou podporou nebo s dalšími formami financování Společenství za předpokladu, že je dodržena maximální míra podpory uvedená v příslušných pokynech nebo v nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(59)

Dočasná opatření podpory lze kumulovat s jinou slučitelnou podporou nebo s dalšími formami financování Společenství za předpokladu, že je dodržena maximální míra podpory uvedená v příslušných pokynech nebo v nařízení o blokových výjimkách.

5.   ZJEDNODUŠUJÍCÍ OPATŘENÍ

5.1.   Krátkodobé pojištění vývozních úvěrů

| (60) | Pokyny ke krátkodobému pojištění vývozních úvěrů stanoví, že obchodovatelná rizika nemohou být pokryta pojištěním vývozních úvěrů s podporou států ESVO. Obchodovatelná rizika jsou obchodní a politická rizika veřejných i neveřejných dlužníků, kteří mají sídlo v zemích uvedených v příloze pokynů, s maximální dobou trvání rizika kratší než dva roky. Rizika týkající se dlužníků, kteří mají sídlo v členských státech EU, ve státech ESVO a v šesti dalších státech OECD, jsou považována za obchodovatelná. |
| --- | --- |

(60)

Pokyny ke krátkodobému pojištění vývozních úvěrů stanoví, že obchodovatelná rizika nemohou být pokryta pojištěním vývozních úvěrů s podporou států ESVO. Obchodovatelná rizika jsou obchodní a politická rizika veřejných i neveřejných dlužníků, kteří mají sídlo v zemích uvedených v příloze pokynů, s maximální dobou trvání rizika kratší než dva roky. Rizika týkající se dlužníků, kteří mají sídlo v členských státech EU, ve státech ESVO a v šesti dalších státech OECD, jsou považována za obchodovatelná.

| (61) | Úřad má za to, že v důsledku současné finanční krize neexistuje nedostatek kapacit v oblasti pojištění nebo zajištění ve všech státech ESVO, ale nelze vyloučit, že v některých zemích by mohlo být přechodně nedostupné pokrytí obchodovatelných rizik. |
| --- | --- |

(61)

Úřad má za to, že v důsledku současné finanční krize neexistuje nedostatek kapacit v oblasti pojištění nebo zajištění ve všech státech ESVO, ale nelze vyloučit, že v některých zemích by mohlo být přechodně nedostupné pokrytí obchodovatelných rizik.

| (62) | V bodu 4 odst. 9 až 13 výše uvedených pokynů se uvádí:
  „Za takovýchto okolností mohou být tato dočasně neobchodovatelná rizika pojištěna veřejným nebo veřejně podporovaným pojistitelem vývozních úvěrů, který kryje neobchodovatelná rizika na účet státu nebo s jeho zárukou. V takovém případě by měl pojistitel, pokud je to možné, sjednotit pojistné sazby pro takováto rizika s pojistnými sazbami, které si za srovnatelná rizika účtují soukromí pojistitelé vývozních úvěrů.
  Každý stát ESVO, který má v úmyslu použít únikovou doložku, by měl o tomto záměru neprodleně informovat Kontrolní úřad ESVO. Oznámení by mělo obsahovat zprávu o trhu dokládající, že nezbytné krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, a zdůvodnit použití této únikové doložky důkazy předloženými dvěma velkými, známými mezinárodními soukromými pojistiteli vývozních úvěrů a jednoho vnitrostátního pojistitele úvěrů. Důkaz o nedostupnosti krytí na soukromém pojišťovacím trhu může být případně prokázán ve zprávě o trhu od nezávislého konzultanta, který je Kontrolním úřadem považován za spolehlivého a nestranného. Toto oznámení by mělo kromě toho obsahovat popis podmínek, které veřejný nebo veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít ke krytí daných rizik.
  Kontrolní úřad do dvou měsíců od přijetí oznámení přezkoumá, zda je použití únikové doložky v souladu s výše uvedenými podmínkami a zda je slučitelné s Dohodou o EHP.
  Pokud Kontrolní úřad dospěje k závěru, že podmínky pro použití únikové doložky jsou splněny, je jeho rozhodnutí o slučitelnosti omezeno na dva roky od data vydání rozhodnutí za předpokladu, že tržní podmínky odůvodňující použití této únikové doložky zůstanou po tuto dobu nezměněny.
  Kromě toho po konzultaci s ostatními státy ESVO může Kontrolní úřad provést revizi podmínek pro použití únikové doložky; může rovněž rozhodnout o jejím přerušení nebo nahrazení jiným vhodným systémem“. |
| --- | --- |

(62)

V bodu 4 odst. 9 až 13 výše uvedených pokynů se uvádí:

„Za takovýchto okolností mohou být tato dočasně neobchodovatelná rizika pojištěna veřejným nebo veřejně podporovaným pojistitelem vývozních úvěrů, který kryje neobchodovatelná rizika na účet státu nebo s jeho zárukou. V takovém případě by měl pojistitel, pokud je to možné, sjednotit pojistné sazby pro takováto rizika s pojistnými sazbami, které si za srovnatelná rizika účtují soukromí pojistitelé vývozních úvěrů.

Každý stát ESVO, který má v úmyslu použít únikovou doložku, by měl o tomto záměru neprodleně informovat Kontrolní úřad ESVO. Oznámení by mělo obsahovat zprávu o trhu dokládající, že nezbytné krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, a zdůvodnit použití této únikové doložky důkazy předloženými dvěma velkými, známými mezinárodními soukromými pojistiteli vývozních úvěrů a jednoho vnitrostátního pojistitele úvěrů. Důkaz o nedostupnosti krytí na soukromém pojišťovacím trhu může být případně prokázán ve zprávě o trhu od nezávislého konzultanta, který je Kontrolním úřadem považován za spolehlivého a nestranného. Toto oznámení by mělo kromě toho obsahovat popis podmínek, které veřejný nebo veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít ke krytí daných rizik.

Kontrolní úřad do dvou měsíců od přijetí oznámení přezkoumá, zda je použití únikové doložky v souladu s výše uvedenými podmínkami a zda je slučitelné s Dohodou o EHP.

Pokud Kontrolní úřad dospěje k závěru, že podmínky pro použití únikové doložky jsou splněny, je jeho rozhodnutí o slučitelnosti omezeno na dva roky od data vydání rozhodnutí za předpokladu, že tržní podmínky odůvodňující použití této únikové doložky zůstanou po tuto dobu nezměněny.

Kromě toho po konzultaci s ostatními státy ESVO může Kontrolní úřad provést revizi podmínek pro použití únikové doložky; může rovněž rozhodnout o jejím přerušení nebo nahrazení jiným vhodným systémem“.

| (63) | Uvedená ustanovení, použitelná na velké společnosti i malé a střední podniky, jsou v současné hospodářské situaci vhodným nástrojem, pokud mají státy ESVO za to, že krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, pokud jde o některá obchodovatelná úvěrová rizika a/nebo o některé zájemce o ochranu před riziky. |
| --- | --- |

(63)

Uvedená ustanovení, použitelná na velké společnosti i malé a střední podniky, jsou v současné hospodářské situaci vhodným nástrojem, pokud mají státy ESVO za to, že krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, pokud jde o některá obchodovatelná úvěrová rizika a/nebo o některé zájemce o ochranu před riziky.

| (64) | Aby se zrychlil postup pro státy ESVO, má Úřad v této souvislosti za to, že do 31. prosince 2010 mohou státy ESVO prokázat mezeru na trhu tím, že poskytnou dostatečný důkaz o neexistenci krytí rizik na soukromém trhu pojištění. Použití únikové doložky bude v každém případě odůvodněno, pokud:






  — | velký známý mezinárodní soukromý pojistitel vývozních úvěrů a vnitrostátní pojistitel úvěrů poskytnou důkazy o neexistenci takového krytí, nebo |
| --- | --- | --- |

(64)

Aby se zrychlil postup pro státy ESVO, má Úřad v této souvislosti za to, že do 31. prosince 2010 mohou státy ESVO prokázat mezeru na trhu tím, že poskytnou dostatečný důkaz o neexistenci krytí rizik na soukromém trhu pojištění. Použití únikové doložky bude v každém případě odůvodněno, pokud:

—

velký známý mezinárodní soukromý pojistitel vývozních úvěrů a vnitrostátní pojistitel úvěrů poskytnou důkazy o neexistenci takového krytí, nebo

| — | alespoň čtyři zavedení vývozci z daného státu ESVO poskytnou důkazy o tom, že pojistitelé tyto specifické operace odmítli. |
| --- | --- |

—

alespoň čtyři zavedení vývozci z daného státu ESVO poskytnou důkazy o tom, že pojistitelé tyto specifické operace odmítli.

| (65) | Úřad v úzké spolupráci s dotčenými státy ESVO zajistí na základě oznámení urychlené přijetí rozhodnutí. |
| --- | --- |

(65)

Úřad v úzké spolupráci s dotčenými státy ESVO zajistí na základě oznámení urychlené přijetí rozhodnutí.

5.2.   Zjednodušení postupů

| (66) | Opatření státní podpory uvedená v těchto pokynech musí být oznámena Úřadu. Úřad je nad rámec hmotněprávních opatření stanovených v těchto pokynech zavázán zajistit v souladu s těmito pokyny rychlé schvalování opatření podpory, která se vztahují k současné krizi, za předpokladu, že mu příslušné státy ESVO poskytnou úzkou spolupráci a úplné informace. |
| --- | --- |

(66)

Opatření státní podpory uvedená v těchto pokynech musí být oznámena Úřadu. Úřad je nad rámec hmotněprávních opatření stanovených v těchto pokynech zavázán zajistit v souladu s těmito pokyny rychlé schvalování opatření podpory, která se vztahují k současné krizi, za předpokladu, že mu příslušné státy ESVO poskytnou úzkou spolupráci a úplné informace.

| (67) | Tento závazek doplňuje probíhající proces, kdy Komise v současnosti připravuje návrhy řady zlepšení obecných postupů týkajících se státních podpor, aby konkrétně umožnila rychlejší a účinnější rozhodování v úzké spolupráci s členskými státy. Tento obecný balíček zjednodušujících opatření by měl zejména zakotvit společný závazek Komise a členských států dosáhnout efektivnějších a předvídatelnějších postupů v každém stádiu vyšetřování v oblasti státních podpor a umožnit rychlejší schvalování jednoznačných případů. |
| --- | --- |

(67)

Tento závazek doplňuje probíhající proces, kdy Komise v současnosti připravuje návrhy řady zlepšení obecných postupů týkajících se státních podpor, aby konkrétně umožnila rychlejší a účinnější rozhodování v úzké spolupráci s členskými státy. Tento obecný balíček zjednodušujících opatření by měl zejména zakotvit společný závazek Komise a členských států dosáhnout efektivnějších a předvídatelnějších postupů v každém stádiu vyšetřování v oblasti státních podpor a umožnit rychlejší schvalování jednoznačných případů.

6.   SLEDOVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

| (68) | Rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 k Dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 1 části I protokolu 3 k Dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, požaduje, aby státy ESVO předkládaly Úřadu výroční zprávy. |
| --- | --- |

(68)

Rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 k Dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 1 části I protokolu 3 k Dohodě o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, požaduje, aby státy ESVO předkládaly Úřadu výroční zprávy.

| (69) | Státy ESVO musí do 31. července 2009 poskytnout Úřadu seznam režimů, které byly zavedeny na základě těchto pokynů. |
| --- | --- |

(69)

Státy ESVO musí do 31. července 2009 poskytnout Úřadu seznam režimů, které byly zavedeny na základě těchto pokynů.

| (70) | Státy ESVO musí zajistit vedení podrobné evidence o podpoře poskytnuté na základě těchto pokynů. Tato evidence musí obsahovat všechny informace potřebné k ověření, že byly dodrženy všechny nezbytné podmínky, musí být uchovávána po dobu deseti let a předložena Úřadu na základě jeho žádosti. Státy ESVO musí zejména získat informace o tom, že příjemcem podpory týkající se opatření uvedených v bodech 4.2, 4.3, 4.4 a 4.5 podniky, které se ke dni 1. července 2008 nacházely v obtížích. |
| --- | --- |

(70)

Státy ESVO musí zajistit vedení podrobné evidence o podpoře poskytnuté na základě těchto pokynů. Tato evidence musí obsahovat všechny informace potřebné k ověření, že byly dodrženy všechny nezbytné podmínky, musí být uchovávána po dobu deseti let a předložena Úřadu na základě jeho žádosti. Státy ESVO musí zejména získat informace o tom, že příjemcem podpory týkající se opatření uvedených v bodech 4.2, 4.3, 4.4 a 4.5 podniky, které se ke dni 1. července 2008 nacházely v obtížích.

| (71) | Kromě toho by státy ESVO měly Úřadu do 31. října 2009 předložit zprávu o opatřeních provedených na základě těchto pokynů. Zpráva by především měla poskytnout údaje o tom, že je zapotřebí, aby Úřad ponechal v platnosti opatření uvedená v těchto pokynech i po 31. prosinci 2009, jakož i podrobné informace o přínosech subvencovaných půjček pro životní prostředí. Státy ESVO musí rovněž poskytnout tyto informace pro každý následující rok, během kterého se tyto pokyny budou uplatňovat, a to do 31. října každého roku. |
| --- | --- |

(71)

Kromě toho by státy ESVO měly Úřadu do 31. října 2009 předložit zprávu o opatřeních provedených na základě těchto pokynů. Zpráva by především měla poskytnout údaje o tom, že je zapotřebí, aby Úřad ponechal v platnosti opatření uvedená v těchto pokynech i po 31. prosinci 2009, jakož i podrobné informace o přínosech subvencovaných půjček pro životní prostředí. Státy ESVO musí rovněž poskytnout tyto informace pro každý následující rok, během kterého se tyto pokyny budou uplatňovat, a to do 31. října každého roku.

| (72) | Úřad může vyžadovat dodatečné informace týkající se poskytnuté podpory, aby zkontroloval, zda byly splněny podmínky stanovené rozhodnutím Úřadu o schválení podpory. |
| --- | --- |

(72)

Úřad může vyžadovat dodatečné informace týkající se poskytnuté podpory, aby zkontroloval, zda byly splněny podmínky stanovené rozhodnutím Úřadu o schválení podpory.

7.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (73) | Úřad tyto pokyny uplatňuje od data jejich přijetí. Tyto pokyny jsou odůvodněny současnými výjimečnými a přechodnými problémy v oblasti financování, které souvisí s krizí v bankovním sektoru, a po 31. prosinci 2010 nebudou uplatňovány. Po konzultaci se státy ESVO může Úřad tyto pokyny revidovat před tímto datem na základě významných důvodů týkajících se politiky hospodářské soutěže nebo ekonomických důvodů. Pokud by to bylo užitečné, může Úřad také poskytnout další objasnění svého přístupu k jednotlivým otázkám. |
| --- | --- |

(73)

Úřad tyto pokyny uplatňuje od data jejich přijetí. Tyto pokyny jsou odůvodněny současnými výjimečnými a přechodnými problémy v oblasti financování, které souvisí s krizí v bankovním sektoru, a po 31. prosinci 2010 nebudou uplatňovány. Po konzultaci se státy ESVO může Úřad tyto pokyny revidovat před tímto datem na základě významných důvodů týkajících se politiky hospodářské soutěže nebo ekonomických důvodů. Pokud by to bylo užitečné, může Úřad také poskytnout další objasnění svého přístupu k jednotlivým otázkám.

| (74) | Úřad používá ustanovení těchto pokynů na všechna oznámení týkající se rizikového kapitálu, o kterých musí rozhodnout po schválení těchto pokynů, a to i když tato opatření byla oznámena před přijetím těchto pokynů. |
| --- | --- |

(74)

Úřad používá ustanovení těchto pokynů na všechna oznámení týkající se rizikového kapitálu, o kterých musí rozhodnout po schválení těchto pokynů, a to i když tato opatření byla oznámena před přijetím těchto pokynů.

| (75) | V souladu s pokyny o použitelných pravidlech pro posouzení protiprávní státní podpory Úřad v případě neoznámené podpory použije:






  a) | tyto pokyny, pokud podpora byla poskytnuta po schválení těchto pokynů; |
| --- | --- | --- |

(75)

V souladu s pokyny o použitelných pravidlech pro posouzení protiprávní státní podpory Úřad v případě neoznámené podpory použije:

a)

tyto pokyny, pokud podpora byla poskytnuta po schválení těchto pokynů;

| b) | ve všech ostatních případech pokyny používané v době udělení podpory. |
| --- | --- |

b)

ve všech ostatních případech pokyny používané v době udělení podpory.

| (76) | Úřad v úzké spolupráci s dotčenými státy ESVO zajistí urychlené přijetí rozhodnutí, pokud je podáno úplné oznámení o opatřeních uvedených v tomto dokumentu. Státy ESVO by měly informovat Úřad o svých záměrech a oznámit plány zavést takováto opatření co nejdříve a co nejsrozumitelnějším způsobem. |
| --- | --- |

(76)

Úřad v úzké spolupráci s dotčenými státy ESVO zajistí urychlené přijetí rozhodnutí, pokud je podáno úplné oznámení o opatřeních uvedených v tomto dokumentu. Státy ESVO by měly informovat Úřad o svých záměrech a oznámit plány zavést takováto opatření co nejdříve a co nejsrozumitelnějším způsobem.

| (77) | Úřad chce připomenout, že jakékoli procedurální zjednodušení zcela závisí na předkládání jasných a úplných oznámení. |
| --- | --- |

(77)

Úřad chce připomenout, že jakékoli procedurální zjednodušení zcela závisí na předkládání jasných a úplných oznámení.

---

(1)  Sdělení Komise Evropské radě, KOM(2008) 800.

(2)  Závěry Rady ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) ze dne 7. října 2008.

(3)  Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8.

(4)  Viz kapitoly pokynů o použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí a o rekapitalizaci finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže, přijato dne 29. ledna 2009.

(5)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.

(6)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

(7)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách, Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3) začleněné do Dohody o EHP v bodě 1j přílohy XV Dohody rozhodnutím č. 120/2008 ze dne 7. listopadu 2008 (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 111 a dodatek EHP č. 79, 18.12.2008), vstup v platnost 8.11.2008.

(8)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5), začleněné do Dohody o EHP v bodě 1ea přílohy XV Dohody rozhodnutím č. 29/2007 (Úř. věst. L 209, 9.8.2007, s. 52 a dodatek EHP č. 38, 9.8.2007, s. 34), vstup v platnost 28.4.2007.

(9)  Aktualizované znění pokynů pro státní podporu je k dispozici na internetové stránce Úřadu: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(10)  Spojené věci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen a Volkswagen AG v. Komise [1999] Sb. rozh. II-3663, bod 167.

(11)  Rozhodnutí Komise 98/490/ES ve věci C 47/96 Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28), bod 10.1, rozhodnutí Komise 2005/345/ES ve věci C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (Úř. věst. L 116, 4.5.2005, s. 1), body 153 a násl. a rozhodnutí Komise 2008/263/ES ve věci C 50/06 BAWAG (Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 7), bod 166. Viz také rozhodnutí Komise ve věci NN 70/07 Northern Rock (Úř. věst. C 43, 16.2.2008, s. 1) a rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2008 ve věci C 9/08 SachsenLB, zatím nezveřejněno.

(12)  Úřad nikdy neschválil podporu na základě čl. 63 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP.

(13)  Viz poznámka pod čarou 3.

(14)  V případě velkých podniků viz bod 2.1 pokynů pro státní podporu na restrukturalizaci podniků v obtížích. V případě malých a středních podniků viz čl. 1 odst. 7 obecného nařízení o blokových výjimkách týkající se definice.

(15)  V souladu s definicí v čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3).

(16)  Pro uplatňování ustanovení o státní podpoře v článcích 61 až 63 Dohody o EHP musí být státní podpora udělena podnikům, jejichž předmět výroby patří mezi výrobky pokryté Dohodou o EHP. Ustanovení čl. 8 odst. 3 Dohody uvádí, že „není-li stanoveno jinak, vztahuje se tato dohoda pouze na: a) výrobky kapitol 25 až 97 harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží, s výjimkou výrobků uvedených v protokolu 2; b) výrobky uvedené v protokolu 3, s výhradou zvláštních opatření uvedených v tomto protokolu“. Protože zemědělské výrobky nejsou v kapitolách 25 až 97 harmonizovaného systému popisu a číselného označování uvedeny a nefigurují ani v protokolu 3 Dohody o EHP, do oblasti působnosti Dohody nespadají.

(17)  Prémie uvedené v příloze tím, že zohledňují různé úrovně zajištění, upřesňují ustanovení o mezní hodnotě „safe-harbour“ uvedené v pokynech pro státní podporu ve formě záruk. Lze je rovněž použít jako referenční hodnotu pro výpočet slučitelných prvků podpory v opatřeních ve formě záruk, na něž se uplatní bod 4.2 tohoto rámce.

Výpočet prémií „safe-harbour“ vychází z rozpětí upravených v pokynech k referenčním a diskontním sazbám a odráží další snížení o 20 bazických bodů (viz poznámka pod čarou č. 12 (11 v případě textu EU) pokynů pro státní podporu ve formě záruk). Pro jednotlivé ratingové kategorie však prémie „safe-harbour“, jak vyplývá z pokynů pro státní podporu ve formě záruk, nadále představují horní hranici použitelné prémie. Pokud jde o definici různých úrovní zajištění, viz poznámka pod čarou č. 2 na straně 1 pokynů k referenčním a diskontním sazbám.

(18)  Jako například obecné nařízení o blokových výjimkách nebo nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu (Úř. věst. L 302, 1.11.2006, s. 29) začleněné do Dohody o EHP v bodě 1i přílohy XV Dohody rozhodnutím č. 157/2006 (Úř. věst. L 89, 29.3.2007, s. 33 a dodatek EHP č. 15, 29.3.2007, s. 26), a to za předpokladu, že se schválená metodika výslovně vztahuje na daný druh záruky a daný druh podkladové transakce.

(19)  Viz poznámka pod čarou 9.

(20)  Státy ESVO, které chtějí využít tento nástroj, musí na internetu zveřejňovat denní sazby, které stanoví centrální banka, a zpřístupnit je Úřadu.

(21)  Viz poznámka pod čarou 9.

(22)  Budoucí norma Společenství pro výrobky představuje závaznou normu Společenství určující úrovně, jež mají být z hlediska životního prostředí dodržovány u výrobků prodávaných v Evropské unii, která již byla schválena, ale zatím není platná.

(23)  Jak je definováno v bodě 70 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

(24)  Definováno podle bodu 58 pokynů k regionální podpoře.

(25)  Viz poznámka pod čarou 9.

---

PŘÍLOHA

| Mezní hodnoty „safe-harbour“ dočasného rámce v bazických bodech (1) |
| --- |
| Ratingová kategorie (Standard & Poor’s) | Zajištění |
| Vysoké | Normální | Nízké |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC a nižší | 380 | 630 | 980 |

Mezní hodnoty „safe-harbour“ dočasného rámce v bazických bodech (1)

Ratingová kategorie (Standard & Poor’s)

Zajištění

Vysoké

Normální

Nízké

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC a nižší

380

630

980

---

(1)  V případě společností bez úvěrové historie nebo ratingu založeného na přístupu vycházejícím z rozvahy (jako jsou některé účelově založené společnosti nebo začínající společnosti) mohou státy ESVO poskytnout snížení až o 15 % (25 % v případě malých a středních podniků) zvláštní prémie „safe-harbour“, jejíž výše vyplývající z pokynů ke státní podpoře ve formě záruk je 3,8 %. Prémie však nemůže být nižší než prémie, která by se uplatnila pro mateřskou společnost nebo společnosti.

---