# Uradni list L 78/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.078.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 78 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5424. marec 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.078.slv

Uradni list

Evropske unije

L 78

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5424. marec 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 287/2011 z dne 21. marca 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 288/2011 z dne 23. marca 2011 o izvajanju člena 16(1) in (2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 289/2011 z dne 23. marca 2011 o popravku madžarskega besedila Uredbe (EU) 1272/2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo | 21 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 290/2011 z dne 23. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2011/178/SZVP z dne 23. marca 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 24 |
| | | 2011/179/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. decembra 2010 o državni pomoči C 39/96 (ex NN 127/92), ki jo je Francija odobrila Coopérative d’exportation du livre français (Zadruga za izvoz francoskih knjig – CELF)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8938)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. marca 2011 o izvajanju Direktive Sveta 2002/55/ES glede pogojev, pod katerimi se lahko dovoli dajanje na trg majhnih pakiranj mešanic standardnega semena različnih sort zelenjadnic iste vrste
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1760)

   (
  1
  ) | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 287/2011 z dne 21. marca 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 288/2011 z dne 23. marca 2011 o izvajanju člena 16(1) in (2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 289/2011 z dne 23. marca 2011 o popravku madžarskega besedila Uredbe (EU) 1272/2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo

21

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 290/2011 z dne 23. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2011/178/SZVP z dne 23. marca 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

24

2011/179/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. decembra 2010 o državni pomoči C 39/96 (ex NN 127/92), ki jo je Francija odobrila Coopérative d’exportation du livre français (Zadruga za izvoz francoskih knjig – CELF)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8938)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8938)

1

37

2011/180/EU

*

Sklep Komisije z dne 23. marca 2011 o izvajanju Direktive Sveta 2002/55/ES glede pogojev, pod katerimi se lahko dovoli dajanje na trg majhnih pakiranj mešanic standardnega semena različnih sort zelenjadnic iste vrste
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1760)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1760)

1

55

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 5/2010/SC z dne 9. decembra 2010 o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem | 57 |
| | * | Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 6/2010/SC z dne 9. decembra 2010 o razširitvi nalog Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem | 58 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 5/2010/SC z dne 9. decembra 2010 o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem

57

*

Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 6/2010/SC z dne 9. decembra 2010 o razširitvi nalog Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem

58

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 290/09/COL z dne 1. julija 2009 o dodeljeni pomoči v sektorju izobraževanja za letalske pilote v okrožju Troms (Norveška) | 59 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 290/09/COL z dne 1. julija 2009 o dodeljeni pomoči v sektorju izobraževanja za letalske pilote v okrožju Troms (Norveška)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 287/2011

z dne 21. marca 2011

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4), člena 11(2) in (5) ter člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija („Komisija“) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90 (2) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je s Sklepom 90/480/EGS (3) sprejela zaveze, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi z izdelkom, ki je predmet ukrepov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90 (2) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je s Sklepom 90/480/EGS (3) sprejela zaveze, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi z izdelkom, ki je predmet ukrepov.

| (2) | Po umiku zavez s strani obeh zadevnih kitajskih izvoznikov je Komisija z Uredbo (ES) št. 2286/94 (4) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(2)

Po umiku zavez s strani obeh zadevnih kitajskih izvoznikov je Komisija z Uredbo (ES) št. 2286/94 (4) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka.

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95 (5) spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončno dajatev v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 771/98 (6) podaljšani za naslednjih pet let. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95 (5) spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončno dajatev v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 771/98 (6) podaljšani za naslednjih pet let.

| (4) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2268/2004 (7) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2268/2004 (7) uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (5) | Z Uredbo (ES) št. 1275/2005 (8) je Svet spremenil opredelitev obsega izdelka, da ta vključuje tudi volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu. |
| --- | --- |

(5)

Z Uredbo (ES) št. 1275/2005 (8) je Svet spremenil opredelitev obsega izdelka, da ta vključuje tudi volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu.

2.   Zahteva za pregled

| (6) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (9) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 30. septembra 2009 glede teh ukrepov prejela zahtevo za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevo je vložilo Evropsko združenje za kovine (Eurometaux) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 85 %, celotne proizvodnje volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida Unije. |
| --- | --- |

(6)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (9) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 30. septembra 2009 glede teh ukrepov prejela zahtevo za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevo je vložilo Evropsko združenje za kovine (Eurometaux) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 85 %, celotne proizvodnje volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida Unije.

| (7) | Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in ponovitev škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in ponovitev škode industriji Unije.

3.   Začetek

| (8) | Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 30. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (10) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 30. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (10) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4.   Preiskava

4.1   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

4.2   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (10) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, proizvajalce v primerljivi državi ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, proizvajalce v primerljivi državi ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (11) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(11)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (12) | Komisija je vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od sedmih proizvajalcev Unije, enega proizvajalca izvoznika iz LRK, enega proizvajalca izvoznika iz primerljive države in treh uporabnikov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od sedmih proizvajalcev Unije, enega proizvajalca izvoznika iz LRK, enega proizvajalca izvoznika iz primerljive države in treh uporabnikov.

| (13) | Nobeden od uvoznikov se Komisiji ni odzval na izvedbo vzorčenja niti predložil informacij ali se ji javil med preiskavo. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil le en kitajski proizvajalec izvoznik, vzorca ni bilo treba izbrati. |
| --- | --- |

(13)

Nobeden od uvoznikov se Komisiji ni odzval na izvedbo vzorčenja niti predložil informacij ali se ji javil med preiskavo. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil le en kitajski proizvajalec izvoznik, vzorca ni bilo treba izbrati.

| (14) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Avstrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Avstrija,

| — | H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Nemčija, |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Nemčija,

| — | Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija, |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija,

| — | Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Češka, |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Češka,

| — | Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Avstrija; |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Avstrija;

| (b) | primerljiva država:







  — | Global Tungsten & Powders Corp., ZDA; |
| --- | --- | --- |

(b)

primerljiva država:

—

Global Tungsten & Powders Corp., ZDA;

| (c) | uporabnik:







  — | Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francija. |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabnik:

—

Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (15) | Izdelek, ki ga zadeva sedanji pregled, je volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid s poreklom iz LRK, trenutno uvrščen v oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00. |
| --- | --- |

(15)

Izdelek, ki ga zadeva sedanji pregled, je volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid s poreklom iz LRK, trenutno uvrščen v oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00.

| (16) | Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid so spojine ogljika in volframa, ki se pridobivajo s toplotno obdelavo (karbonizacijo v prvem primeru, zlitjem v tretjem). Ti izdelki so polizdelki, ki se uporabljajo kot surovine za izdelavo komponent iz karbidne trdine, kot so npr. rezalna orodja iz cementnega karbida in deli, ki se hitro obrabijo, za izdelavo premazov proti odrgninam, za svedre za vrtanje naftnih vrtin, za rudarska orodja, pa tudi za matrice in konice za vlečenje in kovanje kovin. |
| --- | --- |

(16)

Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid so spojine ogljika in volframa, ki se pridobivajo s toplotno obdelavo (karbonizacijo v prvem primeru, zlitjem v tretjem). Ti izdelki so polizdelki, ki se uporabljajo kot surovine za izdelavo komponent iz karbidne trdine, kot so npr. rezalna orodja iz cementnega karbida in deli, ki se hitro obrabijo, za izdelavo premazov proti odrgninam, za svedre za vrtanje naftnih vrtin, za rudarska orodja, pa tudi za matrice in konice za vlečenje in kovanje kovin.

| (17) | Sedanja preiskava je potrdila, da ima zadevni izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja v Unijo, enake fizikalne in kemične lastnosti ter se uporablja za enake namene kot izdelek, ki ga proizvajajo in na trgu Unije prodajajo proizvajalci Unije, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Sedanja preiskava je potrdila, da ima zadevni izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja v Unijo, enake fizikalne in kemične lastnosti ter se uporablja za enake namene kot izdelek, ki ga proizvajajo in na trgu Unije prodajajo proizvajalci Unije, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Uvodne opombe

| (18) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali damping trenutno obstaja, in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi tega člena ni ponovno presojala tržnogospodarska obravnava („TGO“). |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali damping trenutno obstaja, in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi tega člena ni ponovno presojala tržnogospodarska obravnava („TGO“).

| (19) | Kot je bilo pojasnjeno, vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(19)

Kot je bilo pojasnjeno, vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni bilo potrebno.

| (20) | V fazi vzorčenja se je zdelo, da edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik predstavlja manj kot 5 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo. Kitajski organi in druge zainteresirane strani so bili obveščeni, da zaradi nizke ravni sodelovanja s strani proizvajalcev izvoznikov lahko pride do uporabe člena 18 osnovne uredbe. Komisija na to sporočilo ni prejela nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(20)

V fazi vzorčenja se je zdelo, da edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik predstavlja manj kot 5 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo. Kitajski organi in druge zainteresirane strani so bili obveščeni, da zaradi nizke ravni sodelovanja s strani proizvajalcev izvoznikov lahko pride do uporabe člena 18 osnovne uredbe. Komisija na to sporočilo ni prejela nobenega odgovora.

| (21) | Vendar je pozneje med preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik v odgovoru na vprašalnik popravil napako pri poročanju o svojem izvozu v Unijo, pri čemer je obseg izvoza v Unijo popravil navzgor. Poleg tega so bile količine izvoza zadevnega izdelka v Unijo iz LRK tudi nadalje analizirane na podlagi številk Eurostata. Zato je bilo po preveritvi izpolnjenega vprašalnika ugotovljeno, da je bila količina izvoza sodelujočega proizvajalca zelo velika (11). Na podlagi teh ugotovitev se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(21)

Vendar je pozneje med preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik v odgovoru na vprašalnik popravil napako pri poročanju o svojem izvozu v Unijo, pri čemer je obseg izvoza v Unijo popravil navzgor. Poleg tega so bile količine izvoza zadevnega izdelka v Unijo iz LRK tudi nadalje analizirane na podlagi številk Eurostata. Zato je bilo po preveritvi izpolnjenega vprašalnika ugotovljeno, da je bila količina izvoza sodelujočega proizvajalca zelo velika (11). Na podlagi teh ugotovitev se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka.

2.   Damping uvoza v OPP

2.1   Primerljiva država

| (22) | Ker v prejšnjih preiskavah nobenemu proizvajalcu izvozniku iz LRK ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost za Kitajsko določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Ker v prejšnjih preiskavah nobenemu proizvajalcu izvozniku iz LRK ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost za Kitajsko določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (23) | V obvestilu o začetku so bile ZDA predlagane kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena stran. ZDA so bile kot primerljiva država uporabljene tudi v prvotni preiskavi in zdelo se je, da ni nikakršnih novih ali spremenjenih okoliščin, ki bi upravičile spremembo, pa tudi Komisija o takih okoliščinah ni bila obveščena. Štelo se je, da so ZDA reprezentativne kot referenčni trg, zlasti zaradi odprtosti in konkurenčnosti njihovega notranjega trga. Poleg tega je en proizvajalec iz ZDA privolil v sodelovanje pri sedanjem pregledu. |
| --- | --- |

(23)

V obvestilu o začetku so bile ZDA predlagane kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena stran. ZDA so bile kot primerljiva država uporabljene tudi v prvotni preiskavi in zdelo se je, da ni nikakršnih novih ali spremenjenih okoliščin, ki bi upravičile spremembo, pa tudi Komisija o takih okoliščinah ni bila obveščena. Štelo se je, da so ZDA reprezentativne kot referenčni trg, zlasti zaradi odprtosti in konkurenčnosti njihovega notranjega trga. Poleg tega je en proizvajalec iz ZDA privolil v sodelovanje pri sedanjem pregledu.

| (24) | Zato so bile v tem pregledu ZDA uporabljene kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(24)

Zato so bile v tem pregledu ZDA uporabljene kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom.

2.2   Normalna vrednost

| (25) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na notranjem trgu ZDA za vrste izdelkov, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so se prodajali v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na notranjem trgu ZDA za vrste izdelkov, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so se prodajali v običajnem poteku trgovanja.

| (26) | Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v ZDA. |
| --- | --- |

(26)

Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v ZDA.

| (27) | Najprej se je pri sodelujočem proizvajalcu iz ZDA preverilo, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja sodelujočega proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativna. |
| --- | --- |

(27)

Najprej se je pri sodelujočem proizvajalcu iz ZDA preverilo, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja sodelujočega proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativna.

| (28) | Nato je bilo proučeno, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZDA, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP. |
| --- | --- |

(28)

Nato je bilo proučeno, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZDA, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP.

| (29) | Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(29)

Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

2.3   Izvozna cena

| (30) | Kot je bilo pojasnjeno, je bila glede na dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal več kot 90 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, izvozna cena proučena na podlagi podatkov navedenega proizvajalca izvoznika, tj. ustrezno prilagojene cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(30)

Kot je bilo pojasnjeno, je bila glede na dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal več kot 90 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, izvozna cena proučena na podlagi podatkov navedenega proizvajalca izvoznika, tj. ustrezno prilagojene cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo.

2.4   Primerjava

| (31) | Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna ter pri enaki ravni trgovanja in enaki ravni obdavčitve. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve pri stroških čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanju, bančnih stroških in stroških pakiranja. Poleg tega je bila izvozna cena prilagojena za 5 % zaradi izvoznega davka, prilagojena pa je bila tudi normalna vrednost zaradi davka na dodano vrednost (DDV). |
| --- | --- |

(31)

Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna ter pri enaki ravni trgovanja in enaki ravni obdavčitve. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve pri stroških čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanju, bančnih stroških in stroških pakiranja. Poleg tega je bila izvozna cena prilagojena za 5 % zaradi izvoznega davka, prilagojena pa je bila tudi normalna vrednost zaradi davka na dodano vrednost (DDV).

2.5   Stopnja dampinga

| (32) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovanja. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, ki je znašal več kot 80 %, torej na znatno višji ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (31 %). Natančne stopnje dampinga ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Izračuni so temeljili na podatkih enega proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi. Razkritje stopnje dampinga bi sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcu v primerljivi državi omogočilo, da ugotovita normalno vrednost in izvozno ceno drugega, kar bi povzročilo jasno kršitev pravice do zaupnosti obeh strani. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovanja. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, ki je znašal več kot 80 %, torej na znatno višji ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (31 %). Natančne stopnje dampinga ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Izračuni so temeljili na podatkih enega proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi. Razkritje stopnje dampinga bi sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcu v primerljivi državi omogočilo, da ugotovita normalno vrednost in izvozno ceno drugega, kar bi povzročilo jasno kršitev pravice do zaupnosti obeh strani.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

3.1   Uvodna opomba

| (33) | Podatki iz tega dela so bili pridobljeni z analizo podatkov sodelujočega proizvajalca izvoznika, Eurostata in zahteve za pregled. |
| --- | --- |

(33)

Podatki iz tega dela so bili pridobljeni z analizo podatkov sodelujočega proizvajalca izvoznika, Eurostata in zahteve za pregled.

3.2   Prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov

| (34) | Podatki o prosti zmogljivosti, ki jih je priskrbel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, so bili zaradi spoštovanja zaupnosti predstavljeni z 20-odstotnim povečanjem ali zmanjšanjem. Proizvodna zmogljivost v LRK je v letih 2006 in 2007 znašala približno 21 000 ton, leta 2008 in v OPP pa se je močno povečala na več kot 35 000 ton, kar pomeni skoraj 80-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Številke se lahko štejejo za nizke, saj je bila v zahtevi za pregled navedena proizvodna zmogljivost približno 50 000 ton. |
| --- | --- |

(34)

Podatki o prosti zmogljivosti, ki jih je priskrbel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, so bili zaradi spoštovanja zaupnosti predstavljeni z 20-odstotnim povečanjem ali zmanjšanjem. Proizvodna zmogljivost v LRK je v letih 2006 in 2007 znašala približno 21 000 ton, leta 2008 in v OPP pa se je močno povečala na več kot 35 000 ton, kar pomeni skoraj 80-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Številke se lahko štejejo za nizke, saj je bila v zahtevi za pregled navedena proizvodna zmogljivost približno 50 000 ton.

| (35) | Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik poročal o znatnem povečanju zmogljivosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik poročal o znatnem povečanju zmogljivosti v obravnavanem obdobju.

| (36) | Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je celotna proizvodna zmogljivost znatno presegla dejansko kitajsko proizvodnjo (najmanj za prek 20 000 ton leta 2008 in v OPP). |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je celotna proizvodna zmogljivost znatno presegla dejansko kitajsko proizvodnjo (najmanj za prek 20 000 ton leta 2008 in v OPP).

| (37) | V OPP je prosta zmogljivost LRK znašala šestkrat več od potrošnje Unije (25 000 ton v primerjavi s 3 800 tonami potrošnje Unije). |
| --- | --- |

(37)

V OPP je prosta zmogljivost LRK znašala šestkrat več od potrošnje Unije (25 000 ton v primerjavi s 3 800 tonami potrošnje Unije).

| (38) | Glede na navedeno je jasno, da bi se lahko velik del proste zmogljivosti, ki je na voljo v LRK, ob odsotnosti protidampinških ukrepov uporabil za povečanje izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(38)

Glede na navedeno je jasno, da bi se lahko velik del proste zmogljivosti, ki je na voljo v LRK, ob odsotnosti protidampinških ukrepov uporabil za povečanje izvoza v Unijo.

| (39) | Poleg tega so bila iz informacij, predloženih v preiskavi, razvidna pomembna izkrivljanja na trgu surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Prvič, za surovine veljajo kvote, ki jih odobrijo kitajski organi. Drugič, kitajski organi omejujejo dostop do surovin z uvedbo izvoznih davkov in politikami rabatov glede DDV, iz uvodne izjave 31 pa je razvidno, da je bilo tako tudi pri zadevnem izdelku. Ti dejavniki pomenijo dodatne elemente, ki kažejo na verjetnost nadaljevanja dampinga v sedanjem primeru. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega so bila iz informacij, predloženih v preiskavi, razvidna pomembna izkrivljanja na trgu surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Prvič, za surovine veljajo kvote, ki jih odobrijo kitajski organi. Drugič, kitajski organi omejujejo dostop do surovin z uvedbo izvoznih davkov in politikami rabatov glede DDV, iz uvodne izjave 31 pa je razvidno, da je bilo tako tudi pri zadevnem izdelku. Ti dejavniki pomenijo dodatne elemente, ki kažejo na verjetnost nadaljevanja dampinga v sedanjem primeru.

3.3   Privlačnost trga Unije in cene izvoza v tretje države

| (40) | Informacije o cenah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec in ne morejo biti razkrite zaradi zaupnosti, kažejo, da Unija dejansko predstavlja zanimiv trg za kitajske proizvajalce izvoznike. V obravnavanem obdobju so bile cene na trgih drugih tretjih držav ves čas (razen leta 2007) nižje od cen, ki so se zaračunavale v Uniji (ves čas obravnavanega obdobja so bile v različnih letih nižje za približno 10 do 20 %). |
| --- | --- |

(40)

Informacije o cenah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec in ne morejo biti razkrite zaradi zaupnosti, kažejo, da Unija dejansko predstavlja zanimiv trg za kitajske proizvajalce izvoznike. V obravnavanem obdobju so bile cene na trgih drugih tretjih držav ves čas (razen leta 2007) nižje od cen, ki so se zaračunavale v Uniji (ves čas obravnavanega obdobja so bile v različnih letih nižje za približno 10 do 20 %).

| (41) | Zato se lahko ugotovi, da zaradi cen, ki jih je možno doseči, trg EU zagotovo predstavlja privlačno alternativo za kitajske proizvajalce. |
| --- | --- |

(41)

Zato se lahko ugotovi, da zaradi cen, ki jih je možno doseči, trg EU zagotovo predstavlja privlačno alternativo za kitajske proizvajalce.

| (42) | Zato bi prenehanje veljavnosti ukrepov kitajske proizvajalce izvoznike spodbudilo, da bi izvoz usmerili na trg Unije. Višje cene na trgu Unije bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočile doseganje višjih stopenj dobička. |
| --- | --- |

(42)

Zato bi prenehanje veljavnosti ukrepov kitajske proizvajalce izvoznike spodbudilo, da bi izvoz usmerili na trg Unije. Višje cene na trgu Unije bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočile doseganje višjih stopenj dobička.

3.4   Izogibanje ukrepom

| (43) | Leta 2005 so bili ukrepi razširjeni na dodatno oznako KN, ker je bilo ugotovljeno, da so se kitajski izvozniki ukrepom izogibali tako, da so volframovemu karbidu dodajali majhne količine drugega kovinskega prahu (večinoma kobalta) (12). Ta potrjena praksa izogibanja je dodaten element, ki kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga. Predstavlja jasen dokaz, da evropski trg ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike, ki bi ob odsotnosti protidampinških ukrepov verjetno usmerili večje količine volframovega karbida v EU. |
| --- | --- |

(43)

Leta 2005 so bili ukrepi razširjeni na dodatno oznako KN, ker je bilo ugotovljeno, da so se kitajski izvozniki ukrepom izogibali tako, da so volframovemu karbidu dodajali majhne količine drugega kovinskega prahu (večinoma kobalta) (12). Ta potrjena praksa izogibanja je dodaten element, ki kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga. Predstavlja jasen dokaz, da evropski trg ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike, ki bi ob odsotnosti protidampinških ukrepov verjetno usmerili večje količine volframovega karbida v EU.

3.5   Ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (44) | Navedena analiza kaže, da je kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen na trgu EU in trgih drugih tretjih držav ter glede na zmogljivosti, ki so na voljo v LRK, se lahko ugotovi, da v primeru ukinitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(44)

Navedena analiza kaže, da je kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen na trgu EU in trgih drugih tretjih držav ter glede na zmogljivosti, ki so na voljo v LRK, se lahko ugotovi, da v primeru ukinitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

D.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Opredelitev industrije Unije

| (45) | V Uniji podobni izdelek proizvaja sedem družb ali skupin družb. |
| --- | --- |

(45)

V Uniji podobni izdelek proizvaja sedem družb ali skupin družb.

| (46) | Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(46)

Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.

2.   Uvodna opomba

| (47) | Podatke o uvozu zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz LRK je bilo treba indeksirati za ohranitev zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Podatke o uvozu zadevnega izdelka v Unijo s poreklom iz LRK je bilo treba indeksirati za ohranitev zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

| (48) | V zvezi z obsegom uvoza pod oznako TARIC 3824300010 je treba poudariti, da zaradi tega, ker Eurostatovi podatki o obsegu uvoza na ravni oznake TARIC (oznaka KN 3824 30 00) vključujejo tudi izdelke, ki niso zadevni izdelek, naslednja analiza temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Zaradi stopnje podrobnosti, ki omogoča identifikacijo strani, se podatki na ravni oznake TARIC štejejo za zaupne. Zato so bile nekatere informacije predstavljene v obliki razpona. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z obsegom uvoza pod oznako TARIC 3824300010 je treba poudariti, da zaradi tega, ker Eurostatovi podatki o obsegu uvoza na ravni oznake TARIC (oznaka KN 3824 30 00) vključujejo tudi izdelke, ki niso zadevni izdelek, naslednja analiza temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Zaradi stopnje podrobnosti, ki omogoča identifikacijo strani, se podatki na ravni oznake TARIC štejejo za zaupne. Zato so bile nekatere informacije predstavljene v obliki razpona.

| (49) | Podatki o industriji Unije so bili pridobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov sedmih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(49)

Podatki o industriji Unije so bili pridobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov sedmih proizvajalcev Unije.

3.   Potrošnja na trgu Unije

| (50) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu v Unijo. |
| --- | --- |

(50)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu v Unijo.

| (51) | Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 62 %, večinoma med letom 2008 in OPP. V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za 63 %.

  Tabela 1


  Potrošnja | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| + | Skupaj uvoz |

(51)

Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 62 %, večinoma med letom 2008 in OPP. V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za 63 %.

Tabela 1

Potrošnja

2006

2007

2008

OPP

Obseg (v tonah)

+

Skupaj uvoz

1 766

1 885

2 303

755

| + | Proizvodnja EU, prodana na trgu EU |
| --- | --- |

+

Proizvodnja EU, prodana na trgu EU

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | Potrošnja |
| --- | --- |

=

Potrošnja

10 047

10 218

10 284

3 779

Letno povečanje

2 %

1 %

–63 %

4.   Obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Ljudske republike Kitajske

| (52) | Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz LRK so se spreminjali, kot je navedeno spodaj. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na Eurostatovih podatkih.

  Tabela 2


  Uvoz iz LRK | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | Več kot 700 | Več kot 700 | Več kot 400 | Več kot 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Tržni delež uvoza iz zadevne države | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz LRK so se spreminjali, kot je navedeno spodaj. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na Eurostatovih podatkih.

Tabela 2

Uvoz iz LRK

2006

2007

2008

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

Več kot 700

Več kot 700

Več kot 400

Več kot 60

Indeks (2006 = 100)

100

104

60

11

Tržni delež uvoza iz zadevne države

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono)

25 622

21 883

22 434

22 110

Indeks (2006 = 100)

100

85

88

86

| (53) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 89 % in v OPP dosegel raven približno 80 ton. Tudi njegov tržni delež je padel s 7,1 % v letu 2006 na 2,1 % v OPP. |
| --- | --- |

(53)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 89 % in v OPP dosegel raven približno 80 ton. Tudi njegov tržni delež je padel s 7,1 % v letu 2006 na 2,1 % v OPP.

| (54) | To zmanjšanje je mogoče pojasniti s precejšnjim povečanjem domače potrošnje LRK v obravnavanem obdobju. Poleg tega se zdi, da kitajski organi s sistemom izvoznih kvot in izvoznih tarif uveljavljajo politiko ohranjanja virov volframa v LRK. |
| --- | --- |

(54)

To zmanjšanje je mogoče pojasniti s precejšnjim povečanjem domače potrošnje LRK v obravnavanem obdobju. Poleg tega se zdi, da kitajski organi s sistemom izvoznih kvot in izvoznih tarif uveljavljajo politiko ohranjanja virov volframa v LRK.

| (55) | Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 14 %. Ta razvoj odseva splošni trend, ki je bil opažen tudi pri cenah industrije Unije. |
| --- | --- |

(55)

Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 14 %. Ta razvoj odseva splošni trend, ki je bil opažen tudi pri cenah industrije Unije.

| (56) | Primerjava je tudi pokazala, da uvoz iz LRK nelojalno niža cene industrije Unije za več kot 10 %, če se odštejejo veljavne protidampinške dajatve. Ti rezultati so enaki kot pri zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (13). |
| --- | --- |

(56)

Primerjava je tudi pokazala, da uvoz iz LRK nelojalno niža cene industrije Unije za več kot 10 %, če se odštejejo veljavne protidampinške dajatve. Ti rezultati so enaki kot pri zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (13).

5.   Uvoz iz drugih držav

| (57) | Obseg uvoza iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Trendi količin in cen temeljijo na Eurostatovih podatkih.

  Tabela 3


  Uvoz iz drugih držav | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz drugih držav (v tonah) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| Tržni delež US | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Tržni delež Južne Koreje | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

Obseg uvoza iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Trendi količin in cen temeljijo na Eurostatovih podatkih.

Tabela 3

Uvoz iz drugih držav

2006

2007

2008

OPP

Uvoz iz drugih držav (v tonah)

1 050

1 138

1 873

675

Indeks (2006 = 100)

100

108

178

64

Tržni delež uvoza iz drugih držav

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Povprečna cena (EUR/tono)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Indeks (2006 = 100)

100

97

79

91

Tržni delež US

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Povprečna cena (EUR/tono)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Tržni delež Južne Koreje

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Povprečna cena (EUR/tono)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. Odseval je splošni tržni trend, ki ga je sprožilo zmanjševanje potrošnje (upad za 62 %), vendar ne z isto hitrostjo. Zato se je tržni delež tega uvoza povečal z 10,5 % na 17,9 %. Vendar se, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88, učinek tega uvoza na industrijo Unije ne more šteti za negativnega. |
| --- | --- |

(58)

Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. Odseval je splošni tržni trend, ki ga je sprožilo zmanjševanje potrošnje (upad za 62 %), vendar ne z isto hitrostjo. Zato se je tržni delež tega uvoza povečal z 10,5 % na 17,9 %. Vendar se, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88, učinek tega uvoza na industrijo Unije ne more šteti za negativnega.

| (59) | Treba je opozoriti, da se je tržni delež Republike Koreje („Koreja“) v obravnavanem obdobju podvojil in dosegel 4,4 %. Povprečne korejske uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so ves čas ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza. |
| --- | --- |

(59)

Treba je opozoriti, da se je tržni delež Republike Koreje („Koreja“) v obravnavanem obdobju podvojil in dosegel 4,4 %. Povprečne korejske uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so ves čas ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza.

6.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (60) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

6.1   Proizvodnja

| (61) | Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 5,8 % in leta 2008 za 11,6 %, nato pa se je v OPP močno zmanjšala – za 56 % v primerjavi z letom 2008.

  Tabela 4


  Celotna proizvodnja Unije | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| Proizvodnja | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 5,8 % in leta 2008 za 11,6 %, nato pa se je v OPP močno zmanjšala – za 56 % v primerjavi z letom 2008.

Tabela 4

Celotna proizvodnja Unije

2006

2007

2008

OPP

Obseg (v tonah)

Proizvodnja

10 094

10 679

11 268

4 861

Indeks (2006 = 100)

100

106

112

48

6.2   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (62) | Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP povečala za 10,8 %. Z upadom proizvodnje, zlasti v OPP, se je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP posledično zmanjšala za 57 % ter v OPP znašala 39 %.

  Tabela 5


  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| Proizvodna zmogljivost | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP povečala za 10,8 %. Z upadom proizvodnje, zlasti v OPP, se je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP posledično zmanjšala za 57 % ter v OPP znašala 39 %.

Tabela 5

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2006

2007

2008

OPP

Obseg (v tonah)

Proizvodna zmogljivost

11 110

11 610

12 230

12 310

Indeks (2006 = 100)

100

105

110

111

Izkoriščenost zmogljivosti

91 %

92 %

92 %

39 %

Indeks (2006 = 100)

100

101

101

43

6.3   Zaloge

| (63) | Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2006 povečala za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšala za 26 %.

  Tabela 6


  Zaloge | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| Končne zaloge | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2006 povečala za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšala za 26 %.

Tabela 6

Zaloge

2006

2007

2008

OPP

Obseg (v tonah)

Končne zaloge

1 714

1 808

2 054

1 514

Indeks (2006 = 100)

100

106

120

88

6.4   Obseg prodaje

| (64) | Med letoma 2006 in 2008 se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije nekoliko povečala, med letom 2008 in OPP pa se je zmanjšala za 61 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 povečal, v OPP pa močno upadel. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije.

  Tabela 7


  Prodaja nepovezanim strankam | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Med letoma 2006 in 2008 se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije nekoliko povečala, med letom 2008 in OPP pa se je zmanjšala za 61 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 povečal, v OPP pa močno upadel. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije.

Tabela 7

Prodaja nepovezanim strankam

2006

2007

2008

OPP

Obseg (v tonah)

5 594

5 630

5 874

2 292

Indeks (2006 = 100)

100

101

105

41

6.5   Tržni delež

| (65) | Tržni delež industrije Unije je bil med letoma 2006 in 2008 precej stabilen, med letom 2008 in OPP pa se je povečal za 4 odstotne točke. Med obravnavanim obdobjem je na splošno prišlo do povečanja za 5 odstotnih točk.

  Tabela 8


  Tržni delež EU | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež EU | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

Tržni delež industrije Unije je bil med letoma 2006 in 2008 precej stabilen, med letom 2008 in OPP pa se je povečal za 4 odstotne točke. Med obravnavanim obdobjem je na splošno prišlo do povečanja za 5 odstotnih točk.

Tabela 8

Tržni delež EU

2006

2007

2008

OPP

Tržni delež EU

56 %

55 %

57 %

61 %

Indeks (2006 = 100)

100

99

103

109

6.6   Rast

| (66) | Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje od zmanjšanja potrošnje, je industrija Unije lahko pridobila nekaj tržnega deleža. |
| --- | --- |

(66)

Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje od zmanjšanja potrošnje, je industrija Unije lahko pridobila nekaj tržnega deleža.

6.7   Zaposlenost

| (67) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 17 %. Zaposlenost se je zmanjšala tudi v obdobju med letoma 2006 in 2008, ko se je proizvodnja nekoliko povečala, kar je odražalo prizadevanja industrije Unije za izboljšanje svoje proizvodnje. V OPP pa se je zaradi velikega upada proizvodnje zaposlenost močno zmanjšala.

  Tabela 9


  Zaposlenost | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Average (period considered) | | | | |
| Celotna zaposlenost | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 17 %. Zaposlenost se je zmanjšala tudi v obdobju med letoma 2006 in 2008, ko se je proizvodnja nekoliko povečala, kar je odražalo prizadevanja industrije Unije za izboljšanje svoje proizvodnje. V OPP pa se je zaradi velikega upada proizvodnje zaposlenost močno zmanjšala.

Tabela 9

Zaposlenost

2006

2007

2008

OPP

Average (period considered)

Celotna zaposlenost

674

667

653

557

Indeks (2006 = 100)

100

99

97

83

6.8   Produktivnost

| (68) | Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v letih 2007 in 2008 povečala za 7 % oziroma 15 % v primerjavi z letom 2006, nato pa se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 49 %.

  Tabela 10


  Produktivnost | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega na leto) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v letih 2007 in 2008 povečala za 7 % oziroma 15 % v primerjavi z letom 2006, nato pa se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 49 %.

Tabela 10

Produktivnost

2006

2007

2008

OPP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega na leto)

15

16

17

9

Indeks (2006 = 100)

100

107

115

58

6.9   Prodajne cene

| (69) | Povprečna prodajna cena franko tovarna v industriji Unije za nepovezane stranke na trgu Unije se je v obravnavnem obdobju zniževala. Na splošno je morala industrija Unije med letom 2006 in OPP znižati cene za 15,4 %. |
| --- | --- |

(69)

Povprečna prodajna cena franko tovarna v industriji Unije za nepovezane stranke na trgu Unije se je v obravnavnem obdobju zniževala. Na splošno je morala industrija Unije med letom 2006 in OPP znižati cene za 15,4 %.

| (70) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 55 in 56, je bilo gibanje cen dampinškega uvoza iz LRK podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. V OPP so bile cene iz LRK za več kot 10 % nižje od cen industrije Unije.

  Tabela 11


  Cena na enoto na trgu EU | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene enot prodaje Unije (EUR/tono) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 55 in 56, je bilo gibanje cen dampinškega uvoza iz LRK podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. V OPP so bile cene iz LRK za več kot 10 % nižje od cen industrije Unije.

Tabela 11

Cena na enoto na trgu EU

2006

2007

2008

OPP

Cene enot prodaje Unije (EUR/tono)

31 030

29 995

29 072

26 241

Indeks (2006 = 100)

100

97

94

85

6.10   Plače

| (71) | Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 4,8 %.

  Tabela 12


  Stroški dela | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 4,8 %.

Tabela 12

Stroški dela

2006

2007

2008

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega

53 614

54 613

56 564

56 221

Indeks (2006 = 100)

100

102

106

105

6.11   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (72) | Med letoma 2006 in 2008 se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 18 %. Med letoma 2007 in 2008 so se naložbe povečale za 103 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 65 %. |
| --- | --- |

(72)

Med letoma 2006 in 2008 se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 18 %. Med letoma 2007 in 2008 so se naložbe povečale za 103 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 65 %.

| (73) | Večina naložb je bila na področju gradnje novih obratov za proizvodnjo volframovih materialov iz rabljenih materialov in ostankov. Naložbe je bilo treba zmanjšati zaradi (i) zmanjšanja splošne ravni proizvodnje na trgu Unije, (ii) izkrivljanj glede surovin (glej uvodno izjavo 39) in (iii) gospodarske krize. |
| --- | --- |

(73)

Večina naložb je bila na področju gradnje novih obratov za proizvodnjo volframovih materialov iz rabljenih materialov in ostankov. Naložbe je bilo treba zmanjšati zaradi (i) zmanjšanja splošne ravni proizvodnje na trgu Unije, (ii) izkrivljanj glede surovin (glej uvodno izjavo 39) in (iii) gospodarske krize.

| (74) | V OPP ni bilo znatnih naložb. To se lahko večinoma pojasni z gospodarsko krizo, ki se je začela leta 2008 in bila najhujša v OPP, ko je bil dostop do novega kapitala zelo težaven.

  Tabela 13


  Naložbe | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v 000 EUR) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

V OPP ni bilo znatnih naložb. To se lahko večinoma pojasni z gospodarsko krizo, ki se je začela leta 2008 in bila najhujša v OPP, ko je bil dostop do novega kapitala zelo težaven.

Tabela 13

Naložbe

2006

2007

2008

OPP

Neto naložbe (v 000 EUR)

18 403

10 711

21 756

7 568

Indeks (2006 = 100)

100

58

118

41

6.12   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (75) | Med letoma 2006 in 2008 je industriji Unije deloma z veljavnimi protidampinškimi ukrepi in deloma s prizadevanji za diverzifikacijo svojih virov surovin uspelo obdržati pozitivno raven dobičkonosnosti, čeprav se je v tem obdobju zmanjšala za 26 %. V OPP pa je industrija Unije dosegla veliko slabši rezultat, kar kaže na določeno ranljivost na tem področju. |
| --- | --- |

(75)

Med letoma 2006 in 2008 je industriji Unije deloma z veljavnimi protidampinškimi ukrepi in deloma s prizadevanji za diverzifikacijo svojih virov surovin uspelo obdržati pozitivno raven dobičkonosnosti, čeprav se je v tem obdobju zmanjšala za 26 %. V OPP pa je industrija Unije dosegla veliko slabši rezultat, kar kaže na določeno ranljivost na tem področju.

| (76) | Donosnost naložb (DN) je bila v celotnem obravnavanem obdobju na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.

  Tabela 14


  Dobičkonosnost in DN | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje v EU nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

Donosnost naložb (DN) je bila v celotnem obravnavanem obdobju na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.

Tabela 14

Dobičkonosnost in DN

2006

2007

2008

OPP

Neto dobiček prodaje v EU nepovezanim strankam (% neto prodaje)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13   Denarni tok

| (77) | Gibanje denarnega toka, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v preiskovanem obdobju ostalo pozitivno. Vendar se je med letom 2006 in OPP zmanjšalo za približno 35 %.

  Tabela 15


  Denarni tok | 2006 | 2007 | 2008 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v 000 EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

Gibanje denarnega toka, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v preiskovanem obdobju ostalo pozitivno. Vendar se je med letom 2006 in OPP zmanjšalo za približno 35 %.

Tabela 15

Denarni tok

2006

2007

2008

OPP

Denarni tok (v 000 EUR)

36 125

39 868

44 102

23 540

Indeks (2006 = 100)

100

110

122

65

6.14   Višina stopnje dampinga

| (78) | Damping iz LRK se je v OPP nadaljeval s stopnjo, ki znatno presega trenutno raven ukrepov. Glede na izkrivljanja glede surovin, proste zmogljivosti in cene uvoza iz LRK vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije tudi ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(78)

Damping iz LRK se je v OPP nadaljeval s stopnjo, ki znatno presega trenutno raven ukrepov. Glede na izkrivljanja glede surovin, proste zmogljivosti in cene uvoza iz LRK vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije tudi ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

6.15   Okrevanje od preteklega dampinga

| (79) | Opravljena je bila analiza, ali je industrija Unije okrevala po učinkih preteklega dampinga. Ugotovljeno je bilo, da je po takih učinkih v veliki meri uspela okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite. Vendar je ta proces zaustavila gospodarska kriza, zaradi katere so težave industrije Unije postale še očitnejše. |
| --- | --- |

(79)

Opravljena je bila analiza, ali je industrija Unije okrevala po učinkih preteklega dampinga. Ugotovljeno je bilo, da je po takih učinkih v veliki meri uspela okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite. Vendar je ta proces zaustavila gospodarska kriza, zaradi katere so težave industrije Unije postale še očitnejše.

7.   Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov

7.1   Vpliv dampinškega uvoza

| (80) | Vzporedno z zmanjševanjem potrošnje v Uniji se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal s 7,1 % na 2,1 % (glej uvodno izjavo 52). Glede na razpoložljive informacije so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je glede na izračun, ki ne vključuje protidampinške dajatve, kitajski uvoz v OPP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,7 %. Treba je opozoriti, da stopnja dajatve znaša 33 %. Raven nelojalnega nižanja prodajnih cen tako po eni strani kaže na učinkovitost veljavnih dajatev, po drugi pa, da je z ukrepi treba nadaljevati. Ta zaključek podpira dejstvo, da je bilo ugotovljeno nižanje prodajnih cen na isti ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Zato je vpliv dampinškega uvoza iz LRK na cene industrije Unije ostal nespremenjen, glede na odsotnost vsakršnih dokazov, ki bi pričali o nasprotnem, pa je verjetno, da se bo nadaljeval. |
| --- | --- |

(80)

Vzporedno z zmanjševanjem potrošnje v Uniji se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal s 7,1 % na 2,1 % (glej uvodno izjavo 52). Glede na razpoložljive informacije so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je glede na izračun, ki ne vključuje protidampinške dajatve, kitajski uvoz v OPP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,7 %. Treba je opozoriti, da stopnja dajatve znaša 33 %. Raven nelojalnega nižanja prodajnih cen tako po eni strani kaže na učinkovitost veljavnih dajatev, po drugi pa, da je z ukrepi treba nadaljevati. Ta zaključek podpira dejstvo, da je bilo ugotovljeno nižanje prodajnih cen na isti ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Zato je vpliv dampinškega uvoza iz LRK na cene industrije Unije ostal nespremenjen, glede na odsotnost vsakršnih dokazov, ki bi pričali o nasprotnem, pa je verjetno, da se bo nadaljeval.

7.2   Vpliv gospodarske krize

| (81) | Zaradi zelo negativnih gospodarskih razmer, ki so v OPP prevladovale v sektorju nadaljnje proizvodnje volframa, zlasti v sektorju jeklenega in sintranega karbida, ki predstavlja večino potrošnje volframa v Uniji, je industrija Unije drastično znižala proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(81)

Zaradi zelo negativnih gospodarskih razmer, ki so v OPP prevladovale v sektorju nadaljnje proizvodnje volframa, zlasti v sektorju jeklenega in sintranega karbida, ki predstavlja večino potrošnje volframa v Uniji, je industrija Unije drastično znižala proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.

| (82) | Pred krizo so podjetja, ki so poslovala v sektorju nadaljnje proizvodnje, imela visoko raven zalog volframa, ki se v OPP niso povečevale, kar je dodatno vplivalo na raven proizvodnje industrije Unije. |
| --- | --- |

(82)

Pred krizo so podjetja, ki so poslovala v sektorju nadaljnje proizvodnje, imela visoko raven zalog volframa, ki se v OPP niso povečevale, kar je dodatno vplivalo na raven proizvodnje industrije Unije.

| (83) | Zaradi zmanjševanja proizvodnje in dejstva, da je industrija Unije kapitalsko intenzivna in zato mora proizvajati v določenem obsegu za zmanjševanje fiksnih stroškov na enoto, je to resno vplivalo na produktivnost. |
| --- | --- |

(83)

Zaradi zmanjševanja proizvodnje in dejstva, da je industrija Unije kapitalsko intenzivna in zato mora proizvajati v določenem obsegu za zmanjševanje fiksnih stroškov na enoto, je to resno vplivalo na produktivnost.

| (84) | Vendar analiza industrije Unije pred krizo dokazuje učinkovitost veljavnih protidampinških ukrepov. Preiskava je pokazala, da so se največji proizvajalci Unije s pomembnimi naložbami skušali izogniti izkrivljanju glede surovin, obenem pa so lahko konkurirali na trgu in pri tem obdržali zdrav položaj. |
| --- | --- |

(84)

Vendar analiza industrije Unije pred krizo dokazuje učinkovitost veljavnih protidampinških ukrepov. Preiskava je pokazala, da so se največji proizvajalci Unije s pomembnimi naložbami skušali izogniti izkrivljanju glede surovin, obenem pa so lahko konkurirali na trgu in pri tem obdržali zdrav položaj.

7.3   Uvoz iz drugih držav

| (85) | Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, s 1 500 ton leta 2006 na 675 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je z 10,5 % v letu 2006 povečal na 17,9 % v OPP. Njihova povprečna uvozna cena se je med letom 2006 in OPP znižala za 8,9 %. Glavni državi uvoznici sta bili Južna Koreja in ZDA. |
| --- | --- |

(85)

Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, s 1 500 ton leta 2006 na 675 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je z 10,5 % v letu 2006 povečal na 17,9 % v OPP. Njihova povprečna uvozna cena se je med letom 2006 in OPP znižala za 8,9 %. Glavni državi uvoznici sta bili Južna Koreja in ZDA.

| (86) | Tržni delež uvoza iz Južne Koreje se je v obravnavanem obdobju podvojil (z 2,2 % na 4,4 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza le nekoliko nižje od cen industrije Unije (za 6,6 %), vendar višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 9,8 %). |
| --- | --- |

(86)

Tržni delež uvoza iz Južne Koreje se je v obravnavanem obdobju podvojil (z 2,2 % na 4,4 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza le nekoliko nižje od cen industrije Unije (za 6,6 %), vendar višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 9,8 %).

| (87) | Tržni delež uvoza iz ZDA se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15,1 odstotne točke (s 4,2 % na 3,6 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tako tudi precej višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 31 %). |
| --- | --- |

(87)

Tržni delež uvoza iz ZDA se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15,1 odstotne točke (s 4,2 % na 3,6 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tako tudi precej višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 31 %).

| (88) | Iz tega sledi, da Južna Koreja in ZDA, ki spadata med največje uvoznice volframovega karbida v EU, z uvozom nista mogli negativno vplivati na položaj industrije Unije, zlasti zaradi ravni njunih cen (ki je bila podobna cenam industrije Unije ali celo višja od njih), v primeru ZDA pa tudi zaradi zmanjševanja tržnega deleža. |
| --- | --- |

(88)

Iz tega sledi, da Južna Koreja in ZDA, ki spadata med največje uvoznice volframovega karbida v EU, z uvozom nista mogli negativno vplivati na položaj industrije Unije, zlasti zaradi ravni njunih cen (ki je bila podobna cenam industrije Unije ali celo višja od njih), v primeru ZDA pa tudi zaradi zmanjševanja tržnega deleža.

8.   Sklepna ugotovitev

| (89) | Zaradi učinkovitih veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije lahko nekoliko okrevala po učinkih škode preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(89)

Zaradi učinkovitih veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije lahko nekoliko okrevala po učinkih škode preteklega dampinga.

| (90) | Vendar ni mogoče sklepati, da je industrija Unije varna. Kljub temu, da so se skoraj vsi škodni kazalci finančnega poslovanja proizvajalcev Unije – kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok – v prvih letih obravnavanega obdobja izboljšali, je preiskava tudi pokazala, da so se v OPP vsi škodni kazalci poslabšali. |
| --- | --- |

(90)

Vendar ni mogoče sklepati, da je industrija Unije varna. Kljub temu, da so se skoraj vsi škodni kazalci finančnega poslovanja proizvajalcev Unije – kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok – v prvih letih obravnavanega obdobja izboljšali, je preiskava tudi pokazala, da so se v OPP vsi škodni kazalci poslabšali.

| (91) | Ne glede na dejstvo, da se zmanjšanje povpraševanja v OPP lahko delno pripiše gospodarski krizi, je bil v preiskavi pazljivo analiziran učinek nizkih cen dampinškega izvoza iz LRK na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(91)

Ne glede na dejstvo, da se zmanjšanje povpraševanja v OPP lahko delno pripiše gospodarski krizi, je bil v preiskavi pazljivo analiziran učinek nizkih cen dampinškega izvoza iz LRK na položaj industrije Unije.

| (92) | Kot je prikazano v uvodni izjavi 52, se je obseg uvoza iz LRK med letom 2006 in OPP dejansko zmanjšal. Cene navedenega uvoza so se v istem obdobju znižale za 14 %, kar v analizi z vidika štiriletnega obravnavanega obdobja odseva gibanje cen industrije Unije. Vendar je treba opozoriti, da je do precejšnjega zmanjšanja kitajskega dampinškega uvoza (za 15 %) prišlo med letoma 2006 in 2007, to je precej pred gospodarsko krizo in obdobjem okrevanja industrije Unije. Cene dampinškega uvoza iz LRK so se stabilizirale po tem in zdi se, da je bilo zmanjšanje, povezano z gospodarsko krizo, omejeno. Časovni okvir znatnega znižanja cen s strani kitajskih izvoznikov (pred krizo) bi lahko kazal na to, da so ti začeli z bolj osredotočeno in močnejšo strategijo oblikovanja cen z namenom nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije. Razlika med cenami kitajskega izvoza in cenami industrije Unije je v letih 2007 in 2008 ustrezno znašala 27 % in 22,8 %. |
| --- | --- |

(92)

Kot je prikazano v uvodni izjavi 52, se je obseg uvoza iz LRK med letom 2006 in OPP dejansko zmanjšal. Cene navedenega uvoza so se v istem obdobju znižale za 14 %, kar v analizi z vidika štiriletnega obravnavanega obdobja odseva gibanje cen industrije Unije. Vendar je treba opozoriti, da je do precejšnjega zmanjšanja kitajskega dampinškega uvoza (za 15 %) prišlo med letoma 2006 in 2007, to je precej pred gospodarsko krizo in obdobjem okrevanja industrije Unije. Cene dampinškega uvoza iz LRK so se stabilizirale po tem in zdi se, da je bilo zmanjšanje, povezano z gospodarsko krizo, omejeno. Časovni okvir znatnega znižanja cen s strani kitajskih izvoznikov (pred krizo) bi lahko kazal na to, da so ti začeli z bolj osredotočeno in močnejšo strategijo oblikovanja cen z namenom nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije. Razlika med cenami kitajskega izvoza in cenami industrije Unije je v letih 2007 in 2008 ustrezno znašala 27 % in 22,8 %.

| (93) | Leta 2008 so bile cene uvoza iz Kitajske za 22,8 % nižje od cen industrije Unije. V OPP se je razlika zmanjšala na 15,7 %. Zaradi velikega upada potrošnje so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi obdržali tržni delež. |
| --- | --- |

(93)

Leta 2008 so bile cene uvoza iz Kitajske za 22,8 % nižje od cen industrije Unije. V OPP se je razlika zmanjšala na 15,7 %. Zaradi velikega upada potrošnje so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi obdržali tržni delež.

| (94) | Kot je prikazano v uvodni izjavi 57, se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, skladno z zmanjšanjem potrošnje. Vendar se, kot je prikazano v uvodni izjavi 88, učinek tega uvoza na položaj industrije Unije kljub povečanju tržnega deleža ne more šteti za negativnega. |
| --- | --- |

(94)

Kot je prikazano v uvodni izjavi 57, se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, skladno z zmanjšanjem potrošnje. Vendar se, kot je prikazano v uvodni izjavi 88, učinek tega uvoza na položaj industrije Unije kljub povečanju tržnega deleža ne more šteti za negativnega.

| (95) | V zvezi s finančno trdnostjo industrije Unije je treba opozoriti, da so dokazi, zbrani med preiskavo, pokazali, da je bila industrija Unije v običajnih tržnih pogojih sposobna konkurirati uvozu iz tretjih držav in da v primerjavi s cenami iz Kitajske razlika pri njihovih cenah ni bila tako pomembna niti, ko so bile njihove cene nižje, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88. |
| --- | --- |

(95)

V zvezi s finančno trdnostjo industrije Unije je treba opozoriti, da so dokazi, zbrani med preiskavo, pokazali, da je bila industrija Unije v običajnih tržnih pogojih sposobna konkurirati uvozu iz tretjih držav in da v primerjavi s cenami iz Kitajske razlika pri njihovih cenah ni bila tako pomembna niti, ko so bile njihove cene nižje, kot je prikazano v uvodnih izjavah 85 do 88.

| (96) | Zaradi izboljšanja položaja industrije Unije v letih pred OPP je industrija vlagala v novo vrhunsko tehnologijo za proizvodnjo zadevnega izdelka iz ostankov in se tako delno izognila izkrivljanjem glede surovin. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi izboljšanja položaja industrije Unije v letih pred OPP je industrija vlagala v novo vrhunsko tehnologijo za proizvodnjo zadevnega izdelka iz ostankov in se tako delno izognila izkrivljanjem glede surovin.

| (97) | Ob upoštevanju splošnega položaja industrije Unije in uvoza iz LRK v obdobju med letom 2006 in OPP se glede na pozitivna gibanja nekaterih kazalcev v zvezi z industrijo Unije ocenjuje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. Zato je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. |
| --- | --- |

(97)

Ob upoštevanju splošnega položaja industrije Unije in uvoza iz LRK v obdobju med letom 2006 in OPP se glede na pozitivna gibanja nekaterih kazalcev v zvezi z industrijo Unije ocenjuje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. Zato je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

E.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1.   Uvodne opombe

| (98) | Kot je že bilo opisano v uvodnih izjavah 89 do 97, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje po škodi, ki ji je bila prizadejana. Ko se so izjemne stopnje potrošnje Unije iz večine obravnavanega obdobja v OPP znatno zmanjšale, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(98)

Kot je že bilo opisano v uvodnih izjavah 89 do 97, so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje po škodi, ki ji je bila prizadejana. Ko se so izjemne stopnje potrošnje Unije iz večine obravnavanega obdobja v OPP znatno zmanjšale, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz LRK.

| (99) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz zadevne države, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode. |
| --- | --- |

(99)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz zadevne države, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode.

2.   Obseg kitajskega izvoza in cene za tretje države

| (100) | Ugotovljeno je bilo, da je bila cena izvoza kitajske prodaje na trge tretjih držav prav tako nižja od tiste, ki se je zaračunavala EU (ves čas obravnavanega obdobja nižja za približno 10 do 20 % v različnih letih, razen leta 2007). Prodaja kitajskega izvoznika v države nečlanice EU je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale več kot 80 % njegovega celotnega izvoza. Zato je bilo ugotovljeno, da bi iztek ukrepov kitajske proizvajalce spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije. |
| --- | --- |

(100)

Ugotovljeno je bilo, da je bila cena izvoza kitajske prodaje na trge tretjih držav prav tako nižja od tiste, ki se je zaračunavala EU (ves čas obravnavanega obdobja nižja za približno 10 do 20 % v različnih letih, razen leta 2007). Prodaja kitajskega izvoznika v države nečlanice EU je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale več kot 80 % njegovega celotnega izvoza. Zato je bilo ugotovljeno, da bi iztek ukrepov kitajske proizvajalce spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije.

3.   Prosta zmogljivost na trgu LRK

| (101) | Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah 34 do 42, so podatki, zbrani med preiskavo, pokazali, da je v LRK na voljo znatna prosta zmogljivost. Odkriti so bili jasni znaki, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da bi se ob odsotnosti protidampinških ukrepov velik del te proste zmogljivosti lahko uporabil za povečanje izvoza v Unijo. To še zlasti potrjuje dejstvo, da ni nobenih znakov, da bi morebitno dodatno proizvodnjo v LRK lahko absorbirali trgi tretjih držav ali domači trg. |
| --- | --- |

(101)

Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah 34 do 42, so podatki, zbrani med preiskavo, pokazali, da je v LRK na voljo znatna prosta zmogljivost. Odkriti so bili jasni znaki, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da bi se ob odsotnosti protidampinških ukrepov velik del te proste zmogljivosti lahko uporabil za povečanje izvoza v Unijo. To še zlasti potrjuje dejstvo, da ni nobenih znakov, da bi morebitno dodatno proizvodnjo v LRK lahko absorbirali trgi tretjih držav ali domači trg.

4.   Sklepna ugotovitev

| (102) | Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov kitajskega dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(102)

Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov kitajskega dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju.

| (103) | Kot je bilo prikazano, je industriji Unije po kitajskem dampingu uspelo okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. V OPP pa se je zlasti zaradi gospodarske krize znašla v težkih gospodarskih razmerah. Če bi bila torej industrija Unije izpostavljena povečanju obsega dampinškega uvoza po nizkih cenah iz zadevne države, bi to verjetno povzročilo nadaljnje poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža in prodajnih cen, s tem pa tudi poslabšanje njenega finančnega položaja. |
| --- | --- |

(103)

Kot je bilo prikazano, je industriji Unije po kitajskem dampingu uspelo okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. V OPP pa se je zlasti zaradi gospodarske krize znašla v težkih gospodarskih razmerah. Če bi bila torej industrija Unije izpostavljena povečanju obsega dampinškega uvoza po nizkih cenah iz zadevne države, bi to verjetno povzročilo nadaljnje poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža in prodajnih cen, s tem pa tudi poslabšanje njenega finančnega položaja.

| (104) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je bilo tudi ugotovljeno, da se zato, ker je prodajna cena kitajskih proizvajalcev nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije povprečno za skoraj 11 %, zdi, da bi ob odsotnosti ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažali na trg Unije po cenah, ki bi bile znatno nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(104)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, je bilo tudi ugotovljeno, da se zato, ker je prodajna cena kitajskih proizvajalcev nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije povprečno za skoraj 11 %, zdi, da bi ob odsotnosti ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažali na trg Unije po cenah, ki bi bile znatno nižje od cen industrije Unije.

| (105) | Glede na ugotovitve iz preiskave, tj. prosto zmogljivost v LRK, odkritje izkrivljanj na surovinskem trgu, možnost, da bi proizvajalci izvozniki v zadevni državi zvišali ali preusmerili obseg svojega izvoza na trg EU, obnašanje kitajskih cen v drugih tretjih državah in privlačnost donosnejšega trga EU, bi ob kakršni koli razveljavitvi ukrepov obstajala verjetnost ponovitve škode. Ta bi bila še resnejša ob upoštevanju sedanje gospodarske krize. |
| --- | --- |

(105)

Glede na ugotovitve iz preiskave, tj. prosto zmogljivost v LRK, odkritje izkrivljanj na surovinskem trgu, možnost, da bi proizvajalci izvozniki v zadevni državi zvišali ali preusmerili obseg svojega izvoza na trg EU, obnašanje kitajskih cen v drugih tretjih državah in privlačnost donosnejšega trga EU, bi ob kakršni koli razveljavitvi ukrepov obstajala verjetnost ponovitve škode. Ta bi bila še resnejša ob upoštevanju sedanje gospodarske krize.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (106) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (107) | Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(107)

Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (108) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (109) | Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev glede položaja industrije Unije iz uvodnih izjav 89 do 97 in v skladu z argumenti v zvezi z analizo verjetnosti ponovitve škode, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 102 do 105, je mogoče tudi ugotoviti, da bi se industrija Unije v primeru izteka ukrepov verjetno soočila z resnim poslabšanjem finančnega položaja. |
| --- | --- |

(109)

Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev glede položaja industrije Unije iz uvodnih izjav 89 do 97 in v skladu z argumenti v zvezi z analizo verjetnosti ponovitve škode, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 102 do 105, je mogoče tudi ugotoviti, da bi se industrija Unije v primeru izteka ukrepov verjetno soočila z resnim poslabšanjem finančnega položaja.

| (110) | Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo industriji Unije, ki bi v tem primeru lahko povečala obseg prodaje in verjetno tudi prodajno ceno ter s tem ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bi ji omogočilo nadaljnje naložbe v novo tehnologijo za proizvodne obrate. Prenehanje veljavnosti ukrepov pa bi zaustavilo okrevanje industrije Unije in resno ogrozilo njeno finančno trdnost, s tem pa ogrožalo njen obstoj in tako zmanjšalo zalogo in konkurenco na trgu. |
| --- | --- |

(110)

Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo industriji Unije, ki bi v tem primeru lahko povečala obseg prodaje in verjetno tudi prodajno ceno ter s tem ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bi ji omogočilo nadaljnje naložbe v novo tehnologijo za proizvodne obrate. Prenehanje veljavnosti ukrepov pa bi zaustavilo okrevanje industrije Unije in resno ogrozilo njeno finančno trdnost, s tem pa ogrožalo njen obstoj in tako zmanjšalo zalogo in konkurenco na trgu.

3.   Interes uvoznikov/uporabnikov

| (111) | Javil se je en uporabnik in predložil izpolnjen vprašalnik. Sodelujoči uporabnik je trdil, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo škodljivega učinka na konkurenco na trgu Unije, temveč nasprotno, da bi industriji nadaljnje proizvodnje omogočil dostop do širšega obsega konkurenčnih dobaviteljev po tržnih cenah. |
| --- | --- |

(111)

Javil se je en uporabnik in predložil izpolnjen vprašalnik. Sodelujoči uporabnik je trdil, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo škodljivega učinka na konkurenco na trgu Unije, temveč nasprotno, da bi industriji nadaljnje proizvodnje omogočil dostop do širšega obsega konkurenčnih dobaviteljev po tržnih cenah.

| (112) | Treba je opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (14). Kljub ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz LRK. Prav tako niso bili navedeni nobeni znaki, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Zato se ugotovi, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(112)

Treba je opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike (14). Kljub ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz LRK. Prav tako niso bili navedeni nobeni znaki, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Zato se ugotovi, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.

4.   Sklepna ugotovitev

| (113) | Učinki nadaljevanja ukrepov bi lahko industriji Unije pomagali s posledičnimi pozitivnimi vplivi na konkurenčne pogoje na trgu Unije ter na zmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in izgube delovnih mest. |
| --- | --- |

(113)

Učinki nadaljevanja ukrepov bi lahko industriji Unije pomagali s posledičnimi pozitivnimi vplivi na konkurenčne pogoje na trgu Unije ter na zmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in izgube delovnih mest.

| (114) | Nadaljevanje ukrepov bi lahko koristilo tudi uporabnikom/uvoznikom, ker bi še naprej omogočalo širok obseg konkurenčnih dobaviteljev na trgu Unije. |
| --- | --- |

(114)

Nadaljevanje ukrepov bi lahko koristilo tudi uporabnikom/uvoznikom, ker bi še naprej omogočalo širok obseg konkurenčnih dobaviteljev na trgu Unije.

| (115) | Glede na navedeno analizo se ugotovi, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije. |
| --- | --- |

(115)

Glede na navedeno analizo se ugotovi, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (116) | Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(116)

Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.

| (117) | Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem – |
| --- | --- |

(117)

Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida, ki se uvrščajo pod oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, je 33 %.

3.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 264, 27.9.1990, str. 7.

2

(3)  UL L 264, 27.9.1990, str. 59.

3

(4)  UL L 248, 23.9.1994, str. 8.

4

(5)  UL L 64, 22.3.1995, str. 1.

5

(6)  UL L 111, 9.4.1998, str. 1.

6

(7)  UL L 395, 31.12.2004, str. 56.

7

(8)  UL L 202, 3.8.2005, str. 1.

8

(9)  UL C 115, 20.5.2009, str. 18.

9

(10)  UL C 322, 30.12.2009, str. 23.

10

(11)  Natančnega deleža ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti.

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1275/2005 z dne 26. julija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2268/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 202, 3.8.2005, str. 1).

12

(13)  Glej uvodno izjavo 65 Uredbe (ES) št. 2268/2004.

13

(14)  Glej uvodno izjavo 101 Uredbe (ES) št. 2268/2004.

14

(15)  Delci so nepravilnih oblik in niso prostotekoči – v nasprotju s prašnimi delci, pripravljenimi za stiskanje, ki so sferične ali zrnaste oblike, homogeni in prostotekoči. Netekočnost je mogoče izmeriti merilnim valjem, npr. s hallovim merilnikom pretoka, skladno s standardom ISO 4490.

15

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/13

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 288/2011

z dne 23. marca 2011

o izvajanju člena 16(1) in (2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 204/2011 z dne 2. marca 2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji (1) in zlasti člena 16(1) in (2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. marca 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. marca 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji.

| (2) | Varnostni svet Združenih narodov je 17. marca 2011 sprejel Resolucijo VSZN 1973 (2011), s katero je bilo razširjeno področje uporabe omejevalnih ukrepov iz Resolucije VSZN 1970 (2011) in so bili uvedeni dodatni omejevalni ukrepi proti Libiji. |
| --- | --- |

(2)

Varnostni svet Združenih narodov je 17. marca 2011 sprejel Resolucijo VSZN 1973 (2011), s katero je bilo razširjeno področje uporabe omejevalnih ukrepov iz Resolucije VSZN 1970 (2011) in so bili uvedeni dodatni omejevalni ukrepi proti Libiji.

| (3) | Seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz prilog II in III k Uredbi (EU) št. 204/2011, bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Seznama oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz prilog II in III k Uredbi (EU) št. 204/2011, bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 204/2011 se nadomestita z besedilom iz prilog I oziroma II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. marca 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov iz člena 6(1)

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljevanje vojaškim enotam, vpletenim v zatiranje protestov.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljevanje vojaškim enotam, vpletenim v zatiranje protestov.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.
  Voditelj revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajo ukaza za zatrtje protestov in zlorabo človekovih pravic.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Voditelj revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajo ukaza za zatrtje protestov in zlorabo človekovih pravic.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Direktor fundacije Gadafi. Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javno hujskanje k nasilju nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Direktor fundacije Gadafi. Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javno hujskanje k nasilju nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 8. | JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

  Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.
  Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

8.

JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.

Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.
  Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.

Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Številka potnega lista: 014797. Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Poveljnik posebnih sil. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljevanje vojaškim enotam, vpletenim v zatiranje protestov.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Številka potnega lista: 014797. Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Poveljnik posebnih sil. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljevanje vojaškim enotam, vpletenim v zatiranje protestov.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 13. | AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

  Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.
  Direktor vojaške obveščevalne službe. Vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.

Direktor vojaške obveščevalne službe. Vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

Subjekti

| 1. | Central Bank of Libya

  Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

1.

Central Bank of Libya

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 2. | Libyan Investment Authority

  Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Tudi: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Tudi: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaDatum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaDatum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“ |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov iz člena 6(2)

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud | Funkcija: poveljnik oboroženih sil. | Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.
  Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Tripoli, Libija. | Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen sodelavec Moamerja GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost. | Pomemben član režima. Svak Moamerja GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe. | Visok član režima. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.
  Kraj rojstva: Sirte, Libija. | Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | Funkcija: vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov.
  Št. potnega lista: B010574
  Datum rojstva: 1.7.1950 | Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Funkcija: vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA.
  Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Houn, Libija. | Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima. | 28.2.2011 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Letnica rojstva: 1952.
  Država rojstva: Egipt. | Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih. | 28.2.2011 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Letnica rojstva: 1948.
  Kraj rojstva: Sirte, Libija. | Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri atentatih na nasprotnike režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Al Baida, Libija. | Žena Moamerja GADAFIJA.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bachir | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Traghen. | Vodja Gadafijevega kabineta.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 12. | TOHAMI, General Khaled | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Genzur. | Direktor službe za notranjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Datum rojstva: 1. julij 1949.
  Kraj rojstva: Al-Baida. | Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Rojen 29. marca 1970, avstrijski državljan (št. potnega lista: P1362998, veljaven od 6. novembra 2006 do 5. novembra 2016). | Tesno povezan z režimom in namestnik generalnega direktorja libijskega državnega sklada (‚Libyan Investment Authority‘), član odbora v nacionalni naftni družbi (‚National Oil Corporation‘) in podpredsednik ‚First Energy Bank‘ v Bahrajnu. | 10.3.2011 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Letnica rojstva: 1935. | Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Letnica rojstva: 1949.
  Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija) | Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3. 2011 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud

Funkcija: poveljnik oboroženih sil.

Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen sodelavec Moamerja GADAFIJA.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost.

Pomemben član režima. Svak Moamerja GADAFIJA.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe.

Visok član režima.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.

Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

Funkcija: vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov.

Št. potnega lista: B010574

Datum rojstva: 1.7.1950

Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Funkcija: vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA.

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Houn, Libija.

Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima.

28.2.2011

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Letnica rojstva: 1952.

Država rojstva: Egipt.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih.

28.2.2011

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Letnica rojstva: 1948.

Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri atentatih na nasprotnike režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja.

28.2.2011

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Al Baida, Libija.

Žena Moamerja GADAFIJA.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

11.

SALEH, Bachir

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Traghen.

Vodja Gadafijevega kabineta.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

12.

TOHAMI, General Khaled

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Genzur.

Direktor službe za notranjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Datum rojstva: 1. julij 1949.

Kraj rojstva: Al-Baida.

Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Rojen 29. marca 1970, avstrijski državljan (št. potnega lista: P1362998, veljaven od 6. novembra 2006 do 5. novembra 2016).

Tesno povezan z režimom in namestnik generalnega direktorja libijskega državnega sklada (‚Libyan Investment Authority‘), član odbora v nacionalni naftni družbi (‚National Oil Corporation‘) in podpredsednik ‚First Energy Bank‘ v Bahrajnu.

10.3.2011

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Letnica rojstva: 1935.

Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Letnica rojstva: 1949.

Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija)

Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija.

21.3.2011

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3. 2011

25.

MANSOUR, Abdallah

Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

Subjekti

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripoli, Libija
  ustanovljen z vladnim odlokom št.: 60/2006 (Legislation number: 60/2006 by Libyan General People’s Committee)
  tel.: +218 21 369 1840,
  faks: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine ter morebiten vir financiranja njegovega režima. | 10.3.2011 |
| 2. | Sklad za ekonomski in socialni razvoj (Fonds de développement économique et social, FDES) | Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross – PO Box: 93599 Libija-Tripoli |
| Telefon.: +218 21 490 8893 – |
| Faks: +218 21 491 8893 – |
| E-pošta: info@esdf.ly |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripoli, Libija

ustanovljen z vladnim odlokom št.: 60/2006 (Legislation number: 60/2006 by Libyan General People’s Committee)

tel.: +218 21 369 1840,

faks: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine ter morebiten vir financiranja njegovega režima.

10.3.2011

2.

Sklad za ekonomski in socialni razvoj (Fonds de développement économique et social, FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross – PO Box: 93599 Libija-Tripoli

Telefon.: +218 21 490 8893 –

Faks: +218 21 491 8893 –

E-pošta: info@esdf.ly

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO

Spletno mesto: http://www.laaico.com

Družba je bila ustanovljena leta 1981.

| 76351 Janzour–Libija. 81370 Tripoli–Libija |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-pošta: info@laaico.com |

76351 Janzour–Libija. 81370 Tripoli–Libija

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-pošta: info@laaico.com

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

4.

Sklad Gadafi za dobrodelna združenja in razvoj (Fondation Qadhafi pour les associations caritatives et le développement)

Kontaktni podatki uprave: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBIJA

Telefon: (+218) 214778301 –

Faks: (+218) 214778766;

e-pošta: info@gicdf.org

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

5.

Sklad Waatassimou (Fondation Waatassimou)

Sedež v Tripoliju.

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

6.

Generalni urad libijske radiotelevizije

Kontaktni podatki:

tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

faks: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

e-pošta: info@ljbc.net

Z udeležbo v kampanjah dezinformiranja v okviru izvajanja nasilja nad protestniki javno hujskal k sovraštvu in nasilju.

21.3.2011

7.

Revolucionarna straža

Vpletena v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| Al Baida, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-2429 |
| Faks: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

Al Baida,

Libija

Tel.: +218 21-361-2429

Faks: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank je poslovna banka v Libiji. Ustanovljena je bila leta 1970, sedež pa ima v mestu Al Baida v Libiji. Nahaja se v Tripoliju in Al Baidi in ima podružnice v Libiji. Je v 100-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-pošta: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Spletno mesto: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-pošta: info@gumhouria-bank.com.ly

Spletno mesto: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank je poslovna banka v Libiji. Ustanovljena je bila leta 2008 z združitvijo bank Al Ummah in Gumhouria. Je v 100-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Faks: +218 21-333-7922 |
| E-pošta: info@saharabank.com.ly |
| Spletno mesto: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-379-0022

Faks: +218 21-333-7922

E-pošta: info@saharabank.com.ly

Spletno mesto: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank je poslovna banka v Libiji. Je v 81-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libija |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libija

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libija |
| Tel.: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Faks: +218 21-360-5174 |
| E-pošta: info@raslanuf.ly |
| Spletna mesto: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libija

Tel.: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Faks: +218 21-360-5174

E-pošta: info@raslanuf.ly

Spletna mesto: www.raslanuf.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

13.

Brega

| Sedež: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tel.: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Faks: 3610818 |
| Telefaks: 30460 / 30461 / 30462 |

Sedež: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tel.: 2 – 625021-023 / 3611222

Faks: 3610818

Telefaks: 30460 / 30461 / 30462

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-pošta: info@soc.com.ly |
| Spletno mesto: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-pošta: info@soc.com.ly

Spletno mesto: www.soc.com.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Pisarne: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libija |
| Poštni naslov: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-3331116 |
| Faks: +218 21-3337169 |
| Telefaks: 21058 |

Waha Oil Company

Pisarne: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libija

Poštni naslov: P.O. Box 395

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-3331116

Faks: +218 21-3337169

Telefaks: 21058

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011“

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 289/2011

z dne 23. marca 2011

o popravku madžarskega besedila Uredbe (EU) 1272/2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 43(a), (aa), (c), (d), (f), (j), (k) in (l) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Madžarsko besedilo Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 (2) vsebuje dve napaki, ki ju je treba popraviti z začetkom veljave od dneva uporabe Uredbe (EU) št. 1272/2009. |
| --- | --- |

(1)

Madžarsko besedilo Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 (2) vsebuje dve napaki, ki ju je treba popraviti z začetkom veljave od dneva uporabe Uredbe (EU) št. 1272/2009.

| (2) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

(Zadeva le madžarsko različico besedila.)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 349, 29.12.2009, str. 1.

2

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 290/2011

z dne 23. marca 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. marca 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. marca 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/24

---

SKLEP SVETA 2011/178/SZVP

z dne 23. marca 2011

o spremembi Sklepa Sveta 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 28. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1), s katerim se izvaja Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1970 (2011). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 28. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1), s katerim se izvaja Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1970 (2011).

| (2) | Varnostni svet Združenih narodov je 17. marca 2011 sprejel RVSZN 1973 (2011), s katero je bilo razširjeno področje uporabe omejevalnih ukrepov iz RVSZN 1970 (2011) in so bili uvedeni dodatni omejevalni ukrepi proti Libiji. |
| --- | --- |

(2)

Varnostni svet Združenih narodov je 17. marca 2011 sprejel RVSZN 1973 (2011), s katero je bilo razširjeno področje uporabe omejevalnih ukrepov iz RVSZN 1970 (2011) in so bili uvedeni dodatni omejevalni ukrepi proti Libiji.

| (3) | Sklep Sveta 2011/137/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Sveta 2011/137/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije – |
| --- | --- |

(4)

Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2011/137/SZVP se spremeni:

| 1. | doda se naslednji člen:
  „Člen 3a
  1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi preprečijo lete zrakoplovom, ki so v njihovi sodni pristojnosti, v zračnem prostoru Libije z namenom potrebe po zaščiti civilistov.
  2.   Odstavek 1 ne velja za lete z izključno humanitarnim namenom, kot je zagotavljanje ali omogočanje zagotavljanja pomoči, vključno z medicinsko oskrbo, hrano, humanitarnimi delavci in s tem povezano pomočjo, ali evakuacija tujih državljanov iz Libije, niti ne velja za lete, ki so dovoljeni v skladu z odstavkom 4 ali 8 RVSZN 1973 (2011), niti za druge lete, za katere države članice v skladu z dovoljenjem iz odstavka 8 RVSZN 1973 (2011) menijo, da jih je treba izvajati v korist libijskega prebivalstva.“; |
| --- | --- |

1.

doda se naslednji člen:

„Člen 3a

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi preprečijo lete zrakoplovom, ki so v njihovi sodni pristojnosti, v zračnem prostoru Libije z namenom potrebe po zaščiti civilistov.

2.   Odstavek 1 ne velja za lete z izključno humanitarnim namenom, kot je zagotavljanje ali omogočanje zagotavljanja pomoči, vključno z medicinsko oskrbo, hrano, humanitarnimi delavci in s tem povezano pomočjo, ali evakuacija tujih državljanov iz Libije, niti ne velja za lete, ki so dovoljeni v skladu z odstavkom 4 ali 8 RVSZN 1973 (2011), niti za druge lete, za katere države članice v skladu z dovoljenjem iz odstavka 8 RVSZN 1973 (2011) menijo, da jih je treba izvajati v korist libijskega prebivalstva.“;

| 2. | člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice v skladu z nacionalnimi pristojnostmi in zakonodajo ter ob upoštevanju mednarodnega prava, zlasti pomorskega prava in ustreznih mednarodnih sporazumov o civilnem letalstvu, na njihovem ozemlju, tudi v njihovih pristaniščih in na letališčih ter na odprtem morju, pregledajo vsa plovila in zrakoplove, namenjene v ali prihajajoče iz Libije, če imajo informacije, na podlagi katerih utemeljeno sumijo, da tovor na takih plovilih in v takih zrakoplovih vsebuje predmete, katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz so v skladu s tem sklepom prepovedani.“; |
| --- | --- |

2.

člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice v skladu z nacionalnimi pristojnostmi in zakonodajo ter ob upoštevanju mednarodnega prava, zlasti pomorskega prava in ustreznih mednarodnih sporazumov o civilnem letalstvu, na njihovem ozemlju, tudi v njihovih pristaniščih in na letališčih ter na odprtem morju, pregledajo vsa plovila in zrakoplove, namenjene v ali prihajajoče iz Libije, če imajo informacije, na podlagi katerih utemeljeno sumijo, da tovor na takih plovilih in v takih zrakoplovih vsebuje predmete, katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz so v skladu s tem sklepom prepovedani.“;

| 3. | doda se naslednji člen:
  „Člen 4a
  1.   Države članice vsem zrakoplovom, ki so registrirani v Libiji ali so v lasti libijskih državljanov ali družb ali jih ti upravljajo, zavrnejo dovoljenje za vzlet z njihovega ozemlja, pristanek na njem ali prelet čezenj, razen če je let vnaprej odobril Odbor za sankcije ali v primeru zasilnega pristanka.
  2.   Države članice zavrnejo vsem zrakoplovom dovoljenje za vzlet z njihovega ozemlja, pristanek na njem ali prelet čezenj, če imajo informacije, na podlagi katerih utemeljeno sumijo, da zrakoplov vsebuje predmete, katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz so v skladu s tem sklepom prepovedani, vključno z zagotavljanjem oboroženega najemniškega vojaškega osebja, razen v primeru zasilnega pristanka.“; |
| --- | --- |

3.

doda se naslednji člen:

„Člen 4a

1.   Države članice vsem zrakoplovom, ki so registrirani v Libiji ali so v lasti libijskih državljanov ali družb ali jih ti upravljajo, zavrnejo dovoljenje za vzlet z njihovega ozemlja, pristanek na njem ali prelet čezenj, razen če je let vnaprej odobril Odbor za sankcije ali v primeru zasilnega pristanka.

2.   Države članice zavrnejo vsem zrakoplovom dovoljenje za vzlet z njihovega ozemlja, pristanek na njem ali prelet čezenj, če imajo informacije, na podlagi katerih utemeljeno sumijo, da zrakoplov vsebuje predmete, katerih dobava, prodaja, prenos ali izvoz so v skladu s tem sklepom prepovedani, vključno z zagotavljanjem oboroženega najemniškega vojaškega osebja, razen v primeru zasilnega pristanka.“;

| 4. | člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da preprečijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega:






  (a) | osebam s seznama v Prilogi I k RVSZN 1970 (2011) in drugim osebam, ki sta jih določila Varnostni svet ali odbor v skladu z odstavkom 22 RVSZN 1970 (2011) in odstavkom 23 RVSZN 1973 (2011), kot so navedene na seznamu v Prilogi I k temu sklepu; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da preprečijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega:

(a)

osebam s seznama v Prilogi I k RVSZN 1970 (2011) in drugim osebam, ki sta jih določila Varnostni svet ali odbor v skladu z odstavkom 22 RVSZN 1970 (2011) in odstavkom 23 RVSZN 1973 (2011), kot so navedene na seznamu v Prilogi I k temu sklepu;

| (b) | osebam, ki niso navedene v Prilogi I k temu sklepu, so pa udeležene ali vpletene pri naročanju, nadzorovanju ali drugačnemu usmerjanju izvajanja hudih kršitev človekovih pravic zoper osebe v Libiji, tudi tako, da v nasprotju z mednarodnim pravom sodelujejo ali so udeležene pri načrtovanju, poveljevanju, ukazovanju ali izvajanju napadov, vključno z zračnimi bombnimi napadi, na civilno prebivalstvo in objekte ali delujejo za osebe iz Priloge II k temu sklepu ali v njihovem imenu ali po njihovih navodilih.“; |
| --- | --- |

(b)

osebam, ki niso navedene v Prilogi I k temu sklepu, so pa udeležene ali vpletene pri naročanju, nadzorovanju ali drugačnemu usmerjanju izvajanja hudih kršitev človekovih pravic zoper osebe v Libiji, tudi tako, da v nasprotju z mednarodnim pravom sodelujejo ali so udeležene pri načrtovanju, poveljevanju, ukazovanju ali izvajanju napadov, vključno z zračnimi bombnimi napadi, na civilno prebivalstvo in objekte ali delujejo za osebe iz Priloge II k temu sklepu ali v njihovem imenu ali po njihovih navodilih.“;

| 5. | člen 6(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsa sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki so v lasti ali pod neposrednim ali posrednim nadzorom:






  (a) | oseb in subjektov s seznama v Prilogi II k RVSZN 1970 (2011) in drugih oseb in subjektov, ki sta jih določila Varnostni svet ali odbor v skladu z odstavkom 22 RVSZN 1970 (2011) in odstavkoma 19 in 23 RVSZN 1973 (2011), kot so navedeni na seznamu v Prilogi III k temu sklepu; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 6(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsa sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki so v lasti ali pod neposrednim ali posrednim nadzorom:

(a)

oseb in subjektov s seznama v Prilogi II k RVSZN 1970 (2011) in drugih oseb in subjektov, ki sta jih določila Varnostni svet ali odbor v skladu z odstavkom 22 RVSZN 1970 (2011) in odstavkoma 19 in 23 RVSZN 1973 (2011), kot so navedeni na seznamu v Prilogi III k temu sklepu;

| (b) | oseb in subjektov, ki niso navedeni v Prilogi III k temu sklepu, so pa udeleženi ali vpleteni pri naročanju, nadzorovanju ali drugačnemu usmerjanju izvajanja hudih kršitev človekovih pravic zoper osebe v Libiji, tudi tako, da v nasprotju z mednarodnim pravom sodelujejo ali so udeleženi pri načrtovanju, poveljevanju, ukazovanju ali izvajanju napadov, vključno z zračnimi bombnimi napadi, na civilno prebivalstvo in objekte, ali libijskih oblasti ali oseb in subjektov, ki so kršili ali so pomagali pri kršenju določb RVSZN 1970 (2011) ali določb tega sklepa, ali subjektov, ki so v lasti ali pod nadzorom teh oseb, ali oseb in subjektov s seznama v Prilogi III, kot so navedeni v Prilogi IV k temu sklepu, |
| --- | --- |

(b)

oseb in subjektov, ki niso navedeni v Prilogi III k temu sklepu, so pa udeleženi ali vpleteni pri naročanju, nadzorovanju ali drugačnemu usmerjanju izvajanja hudih kršitev človekovih pravic zoper osebe v Libiji, tudi tako, da v nasprotju z mednarodnim pravom sodelujejo ali so udeleženi pri načrtovanju, poveljevanju, ukazovanju ali izvajanju napadov, vključno z zračnimi bombnimi napadi, na civilno prebivalstvo in objekte, ali libijskih oblasti ali oseb in subjektov, ki so kršili ali so pomagali pri kršenju določb RVSZN 1970 (2011) ali določb tega sklepa, ali subjektov, ki so v lasti ali pod nadzorom teh oseb, ali oseb in subjektov s seznama v Prilogi III, kot so navedeni v Prilogi IV k temu sklepu,

se zamrznejo.“;

| 6. | v členu 6 se doda naslednji odstavek:
  „4a.   Pri osebah in subjektih s seznama v Prilogi IV k temu sklepu so tudi lahko dovoljene izjeme za sredstva in gospodarske vire, ki so potrebni za humanitarne namene, kot so zagotavljanje ali omogočanje zagotavljanja pomoči, vključno z medicinsko oskrbo, hrano, zagotavljanjem elektrike, humanitarnimi delavci in s tem povezano pomočjo, ali za evakuacijo tujih državljanov iz Libije.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 6 se doda naslednji odstavek:

„4a.   Pri osebah in subjektih s seznama v Prilogi IV k temu sklepu so tudi lahko dovoljene izjeme za sredstva in gospodarske vire, ki so potrebni za humanitarne namene, kot so zagotavljanje ali omogočanje zagotavljanja pomoči, vključno z medicinsko oskrbo, hrano, zagotavljanjem elektrike, humanitarnimi delavci in s tem povezano pomočjo, ali za evakuacijo tujih državljanov iz Libije.“;

| 7. | doda se naslednji člen:
  „Člen 6a
  Države članice pozovejo svoje državljane, osebe pod njihovo sodno pristojnostjo in podjetja s sedežem na njihovih ozemljih ali pod njihovo sodno pristojnostjo, k previdnosti pri poslovanju s subjekti s sedežem v Libiji ali pod libijsko sodno pristojnostjo, ter vsemi posamezniki in subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ter subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, z namenom preprečiti poslovanje, ki bi lahko prispevalo k nasilju in uporabi sile nad civilisti.“. |
| --- | --- |

7.

doda se naslednji člen:

„Člen 6a

Države članice pozovejo svoje državljane, osebe pod njihovo sodno pristojnostjo in podjetja s sedežem na njihovih ozemljih ali pod njihovo sodno pristojnostjo, k previdnosti pri poslovanju s subjekti s sedežem v Libiji ali pod libijsko sodno pristojnostjo, ter vsemi posamezniki in subjekti, ki delujejo v njihovem imenu ali po njihovih navodilih, ter subjekti, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, z namenom preprečiti poslovanje, ki bi lahko prispevalo k nasilju in uporabi sile nad civilisti.“.

Člen 2

Priloge I, II, III in IV k Sklepu 2011/137/SZVP se nadomestijo z besedili iz prilog I, II, III oziroma IV k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. marca 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Seznam oseb iz člena 5(1)(a)

| 1. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

  Številka potnega lista: B010574. Datum rojstva: 1.7.1950.
  Vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov. Revolucionarni odbori vpleteni v nasilje nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

Številka potnega lista: B010574. Datum rojstva: 1.7.1950.

Vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov. Revolucionarni odbori vpleteni v nasilje nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef

  Datum rojstva: 1946. Kraj rojstva: Houn, Libija.
  Vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA. Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Datum rojstva: 1946. Kraj rojstva: Houn, Libija.

Vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA. Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 4. | JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

  Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.
  Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.

Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.
  Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.

Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 6. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Datum rojstva: 1948. Kraj rojstva: Sirte, Libija.
  Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri akciji atentatov nasprotnikov režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Datum rojstva: 1948. Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri akciji atentatov nasprotnikov režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 7. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.
  Vodja revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajanje povelj za nasilje nad protestniki in za kršenje človekovih pravic.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Vodja revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajanje povelj za nasilje nad protestniki in za kršenje človekovih pravic.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 12. | QADHAFI, Mutassim

  Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 13. | QADHAFI, Saadi

  Številka potnega lista: 014797. Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Poveljnik posebnih sil. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Številka potnega lista: 014797. Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Poveljnik posebnih sil. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Direktor fundacije Gadafi. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javne izjave, ki so še podžigale nasilje nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Direktor fundacije Gadafi. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javne izjave, ki so še podžigale nasilje nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 16. | AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

  Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.
  Direktor vojaške obveščevalne službe. Odgovoren za vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

16.

AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.

Direktor vojaške obveščevalne službe. Odgovoren za vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 17. | AL QADHAFI, Quren Salih Quren

  Libijski veleposlanik v Čadu. Trenutno je v mestu Sabha. Neposredno je sodeloval pri novačenju in koordiniranju najemniških vojakov za režim.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011. |
| --- | --- |

17.

AL QADHAFI, Quren Salih Quren

Libijski veleposlanik v Čadu. Trenutno je v mestu Sabha. Neposredno je sodeloval pri novačenju in koordiniranju najemniških vojakov za režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.

| 18. | AL KUNI, polkovnik Amid Husain

  Guverner mesta Ghat (južna Libija). Neposredno je sodeloval pri novačenju najemniških vojakov.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“ |
| --- | --- |

18.

AL KUNI, polkovnik Amid Husain

Guverner mesta Ghat (južna Libija). Neposredno je sodeloval pri novačenju najemniških vojakov.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

Seznam oseb iz člena 5(1)(b)

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud | Funkcija: poveljnik oboroženih sil. | Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.
  Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Tripoli, Libija. | Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen
  sodelavec Moamerja GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost | Pomemben član režima. Svak Moamerja
  GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe. | Visok član režima. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.
  Kraj rojstva: Sirte, Libija. | Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki. | 28.2.2011 |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Letnica rojstva: 1952.
  Država rojstva: Egipt. | Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih. | 28.2.2011 |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Al Baida, Libija. | Žena Moamerja GADAFIJA.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 8. | SALEH, Bachir | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Traghen. | Vodja Gadafijevega kabineta.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 9. | General TOHAMI, Khaled | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Genzur. | Direktor službe za notranjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Datum rojstva: 1. julij 1949.
  Kraj rojstva: Al-Baida. | Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 11. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 12. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 13. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 14. | ZLITNI, Abdelhaziz | Letnica rojstva: 1935. | Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 15. | HOUEJ, Mohamad Ali | Letnica rojstva: 1949.
  Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija). | Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija. | 21.3.2011 |
| 17. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 19. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 20. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 21. | MANSOUR, Abdallah | | Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011“ |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud

Funkcija: poveljnik oboroženih sil.

Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen

sodelavec Moamerja GADAFIJA.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost

Pomemben član režima. Svak Moamerja

GADAFIJA.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe.

Visok član režima.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.

Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki.

28.2.2011

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Letnica rojstva: 1952.

Država rojstva: Egipt.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih.

28.2.2011

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Al Baida, Libija.

Žena Moamerja GADAFIJA.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

8.

SALEH, Bachir

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Traghen.

Vodja Gadafijevega kabineta.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

9.

General TOHAMI, Khaled

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Genzur.

Direktor službe za notranjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Datum rojstva: 1. julij 1949.

Kraj rojstva: Al-Baida.

Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

11.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

12.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

13.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

14.

ZLITNI, Abdelhaziz

Letnica rojstva: 1935.

Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

15.

HOUEJ, Mohamad Ali

Letnica rojstva: 1949.

Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija).

Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

16.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija.

21.3.2011

17.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

19.

ZIDANE, Mohamad Ali

Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

20.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

21.

MANSOUR, Abdallah

Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011“

---

PRILOGA III

„PRILOGA III

Seznam oseb in subjektov iz člena 6(1)(a)

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Hčerka Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Številka potnega lista: B/002210. Datum rojstva: 20.9.1975. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.
  Vodja revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajanje povelj za nasilje nad protestniki in za kršenje človekovih pravic.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Datum rojstva: 1942. Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Vodja revolucije, vrhovni poveljnik oboroženih sil. Odgovoren za izdajanje povelj za nasilje nad protestniki in za kršenje človekovih pravic.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Datum rojstva: 1976. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Svetovalec za nacionalno varnost. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Direktor fundacije Gadafi. Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javne izjave, ki so še podžigale nasilje nad protestniki.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Direktor fundacije Gadafi. Številka potnega lista: B014995. Datum rojstva: 25.6.1972. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Javne izjave, ki so še podžigale nasilje nad protestniki.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Direktor službe za zunanjo varnost. Zvest privrženec režima. Vodja zunanje obveščevalne službe.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 8. | JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

  Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.
  Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

8.

JABIR, generalmajor Abu Bakr Yunis

Datum rojstva: 1952. Kraj rojstva: Jalo, Libija.

Minister za obrambo. Odgovoren za delovanje oboroženih sil.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.
  Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Datum rojstva: 1956. Kraj rojstva: Khoms.

Sekretar za javno infrastrukturo. Visoki član režima. Sodeloval je z revolucionarnimi odbori. V preteklosti je bil udeležen pri zatiranju nasprotnikov režima in nasilju.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (datum uvrstitve na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Datum rojstva: 1970. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (datum uvrstitve na seznam EU: 28.2.2011).

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Funkcija: poveljnik posebnih sil.
  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.
  Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Številka potnega lista: 014797.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Funkcija: poveljnik posebnih sil.

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom. Poveljnik vojaških enot, udeleženih pri nasilju nad protestniki.

Datum rojstva: 25.5.1973. Kraj rojstva: Tripoli, Libija. Številka potnega lista: 014797.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.
  Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Sin Moamerja GADAFIJA. Tesna povezanost z režimom.

Datum rojstva: 1982. Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

| 13. | AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

  Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.
  Direktor vojaške obveščevalne službe. Odgovoren za vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011). |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, polkovnik Abdullah

Datum rojstva: 1949. Kraj rojstva: Sudan.

Direktor vojaške obveščevalne službe. Odgovoren za vpletenost vojaške obveščevalne službe pri zatiranju protestov. V preteklosti naj bi bil med drugim vpleten v pokol v zaporu Abu Selim. Obsojen v odsotnosti za bombni napad na letalo družbe UTA. Svak Moamerja GADAFIJA.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 28.2.2011).

Subjekti

| 1. | Central Bank of Libya

  Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

1.

Central Bank of Libya

Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 2. | Libyan Investment Authority

  Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Tudi: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Tudi: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.
  Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaDatum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011). |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011 (uvrstitev na seznam EU: 10.3.2011).

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaDatum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“ |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Pod nadzorom Moamerja GADAFIJA in njegove družine, potencialni vir financiranja za njegov režim.

Datum uvrstitve na seznam ZN: 17.3.2011.“

---

PRILOGA IV

„PRILOGA IV

Seznam oseb in subjektov iz člena 6(1)(b)

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud | Funkcija: poveljnik oboroženih sil. | Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.
  Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Tripoli, Libija. | Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen sodelavec Moamerja GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost. | Pomemben član režima. Svak Moamerja GADAFIJA. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe. | Visok član režima. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.
  Kraj rojstva: Sirte, Libija. | Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed | Funkcija: vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov.
  Št. potnega lista: B010574
  Datum rojstva: 1.7.1950 | Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Funkcija: vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA.
  Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Houn, Libija. | Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima. | 28.2.2011 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Letnica rojstva: 1952.
  Država rojstva: Egipt. | Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih. | 28.2.2011 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Letnica rojstva: 1948.
  Kraj rojstva: Sirte, Libija. | Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri atentatih na nasprotnike režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Letnica rojstva: 1952.
  Kraj rojstva: Al Baida, Libija. | Žena Moamerja GADAFIJA.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bachir | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Traghen. | Vodja Gadafijevega kabineta.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 12. | TOHAMI, General Khaled | Letnica rojstva: 1946.
  Kraj rojstva: Genzur. | Direktor službe za notranjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Datum rojstva: 1. julij 1949.
  Kraj rojstva: Al-Baida. | Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.
  Tesna povezanost z režimom. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Rojen 29. marca 1970, avstrijski državljan (št. potnega lista: P1362998, veljaven od 6. novembra 2006 do 5. novembra 2016). | Tesno povezan z režimom in namestnik generalnega direktorja libijskega državnega sklada (‚Libyan Investment Authority‘), član odbora v nacionalni naftni družbi (‚National Oil Corporation‘) in podpredsednik ‚First Energy Bank‘ v Bahrajnu. | 10.3.2011 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Letnica rojstva: 1935. | Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Letnica rojstva: 1949.
  Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija) | Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki. | 21.3.2011 |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

ABDULHAFIZ, polkovnik Mas'ud

Funkcija: poveljnik oboroženih sil.

Tretji v liniji poveljevanja oboroženih sil. Pomembna vloga v vojaški obveščevalni službi.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Funkcija: vodja dejavnosti za boj proti terorizmu v službi za zunanjo varnost.

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Tripoli, Libija.

Pomemben član revolucionarnega odbora. Tesen sodelavec Moamerja GADAFIJA.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Funkcija: namestnik vodje službe za zunanjo varnost.

Pomemben član režima. Svak Moamerja GADAFIJA.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Funkcija: namestnik direktorja vojaške obveščevalne službe.

Visok član režima.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Funkcija: vodja gibanja revolucionarnih odborov.

Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, dr. Abdulqader Mohammed

Funkcija: vodja urada za zvezo revolucionarnih odborov.

Št. potnega lista: B010574

Datum rojstva: 1.7.1950

Revolucionarni odbori so vpleteni v nasilje nad protestniki.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Funkcija: vodja osebnih varnostnikov Moamerja GADAFIJA.

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Houn, Libija.

Odgovoren za varnost režima. V preteklosti je usmerjal nasilje nad nasprotniki režima.

28.2.2011

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Letnica rojstva: 1952.

Država rojstva: Egipt.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. Od leta 1995 naj bi poveljeval elitnemu vojaškemu bataljonu za Gadafijevo osebno varnost in imel ključno vlogo v službi za zunanjo varnost. Sodeloval je pri načrtovanju operacij proti libijskim nasprotnikom režima v tujini in bil neposredno udeležen v terorističnih dejavnostih.

28.2.2011

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Letnica rojstva: 1948.

Kraj rojstva: Sirte, Libija.

Bratranec Moamerja GADAFIJA. V osemdesetih letih je bil udeležen pri atentatih na nasprotnike režima, domnevno pa je odgovoren tudi za številne smrtne žrtve v Evropi. Domnevno naj bi sodeloval tudi pri nabavi orožja.

28.2.2011

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Letnica rojstva: 1952.

Kraj rojstva: Al Baida, Libija.

Žena Moamerja GADAFIJA.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

11.

SALEH, Bachir

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Traghen.

Vodja Gadafijevega kabineta.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

12.

TOHAMI, General Khaled

Letnica rojstva: 1946.

Kraj rojstva: Genzur.

Direktor službe za notranjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Datum rojstva: 1. julij 1949.

Kraj rojstva: Al-Baida.

Direktor obveščevalne dejavnosti v službi za zunanjo varnost.

Tesna povezanost z režimom.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Rojen 29. marca 1970, avstrijski državljan (št. potnega lista: P1362998, veljaven od 6. novembra 2006 do 5. novembra 2016).

Tesno povezan z režimom in namestnik generalnega direktorja libijskega državnega sklada (‚Libyan Investment Authority‘), član odbora v nacionalni naftni družbi (‚National Oil Corporation‘) in podpredsednik ‚First Energy Bank‘ v Bahrajnu.

10.3.2011

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Generalni sekretar Generalnega ljudskega kongresa (Congrès général du peuple); vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministrski predsednik vlade polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Minister za zdravje in okolje v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Letnica rojstva: 1935.

Minister za načrtovanje in finance v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Letnica rojstva: 1949.

Kraj rojstva: Al-Azizia (blizu Tripolija)

Minister za industrijo, gospodarstvo in trgovino v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Minister za kmetijstvo ter živalske in pomorske vire v vladi polkovnika Gadafija.

21.3.2011

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Minister za socialne zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Minister za šolstvo, visoko šolstvo in raziskave v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Minister za promet v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Minister za zunanje zadeve v vladi polkovnika Gadafija; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

25.

MANSOUR, Abdallah

Tesni sodelavec polkovnika Gadafija, ki je imel vodilno vlogo v varnostni službi; nekdanji direktor radiotelevizije; vpleten v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

Subjekti

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripoli, Libija ustanovljen z vladnim odlokom št.: 60/2006 (Legislation number: 60/2006 by Libyan General People’s Committee) |
| tel.: +218 21 369 1840, |
| faks: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripoli, Libija ustanovljen z vladnim odlokom št.: 60/2006 (Legislation number: 60/2006 by Libyan General People’s Committee)

tel.: +218 21 369 1840,

faks: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in njegove družine ter morebiten vir financiranja njegovega režima.

10.3.2011

2.

Sklad za ekonomski in socialni razvoj (Fonds de développement économique et social, FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross – PO Box: 93599 Libija-Tripoli

Telefon.: +218 21 490 8893 –

Faks: +218 21 491 8893 –

E-pošta: info@esdf.ly

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO

Spletno mesto: http://www.laaico.com

Družba je bila ustanovljena leta 1981.

| 76351 Janzour–Libija. 81370 Tripoli–Libija |
| --- |
| Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-pošta: info@laaico.com |

76351 Janzour–Libija. 81370 Tripoli–Libija

Tel.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-pošta: info@laaico.com

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

4.

Sklad Gadafi za dobrodelna združenja in razvoj (Fondation Qadhafi pour les associations caritatives et le développement)

| Kontaktni podatki uprave: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBIJA |
| --- |
| Telefon: (+218) 214778301 – |
| Faks: (+218) 214778766; |
| e-pošta: info@gicdf.org |

Kontaktni podatki uprave: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBIJA

Telefon: (+218) 214778301 –

Faks: (+218) 214778766;

e-pošta: info@gicdf.org

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

5.

Sklad Waatassimou (Fondation Waatassimou)

Sedež v Tripoliju.

Pod nadzorom režima Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja tega režima

21.3.2011

6.

Generalni urad libijske radiotelevizije

Kontaktni podatki:

tel.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

faks: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

e-pošta: info@ljbc.net

Z udeležbo v kampanjah dezinformiranja v okviru izvajanja nasilja nad protestniki javno hujskal k sovraštvu in nasilju.

21.3.2011

7.

Revolucionarna straža

Vpletena v nasilje nad protestniki.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| Al Baida, |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-2429 |
| Faks: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

Al Baida,

Libija

Tel.: +218 21-361-2429

Faks: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank je poslovna banka v Libiji. Ustanovljena je bila leta 1970, sedež pa ima v mestu Al Baida v Libiji. Nahaja se v Tripoliju in Al Baidi in ima podružnice v Libiji. Je v 100-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-pošta: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Spletno mesto: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-pošta: info@gumhouria-bank.com.ly

Spletno mesto: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank je poslovna banka v Libiji. Ustanovljena je bila leta 2008 z združitvijo bank Al Ummah in Gumhouria. Je v 100-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-379-0022 |
| Faks: +218 21-333-7922 |
| E-pošta: info@saharabank.com.ly |
| Spletno mesto: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-379-0022

Faks: +218 21-333-7922

E-pošta: info@saharabank.com.ly

Spletno mesto: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank je poslovna banka v Libiji. Je v 81-odstotni državni lasti in morebiten vir financiranja režima.

21.3.2011

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libija |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libija

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libija |
| Tel.: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Faks: +218 21-360-5174 |
| E-pošta: info@raslanuf.ly |
| Spletna mesto: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libija

Tel.: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Faks: +218 21-360-5174

E-pošta: info@raslanuf.ly

Spletna mesto: www.raslanuf.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

13.

Brega

| Sedež: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tel.: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Faks: 3610818 |
| Telefaks: 30460 / 30461 / 30462 |

Sedež: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tel.: 2 – 625021-023 / 3611222

Faks: 3610818

Telefaks: 30460 / 30461 / 30462

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-pošta: info@soc.com.ly |
| Spletno mesto: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-pošta: info@soc.com.ly

Spletno mesto: www.soc.com.ly

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Pisarne: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libija |
| Poštni naslov: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel.: +218 21-3331116 |
| Faks: +218 21-3337169 |
| Telefaks: 21058 |

Waha Oil Company

Pisarne: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libija

Poštni naslov: P.O. Box 395

Tripoli

Libija

Tel.: +218 21-3331116

Faks: +218 21-3337169

Telefaks: 21058

Pod nadzorom Moamerja Gadafija in morebiten vir financiranja njegovega režima.

23.3.2011“

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/37

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. decembra 2010

o državni pomoči C 39/96 (ex NN 127/92), ki jo je Francija odobrila Coopérative d’exportation du livre français (Zadruga za izvoz francoskih knjig – CELF)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8938)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/179/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je s sodbo z dne 15. aprila 2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: sodba Sodišča prve stopnje) ugotovilo ničnost Odločbe Komisije 2005/262/ES z dne 20. aprila 2004 glede podpore, ki jo je Francija izvrševala v korist Zadruge za izvoz francoskih knjig (CELF) (4)
   (5). |
| --- | --- |

(1)

Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je s sodbo z dne 15. aprila 2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: sodba Sodišča prve stopnje) ugotovilo ničnost Odločbe Komisije 2005/262/ES z dne 20. aprila 2004 glede podpore, ki jo je Francija izvrševala v korist Zadruge za izvoz francoskih knjig (CELF) (4)
   (5).

| (2) | Komisija mora po sodbi Sodišča prve stopnje sprejeti nov sklep. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora po sodbi Sodišča prve stopnje sprejeti nov sklep.

| (3) | Navedena sodba je rezultat postopka, katerega glavne faze so navedene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(3)

Navedena sodba je rezultat postopka, katerega glavne faze so navedene v nadaljevanju.

A.   Prva faza

| (4) | Société internationale de diffusion et d’édition (Mednarodna distribucijska in založniška družba – SIDE) je z dopisom z dne 20. marca 1992 Komisijo opozorila na ukrepe pomoči za promocijo, prevoz in trženje, ki so jih francoski organi odobrili zadrugi CELF ter niso bili predhodno priglašeni službam Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Société internationale de diffusion et d’édition (Mednarodna distribucijska in založniška družba – SIDE) je z dopisom z dne 20. marca 1992 Komisijo opozorila na ukrepe pomoči za promocijo, prevoz in trženje, ki so jih francoski organi odobrili zadrugi CELF ter niso bili predhodno priglašeni službam Komisije.

| (5) | Komisija, ki je francoske organe opozorila, da mora biti vsak načrt za dodelitev ali spremembo pomoči predhodno priglašen njenim službam, je z dopisom z dne 2. aprila 1992 od navedenih organov zahtevala, naj jo obvestijo o naravi in namenu ukrepov pomoči, ki jih je navedla družba SIDE. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, ki je francoske organe opozorila, da mora biti vsak načrt za dodelitev ali spremembo pomoči predhodno priglašen njenim službam, je z dopisom z dne 2. aprila 1992 od navedenih organov zahtevala, naj jo obvestijo o naravi in namenu ukrepov pomoči, ki jih je navedla družba SIDE.

| (6) | Francoski organi so z dopisom z dne 29. junija 1992 Komisiji potrdili obstoj subvencij v korist zadruge CELF. Pojasnili so, da so bili ti ukrepi namenjeni seznanjanju s francosko literaturo in francoskim jezikom v nefrankofonskih državah ter da je bilo poleg tega zadrugi CELF zaupano upravljanje treh programov točno določenih pomoči, prav tako namenjenih lažjemu dostopu oddaljenih bralcev do francoskih knjig. |
| --- | --- |

(6)

Francoski organi so z dopisom z dne 29. junija 1992 Komisiji potrdili obstoj subvencij v korist zadruge CELF. Pojasnili so, da so bili ti ukrepi namenjeni seznanjanju s francosko literaturo in francoskim jezikom v nefrankofonskih državah ter da je bilo poleg tega zadrugi CELF zaupano upravljanje treh programov točno določenih pomoči, prav tako namenjenih lažjemu dostopu oddaljenih bralcev do francoskih knjig.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 1992 družbi SIDE potrdila obstoj pomoči v korist zadruge CELF, pojasnila njen namen in jo obvestila, da zadevni ukrepi niso bili priglašeni. Vendar pa je pojasnila, da se zdi, da sporne pomoči ne škodijo trgovini med državami članicami. V teh okoliščinah je bila družba SIDE pozvana, naj predloži pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 1992 družbi SIDE potrdila obstoj pomoči v korist zadruge CELF, pojasnila njen namen in jo obvestila, da zadevni ukrepi niso bili priglašeni. Vendar pa je pojasnila, da se zdi, da sporne pomoči ne škodijo trgovini med državami članicami. V teh okoliščinah je bila družba SIDE pozvana, naj predloži pripombe.

| (8) | Družba SIDE je z dopisom z dne 7. septembra 1992 Komisijo obvestila, da se namerava pritožiti zoper diskriminacijsko naravo ukrepov in posledice, ki jih imajo za trgovino v Skupnosti, ne da bi pri tem oporekala kulturnemu cilju ministrstva za kulturo, ki si prizadeva za razširjanje francoskega jezika in literature. |
| --- | --- |

(8)

Družba SIDE je z dopisom z dne 7. septembra 1992 Komisijo obvestila, da se namerava pritožiti zoper diskriminacijsko naravo ukrepov in posledice, ki jih imajo za trgovino v Skupnosti, ne da bi pri tem oporekala kulturnemu cilju ministrstva za kulturo, ki si prizadeva za razširjanje francoskega jezika in literature.

| (9) | Komisija je v Odločbi z dne 18. maja 1993 (6) menila, da se ob upoštevanju posebnega položaja konkurence v knjižnem sektorju in kulturnega cilja zadevnih programov pomoči zanje uporablja odstopanje iz prejšnjega člena 92(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v Odločbi z dne 18. maja 1993 (6) menila, da se ob upoštevanju posebnega položaja konkurence v knjižnem sektorju in kulturnega cilja zadevnih programov pomoči zanje uporablja odstopanje iz prejšnjega člena 92(3)(c) Pogodbe.

| (10) | Družba SIDE je 2. avgusta 1993 vložila tožbo na ugotovitev ničnosti navedene odločbe. Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 18. septembra 1995 (7) deloma ugodilo tožbi družbe SIDE z ugotovijo ničnosti Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993, vendar samo kar zadeva ukrepe, ki so bili zadrugi CELF odobreni za majhna naročila. |
| --- | --- |

(10)

Družba SIDE je 2. avgusta 1993 vložila tožbo na ugotovitev ničnosti navedene odločbe. Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 18. septembra 1995 (7) deloma ugodilo tožbi družbe SIDE z ugotovijo ničnosti Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993, vendar samo kar zadeva ukrepe, ki so bili zadrugi CELF odobreni za majhna naročila.

| (11) | Sodišče prve stopnje je menilo, da je Komisija lahko sprejela ugodno odločitev v zvezi z naslednjimi tremi programi pomoči, ki jih je za državo upravljala zadruga CELF, to so:






  (a) | pomoči za letalski tovor ali letalsko pošto; |
| --- | --- | --- |

(11)

Sodišče prve stopnje je menilo, da je Komisija lahko sprejela ugodno odločitev v zvezi z naslednjimi tremi programi pomoči, ki jih je za državo upravljala zadruga CELF, to so:

(a)

pomoči za letalski tovor ali letalsko pošto;

| (b) | program „Page à Page“ (8) (pomoč za razširjanje knjig v francoskem jeziku v državah srednje in vzhodne Evrope); |
| --- | --- |

(b)

program „Page à Page“ (8) (pomoč za razširjanje knjig v francoskem jeziku v državah srednje in vzhodne Evrope);

| (c) | program „Programme Plus“ (univerzitetni učbeniki v francoskem jeziku, namenjeni študentom iz podsaharske Afrike). |
| --- | --- |

(c)

program „Programme Plus“ (univerzitetni učbeniki v francoskem jeziku, namenjeni študentom iz podsaharske Afrike).

| (12) | Po mnenju Sodišča prve stopnje je Komisija pridobila dovolj podatkov o teh treh programih, da je lahko upravičila ugotovitev, da je njihov vpliv na konkurenco zanemarljiv. Poleg tega je Sodišče prve stopnje navedlo, da se „[g]lede kulturnega cilja spornih pomoči [...] stranki strinjata, da je cilj, ki si ga prizadeva doseči francoska vlada, razširjanje francoskega jezika in literature“. Po njegovem mnenju je bilo treba ugotoviti, da presoja kulturnega cilja spornih pomoči za Komisijo ni pomenila posebnih težav in da ni bilo treba pridobiti drugih podatkov za priznanje kulturne narave tega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju Sodišča prve stopnje je Komisija pridobila dovolj podatkov o teh treh programih, da je lahko upravičila ugotovitev, da je njihov vpliv na konkurenco zanemarljiv. Poleg tega je Sodišče prve stopnje navedlo, da se „[g]lede kulturnega cilja spornih pomoči [...] stranki strinjata, da je cilj, ki si ga prizadeva doseči francoska vlada, razširjanje francoskega jezika in literature“. Po njegovem mnenju je bilo treba ugotoviti, da presoja kulturnega cilja spornih pomoči za Komisijo ni pomenila posebnih težav in da ni bilo treba pridobiti drugih podatkov za priznanje kulturne narave tega cilja.

| (13) | Po drugi strani je Sodišče prve stopnje v zvezi z nadomestili, ki so bila dodeljena izključno zadrugi CELF za majhna naročila, menilo, da bi morala Komisija pred odločanjem o združljivosti ukrepov z notranjim trgom temeljito preučiti konkurenčne razmere v zadevnem sektorju. |
| --- | --- |

(13)

Po drugi strani je Sodišče prve stopnje v zvezi z nadomestili, ki so bila dodeljena izključno zadrugi CELF za majhna naročila, menilo, da bi morala Komisija pred odločanjem o združljivosti ukrepov z notranjim trgom temeljito preučiti konkurenčne razmere v zadevnem sektorju.

| (14) | Sodišče prve stopnje je torej ugotovilo (točka 76 sodbe), da bi morala Komisija začeti postopek, določen v prejšnjem členu 93(2) ES (zdaj člen 108(2) PDEU), in da je treba zato ugotoviti ničnost Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993, kolikor zadeva subvencijo, dodeljeno izključno zadrugi CELF, za izravnavo dodatnih stroškov obdelave majhnih naročil za knjige, ki so jih oddali knjigarnarji s sedežem v tujini. |
| --- | --- |

(14)

Sodišče prve stopnje je torej ugotovilo (točka 76 sodbe), da bi morala Komisija začeti postopek, določen v prejšnjem členu 93(2) ES (zdaj člen 108(2) PDEU), in da je treba zato ugotoviti ničnost Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993, kolikor zadeva subvencijo, dodeljeno izključno zadrugi CELF, za izravnavo dodatnih stroškov obdelave majhnih naročil za knjige, ki so jih oddali knjigarnarji s sedežem v tujini.

B.   Druga faza

| (15) | Komisija se je 30. julija 1996 v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 1995 odločila, da bo začela formalni postopek preiskave. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj ji predložijo pripombe. Poslale so jih decembra 1996 in januarja 1997. |
| --- | --- |

(15)

Komisija se je 30. julija 1996 v skladu s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 1995 odločila, da bo začela formalni postopek preiskave. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj ji predložijo pripombe. Poslale so jih decembra 1996 in januarja 1997.

| (16) | Komisija je po koncu preiskave 10. junija 1998 sprejela Odločbo 1999/133/ES (9). Potrdila je, da imajo pomoči v zvezi z majhnimi naročili kulturni cilj, in na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d) Pogodbe menila, da navedene pomoči niso take, da bi škodovale trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji do take mere, ki je v nasprotju s skupnim interesom na trgu izvoza knjig v francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je po koncu preiskave 10. junija 1998 sprejela Odločbo 1999/133/ES (9). Potrdila je, da imajo pomoči v zvezi z majhnimi naročili kulturni cilj, in na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d) Pogodbe menila, da navedene pomoči niso take, da bi škodovale trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji do take mere, ki je v nasprotju s skupnim interesom na trgu izvoza knjig v francoskem jeziku.

| (17) | Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 28. februarja 2002 (10) ugotovilo ničnost zadnjega stavka člena 1 navedene odločbe. Menilo je namreč, da bi morala Komisija opraviti potrebna preverjanja, da bi pridobila ustrezne podatke za razlikovanje trga posredništva od trga izvoza knjig v francoskem jeziku na splošno. |
| --- | --- |

(17)

Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 28. februarja 2002 (10) ugotovilo ničnost zadnjega stavka člena 1 navedene odločbe. Menilo je namreč, da bi morala Komisija opraviti potrebna preverjanja, da bi pridobila ustrezne podatke za razlikovanje trga posredništva od trga izvoza knjig v francoskem jeziku na splošno.

| (18) | Sodišče prve stopnje je menilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker ni opravila tega preverjanja, s tem ko je za referenčni trg izbrala trg izvoza francoskih knjig na splošno, čeprav je bilo ugotovljeno, da je bila sporna pomoč namenjena samo izvoznim posrednikom. |
| --- | --- |

(18)

Sodišče prve stopnje je menilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker ni opravila tega preverjanja, s tem ko je za referenčni trg izbrala trg izvoza francoskih knjig na splošno, čeprav je bilo ugotovljeno, da je bila sporna pomoč namenjena samo izvoznim posrednikom.

| (19) | Po drugi strani je Sodišče v sodbi z dne 22. junija 2000 (11) zavrnilo tožbo francoskih organov zoper Odločbo Komisije z dne 10. junija 1998, ne da bi preučilo vsebino zadeve, ter potrdilo, da tudi če bi bilo pomoč mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom, to ne bi vplivalo na obveznost priglasitve in da obveznost predhodne priglasitve vključuje začasno ustavitev pomoči. |
| --- | --- |

(19)

Po drugi strani je Sodišče v sodbi z dne 22. junija 2000 (11) zavrnilo tožbo francoskih organov zoper Odločbo Komisije z dne 10. junija 1998, ne da bi preučilo vsebino zadeve, ter potrdilo, da tudi če bi bilo pomoč mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom, to ne bi vplivalo na obveznost priglasitve in da obveznost predhodne priglasitve vključuje začasno ustavitev pomoči.

C.   Tretja faza

| (20) | Komisija je po ugotovitvi delne ničnosti Odločbe z dne 10. junija 1998 francoske organe in družbo SIDE v dopisih z dne 14. junija 2002 prosila, naj ji pošljejo pripombe o razlogih za ugotovitev ničnosti Odločbe in zlasti vidikih v zvezi z zadevnim trgom. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je po ugotovitvi delne ničnosti Odločbe z dne 10. junija 1998 francoske organe in družbo SIDE v dopisih z dne 14. junija 2002 prosila, naj ji pošljejo pripombe o razlogih za ugotovitev ničnosti Odločbe in zlasti vidikih v zvezi z zadevnim trgom.

| (21) | Francoske organe je pozvala, naj zlasti predložijo pojasnila o posebnosti ponudbe zadruge CELF v primerjavi z drugimi akterji na trgu, med katerimi je družba SIDE. Družbo SIDE pa je pozvala, naj zlasti predloži pripombe o pojmu majhna naročila ter navede, katera je bila morebitna posebnost njene ponudbe v primerjavi s ponudbo zadruge CELF in drugih akterjev na trgu. |
| --- | --- |

(21)

Francoske organe je pozvala, naj zlasti predložijo pojasnila o posebnosti ponudbe zadruge CELF v primerjavi z drugimi akterji na trgu, med katerimi je družba SIDE. Družbo SIDE pa je pozvala, naj zlasti predloži pripombe o pojmu majhna naročila ter navede, katera je bila morebitna posebnost njene ponudbe v primerjavi s ponudbo zadruge CELF in drugih akterjev na trgu.

| (22) | Družba SIDE je Komisiji odgovorila z dopisom z dne 12. avgusta 2002. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 17. septembra 2002. |
| --- | --- |

(22)

Družba SIDE je Komisiji odgovorila z dopisom z dne 12. avgusta 2002. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 17. septembra 2002.

| (23) | Potem ko je Komisija z dopisom z dne 19. septembra 2002 družbo SIDE prosila, naj ji sporoči, ali njen odgovor vsebuje zaupne podatke, in je 30. septembra 2002 prejela negativen odgovor, je z dopisom z dne 17. oktobra 2002 odgovor družbe SIDE skupaj s prilogami posredovala francoskim organom, da bi lahko predložili pripombe. Ob tej priložnosti jim je tudi postavila nov sklop dodatnih vprašanj. |
| --- | --- |

(23)

Potem ko je Komisija z dopisom z dne 19. septembra 2002 družbo SIDE prosila, naj ji sporoči, ali njen odgovor vsebuje zaupne podatke, in je 30. septembra 2002 prejela negativen odgovor, je z dopisom z dne 17. oktobra 2002 odgovor družbe SIDE skupaj s prilogami posredovala francoskim organom, da bi lahko predložili pripombe. Ob tej priložnosti jim je tudi postavila nov sklop dodatnih vprašanj.

| (24) | Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2002 tudi družbi SIDE postavila niz dodatnih vprašanj, na katera je družba odgovorila z dopisoma z dne 31. oktobra 2002 in 9. decembra 2002. Družba SIDE je z dopisom z dne 23. decembra 2002 na prošnjo Komisije z dne 16. decembra 2002 to obvestila, da njeni odgovori ne vsebujejo zaupnih podatkov in da se lahko posredujejo francoskim organom za predložitev pripomb. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2002 tudi družbi SIDE postavila niz dodatnih vprašanj, na katera je družba odgovorila z dopisoma z dne 31. oktobra 2002 in 9. decembra 2002. Družba SIDE je z dopisom z dne 23. decembra 2002 na prošnjo Komisije z dne 16. decembra 2002 to obvestila, da njeni odgovori ne vsebujejo zaupnih podatkov in da se lahko posredujejo francoskim organom za predložitev pripomb.

| (25) | Ker francoski organi niso odgovorili v predpisanem roku, jim je Komisija poslala opomin z dopisom z dne 27. novembra 2002. Francoski organi so z dopisom z dne 19. decembra 2002 Komisijo zaprosili za novo podaljšanje roka. |
| --- | --- |

(25)

Ker francoski organi niso odgovorili v predpisanem roku, jim je Komisija poslala opomin z dopisom z dne 27. novembra 2002. Francoski organi so z dopisom z dne 19. decembra 2002 Komisijo zaprosili za novo podaljšanje roka.

| (26) | Komisija je 9. januarja 2003 francoskim organom poslala odgovor družbe SIDE z dne 23. decembra 2002 za predložitev pripomb. Francoski organi so z dopisom z dne 17. januarja 2003 odgovorili na vprašanja Komisije z dne 17. oktobra 2002. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je 9. januarja 2003 francoskim organom poslala odgovor družbe SIDE z dne 23. decembra 2002 za predložitev pripomb. Francoski organi so z dopisom z dne 17. januarja 2003 odgovorili na vprašanja Komisije z dne 17. oktobra 2002.

| (27) | Francoski organi so z dopisom z dne 4. februarja 2003 Komisijo prosili za novo podaljšanje roka v zvezi z zahtevo za predložitev pripomb na drugi odgovor družbe SIDE z dne 23. decembra 2002. Komisija je prošnjam za podaljšanje rokov delno ugodila z dopisom z dne 11. februarja 2003. Francoski organi so z dopisom z dne 11. marca 2003 poslali odgovor Komisiji. |
| --- | --- |

(27)

Francoski organi so z dopisom z dne 4. februarja 2003 Komisijo prosili za novo podaljšanje roka v zvezi z zahtevo za predložitev pripomb na drugi odgovor družbe SIDE z dne 23. decembra 2002. Komisija je prošnjam za podaljšanje rokov delno ugodila z dopisom z dne 11. februarja 2003. Francoski organi so z dopisom z dne 11. marca 2003 poslali odgovor Komisiji.

| (28) | Družbo SIDE so poleg tega na njeno zahtevo sprejele službe Komisije in je lahko na sestanku 4. marca 2003 predstavila svoj pogled na zadevo vse od njenega začetka. |
| --- | --- |

(28)

Družbo SIDE so poleg tega na njeno zahtevo sprejele službe Komisije in je lahko na sestanku 4. marca 2003 predstavila svoj pogled na zadevo vse od njenega začetka.

| (29) | Evropska komisija je po koncu tega postopka sprejela Odločbo 2005/262/ES in v njej menila, da je sporna pomoč združljiva na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d) Pogodbe, potem ko je ugotovila, da pomoči ne morejo pomeniti čezmernega nadomestila za stroške, nastale pri obdelavi majhnih naročil. |
| --- | --- |

(29)

Evropska komisija je po koncu tega postopka sprejela Odločbo 2005/262/ES in v njej menila, da je sporna pomoč združljiva na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d) Pogodbe, potem ko je ugotovila, da pomoči ne morejo pomeniti čezmernega nadomestila za stroške, nastale pri obdelavi majhnih naročil.

D.   Četrta faza

| (30) | Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 15. aprila 2008 ugotovilo ničnost Odločbe Komisije z dne 20. aprila 2004. |
| --- | --- |

(30)

Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 15. aprila 2008 ugotovilo ničnost Odločbe Komisije z dne 20. aprila 2004.

| (31) | Menilo je, da je Komisija v zvezi z delom pomoči, ki je bil zadrugi CELF izplačan pred 1. novembrom 1993, to je pred datumom začetka veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji, napačno uporabila pravo, ko je menila, da je sporna pomoč združljiva s skupnim trgom na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d), medtem ko bi bilo treba uporabiti materialnopravna pravila, ki so veljala pred 1. novembrom 1993. Sodišče prve stopnje je zlasti upoštevalo dejstvo, da Pogodba EU ne vsebuje prehodnih določb v zvezi z uporabo prejšnjega člena 87(3)(d) in da načelo pravne varnosti, razen izjemoma, nasprotuje temu, da se za časovno izhodišče uporabe akta Skupnosti določi datum pred datumom njegove objave. |
| --- | --- |

(31)

Menilo je, da je Komisija v zvezi z delom pomoči, ki je bil zadrugi CELF izplačan pred 1. novembrom 1993, to je pred datumom začetka veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji, napačno uporabila pravo, ko je menila, da je sporna pomoč združljiva s skupnim trgom na podlagi prejšnjega člena 87(3)(d), medtem ko bi bilo treba uporabiti materialnopravna pravila, ki so veljala pred 1. novembrom 1993. Sodišče prve stopnje je zlasti upoštevalo dejstvo, da Pogodba EU ne vsebuje prehodnih določb v zvezi z uporabo prejšnjega člena 87(3)(d) in da načelo pravne varnosti, razen izjemoma, nasprotuje temu, da se za časovno izhodišče uporabe akta Skupnosti določi datum pred datumom njegove objave.

| (32) | Poleg tega je Sodišče prve stopnje menilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji pri preučitvi združljivosti sporne pomoči, ko je precenila stroške obdelave majhnih naročil, ki jih je zadruga CELF dejansko imela. Komisija namreč v Odločbi z dne 20. aprila 2004 ni upoštevala dejanskih stroškov obdelave majhnih naročil, ampak je te stroške ocenila na podlagi skupnih stroškov, ki jih je imela zadruga CELF (dodelitev dela skupnih stroškov obdelave majhnih naročil na podlagi ključa porazdelitve, ki se razlikuje za vsako kategorijo stroškov). Za nekatere kategorije stroškov so bili zaradi dodatnih težav, ki naj bi jih povzročala obdelava majhnih naročil v primerjavi z drugimi dejavnostmi zadruge CLEF, uporabljeni množilni koeficienti. Sodišče prve stopnje je ocenilo, da bi bilo te težave mogoče rešiti z uporabo prenosa na daljavo, ki je zadeval dve tretjini majhnih naročil. Menilo je tudi, da je Komisija storila napako pri presoji, ko je za nekatere stroške (in vsekakor za naročila, prenesena na daljavo) uporabila množilne koeficiente, ter ugotovilo, da bi bili stroški, povezani z obdelavo majhnih naročil, brez navedenih koeficientov nižji, poslovni izid te dejavnosti v zvezi z majhnimi naročili pa bi bil pozitiven (600 000 FRF ali 91 469 EUR). Po mnenju Sodišča prve stopnje Komisija torej ni dokazala neobstoja čezmernega nadomestila. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega je Sodišče prve stopnje menilo, da je Komisija storila očitno napako pri presoji pri preučitvi združljivosti sporne pomoči, ko je precenila stroške obdelave majhnih naročil, ki jih je zadruga CELF dejansko imela. Komisija namreč v Odločbi z dne 20. aprila 2004 ni upoštevala dejanskih stroškov obdelave majhnih naročil, ampak je te stroške ocenila na podlagi skupnih stroškov, ki jih je imela zadruga CELF (dodelitev dela skupnih stroškov obdelave majhnih naročil na podlagi ključa porazdelitve, ki se razlikuje za vsako kategorijo stroškov). Za nekatere kategorije stroškov so bili zaradi dodatnih težav, ki naj bi jih povzročala obdelava majhnih naročil v primerjavi z drugimi dejavnostmi zadruge CLEF, uporabljeni množilni koeficienti. Sodišče prve stopnje je ocenilo, da bi bilo te težave mogoče rešiti z uporabo prenosa na daljavo, ki je zadeval dve tretjini majhnih naročil. Menilo je tudi, da je Komisija storila napako pri presoji, ko je za nekatere stroške (in vsekakor za naročila, prenesena na daljavo) uporabila množilne koeficiente, ter ugotovilo, da bi bili stroški, povezani z obdelavo majhnih naročil, brez navedenih koeficientov nižji, poslovni izid te dejavnosti v zvezi z majhnimi naročili pa bi bil pozitiven (600 000 FRF ali 91 469 EUR). Po mnenju Sodišča prve stopnje Komisija torej ni dokazala neobstoja čezmernega nadomestila.

E.   Peta faza

| (33) | Postopek preiskave, ki se je začel z Odločbo Komisije z dne 30. julija 1996, ostaja torej po sodbi Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 odprt, Komisija pa mora sprejeti nov sklep. |
| --- | --- |

(33)

Postopek preiskave, ki se je začel z Odločbo Komisije z dne 30. julija 1996, ostaja torej po sodbi Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 odprt, Komisija pa mora sprejeti nov sklep.

| (34) | Glede na razloge iz sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 in ob upoštevanju dejstva, da je bila odločitev o sprožitvi postopka sprejeta 30. julija 1996, je želela Komisija francoske organe in zainteresirane strani znova pozvati k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(34)

Glede na razloge iz sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 in ob upoštevanju dejstva, da je bila odločitev o sprožitvi postopka sprejeta 30. julija 1996, je želela Komisija francoske organe in zainteresirane strani znova pozvati k predložitvi pripomb.

| (35) | Komisija je sprejela odločitev o podaljšanju postopka z dne 8. aprila 2009 (12) (odločitev C(2009) 2481, „odločitev o podaljšanju postopka“), ki je dopolnila odločitev o sprožitvi postopka z dne 30. julija 1996, hkrati pa je določila nov rok za predložitev pripomb. V njej je navedeno, da je treba obe odločitvi obravnavati kot nedeljivo celoto, da bosta privedli do enega samega formalnega postopka preiskave, in da je treba upoštevati samo odločitev o podaljšanju postopka, če bi se opis dejanskega stanja in prava ali predhodna ocena Komisije v odločitvi o podaljšanju postopka razlikovala od odločitve o sprožitvi postopka z dne 30. julija 1996. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je sprejela odločitev o podaljšanju postopka z dne 8. aprila 2009 (12) (odločitev C(2009) 2481, „odločitev o podaljšanju postopka“), ki je dopolnila odločitev o sprožitvi postopka z dne 30. julija 1996, hkrati pa je določila nov rok za predložitev pripomb. V njej je navedeno, da je treba obe odločitvi obravnavati kot nedeljivo celoto, da bosta privedli do enega samega formalnega postopka preiskave, in da je treba upoštevati samo odločitev o podaljšanju postopka, če bi se opis dejanskega stanja in prava ali predhodna ocena Komisije v odločitvi o podaljšanju postopka razlikovala od odločitve o sprožitvi postopka z dne 30. julija 1996.

| (36) | Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu.

| (37) | Komisija je pripombe francoskih organov prejela 9. junija 2009, pripombe družbe SIDE pa 23. julija 2009. Pripombe družbe SIDE je 24. avgusta 2009 posredovala francoskim organom in jim dala možnost, da predložijo pripombe. Prejela jih je 24. septembra 2009. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je pripombe francoskih organov prejela 9. junija 2009, pripombe družbe SIDE pa 23. julija 2009. Pripombe družbe SIDE je 24. avgusta 2009 posredovala francoskim organom in jim dala možnost, da predložijo pripombe. Prejela jih je 24. septembra 2009.

| (38) | Vendar pa francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, ki so jih predložili že 17. septembra 2002, 17. januarja 2003 in 11. marca 2003 ter jih Komisija ni mogla uporabiti glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008. |
| --- | --- |

(38)

Vendar pa francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, ki so jih predložili že 17. septembra 2002, 17. januarja 2003 in 11. marca 2003 ter jih Komisija ni mogla uporabiti glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008.

| (39) | Službe Komisije so torej z dopisom z dne 8. oktobra 2009 francoske organe opozorile na svojo zahtevo po predložitvi podatkov o omenjenih določenih točkah in navedle, da bo morala Komisija, če teh podatkov ne bo prejela v desetih delovnih dneh, končno odločbo sprejeti na podlagi razpoložljivih podatkov v skladu s členom 13(1) postopkovne uredbe, potem ko bo po potrebi izdala odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (13). |
| --- | --- |

(39)

Službe Komisije so torej z dopisom z dne 8. oktobra 2009 francoske organe opozorile na svojo zahtevo po predložitvi podatkov o omenjenih določenih točkah in navedle, da bo morala Komisija, če teh podatkov ne bo prejela v desetih delovnih dneh, končno odločbo sprejeti na podlagi razpoložljivih podatkov v skladu s členom 13(1) postopkovne uredbe, potem ko bo po potrebi izdala odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (13).

| (40) | Francoski organi so z dopisom z dne 21. oktobra 2009 Komisijo obvestili, da se je na podlagi sodbe sodišča „Tribunal de commerce de Pariz“ (gospodarsko sodišče v Parizu) z dne 9. septembra 2009 začela sodna likvidacija zadruge CELF, ki je prenehala delovati. Poleg tega so v zvezi s podatki, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 8. oktobra 2009, navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009. |
| --- | --- |

(40)

Francoski organi so z dopisom z dne 21. oktobra 2009 Komisijo obvestili, da se je na podlagi sodbe sodišča „Tribunal de commerce de Pariz“ (gospodarsko sodišče v Parizu) z dne 9. septembra 2009 začela sodna likvidacija zadruge CELF, ki je prenehala delovati. Poleg tega so v zvezi s podatki, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 8. oktobra 2009, navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009.

| (41) | Komisija se je torej z Odločbo z dne 20. novembra 2009 (C(2009) 9256, „Odločba o predložitvi podatkov“) odločila Franciji odrediti, naj predloži zahtevane podatke, ker tega kljub večkratnim zahtevam ni storila. |
| --- | --- |

(41)

Komisija se je torej z Odločbo z dne 20. novembra 2009 (C(2009) 9256, „Odločba o predložitvi podatkov“) odločila Franciji odrediti, naj predloži zahtevane podatke, ker tega kljub večkratnim zahtevam ni storila.

| (42) | Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili Komisiji, in da se sklicujejo na pripombe, poslane 9. junija 2009. |
| --- | --- |

(42)

Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili Komisiji, in da se sklicujejo na pripombe, poslane 9. junija 2009.

| (43) | Navesti je treba, da so francoski organi 2. decembra 2009 poslali tudi dopis v zvezi s programom pomoči „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques (program univerzitetnih in znanstvenih knjig)“, imenovanim „Programme Plus“. Ta program pomoči ni predmet tega sklepa. |
| --- | --- |

(43)

Navesti je treba, da so francoski organi 2. decembra 2009 poslali tudi dopis v zvezi s programom pomoči „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques (program univerzitetnih in znanstvenih knjig)“, imenovanim „Programme Plus“. Ta program pomoči ni predmet tega sklepa.

| (44) | Komisija je z dopisom z dne 22. decembra 2009 od francoskih organov zahtevala podatke o položaju zadruge CELF in njenem likvidacijskem postopku. Francoski organi so odgovorili 27. januarja 2010. Pojasnila so poslali tudi 9. marca 2010 in 26. novembra 2010. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je z dopisom z dne 22. decembra 2009 od francoskih organov zahtevala podatke o položaju zadruge CELF in njenem likvidacijskem postopku. Francoski organi so odgovorili 27. januarja 2010. Pojasnila so poslali tudi 9. marca 2010 in 26. novembra 2010.

F.   Postopek pred nacionalnimi sodišči in vprašanja za predhodno odločanje

| (45) | Navesti je treba, da v Franciji potekajo postopki pred nacionalnimi sodišči in da je bila v skladu s temi postopki zadeva predložena Sodišču na podlagi člena 267 PDEU (prejšnji člen 234 ES). V nadaljevanju so na kratko povzete glavne faze teh postopkov. |
| --- | --- |

(45)

Navesti je treba, da v Franciji potekajo postopki pred nacionalnimi sodišči in da je bila v skladu s temi postopki zadeva predložena Sodišču na podlagi člena 267 PDEU (prejšnji člen 234 ES). V nadaljevanju so na kratko povzete glavne faze teh postopkov.

| (46) | Družba SIDE je zadevo predložila francoskim sodiščem na podlagi neposrednega učinka prejšnjega člena 88(3) ES. Sodišče „Cour administrative d’appel de Pariz“ (upravno pritožbeno sodišče v Parizu) je s sodbo z dne 5. oktobra 2004, s katero je bila potrjena sodba sodišča „Tribunal administratif de Pariz“ (upravno sodišče v Parizu) z dne 26. aprila 2001, od Francije zahtevalo izterjavo pomoči, izplačane zadrugi CELF. |
| --- | --- |

(46)

Družba SIDE je zadevo predložila francoskim sodiščem na podlagi neposrednega učinka prejšnjega člena 88(3) ES. Sodišče „Cour administrative d’appel de Pariz“ (upravno pritožbeno sodišče v Parizu) je s sodbo z dne 5. oktobra 2004, s katero je bila potrjena sodba sodišča „Tribunal administratif de Pariz“ (upravno sodišče v Parizu) z dne 26. aprila 2001, od Francije zahtevalo izterjavo pomoči, izplačane zadrugi CELF.

| (47) | „Conseil d’Etat“, ki mu je bila predložena kasacijska pritožba, je s sodbo z dne 29. marca 2006 potrdil nekatere vidike sodbe sodišča „Cour administrative d’appel“, zlasti dejstvo, da zadevne pomoči niso bile preprosto nadomestilo za obveznosti javne službe (14), da jih nacionalno sodišče ne more opredeliti kot veljavne pomoči in da se zadruga CELF ne more sklicevati na upravičeno pričakovanje. |
| --- | --- |

(47)

„Conseil d’Etat“, ki mu je bila predložena kasacijska pritožba, je s sodbo z dne 29. marca 2006 potrdil nekatere vidike sodbe sodišča „Cour administrative d’appel“, zlasti dejstvo, da zadevne pomoči niso bile preprosto nadomestilo za obveznosti javne službe (14), da jih nacionalno sodišče ne more opredeliti kot veljavne pomoči in da se zadruga CELF ne more sklicevati na upravičeno pričakovanje.

| (48) | Kljub temu pa je „Conseil d’Etat“ v sodbi z dne 29. marca 2006 odločil, da prekine odločanje o pritožbah, dokler Sodišče EU ne odloči o vprašanjih za predhodno odločanje, ki mu jih je postavil glede obveznosti nacionalnega sodišča v zvezi z državno pomočjo, ki ni bila priglašena, vendar je bila pozneje z Odločbo Komisije razglašena za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(48)

Kljub temu pa je „Conseil d’Etat“ v sodbi z dne 29. marca 2006 odločil, da prekine odločanje o pritožbah, dokler Sodišče EU ne odloči o vprašanjih za predhodno odločanje, ki mu jih je postavil glede obveznosti nacionalnega sodišča v zvezi z državno pomočjo, ki ni bila priglašena, vendar je bila pozneje z Odločbo Komisije razglašena za združljivo s skupnim trgom.

| (49) | Sodišče EU je v sodbi z dne 12. februarja 2008 (15) razsodilo:
  „Člen 88(3), zadnji stavek, ES je treba razlagati tako, da nacionalno sodišče ni dolžno naložiti vračila pomoči, ki je bila izvajana v nasprotju s to določbo, če je Komisija sprejela dokončno odločitev, da je navedena pomoč združljiva s skupnim trgom glede na člen 87 ES. V skladu s pravom Skupnosti mora prejemniku pomoči naložiti plačilo obresti za obdobje nezakonitosti. V okviru svojega nacionalnega prava lahko, če je to predvideno, poleg tega naloži vračilo nezakonite pomoči kljub pravici države članice, da pomoč kasneje ponovno izvaja. Prav tako lahko ugodi odškodninskim zahtevkom za škodo, ki je nastala zaradi nezakonitosti pomoči.
  V postopku, kot je ta iz spora v glavni stvari, obveznost iz člena 88(3), zadnji stavek, ES, da se odpravi učinke nezakonitosti pomoči, zajema pri izračunu zneskov, ki jih mora plačati prejemnik, razen v izjemnih okoliščinah, tudi obdobje od sprejetja odločbe Komisije, s katero je bila ugotovljena združljivost te pomoči s skupnim trgom, do razglasitve ničnosti navedene odločbe s strani sodišča Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(49)

Sodišče EU je v sodbi z dne 12. februarja 2008 (15) razsodilo:

„Člen 88(3), zadnji stavek, ES je treba razlagati tako, da nacionalno sodišče ni dolžno naložiti vračila pomoči, ki je bila izvajana v nasprotju s to določbo, če je Komisija sprejela dokončno odločitev, da je navedena pomoč združljiva s skupnim trgom glede na člen 87 ES. V skladu s pravom Skupnosti mora prejemniku pomoči naložiti plačilo obresti za obdobje nezakonitosti. V okviru svojega nacionalnega prava lahko, če je to predvideno, poleg tega naloži vračilo nezakonite pomoči kljub pravici države članice, da pomoč kasneje ponovno izvaja. Prav tako lahko ugodi odškodninskim zahtevkom za škodo, ki je nastala zaradi nezakonitosti pomoči.

V postopku, kot je ta iz spora v glavni stvari, obveznost iz člena 88(3), zadnji stavek, ES, da se odpravi učinke nezakonitosti pomoči, zajema pri izračunu zneskov, ki jih mora plačati prejemnik, razen v izjemnih okoliščinah, tudi obdobje od sprejetja odločbe Komisije, s katero je bila ugotovljena združljivost te pomoči s skupnim trgom, do razglasitve ničnosti navedene odločbe s strani sodišča Skupnosti.“

| (50) | „Conseil d’Etat“ je po upoštevanju sodbe Sodišča EU z dne 12. februarja 2008 in zgoraj navedene sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 v sodbi z dne 19. decembra 2008 razveljavil člene 2, 3 in 4 zgoraj navedene sodbe sodišča „Cour administrative d’appel de Pariz“ z dne 5. oktobra 2004 in odločil naslednje. |
| --- | --- |

(50)

„Conseil d’Etat“ je po upoštevanju sodbe Sodišča EU z dne 12. februarja 2008 in zgoraj navedene sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 v sodbi z dne 19. decembra 2008 razveljavil člene 2, 3 in 4 zgoraj navedene sodbe sodišča „Cour administrative d’appel de Pariz“ z dne 5. oktobra 2004 in odločil naslednje.

| (51) | Najprej, ministru za kulturo in komunikacije je naloženo, naj izterja obresti v zvezi z državno pomočjo, izplačano zadrugi CELF, od leta 1980 do datuma sodbe „Conseil d’Etat“, izračunane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (16). Ministru je tudi naloženo, naj pozneje izterja obresti, ki bodo dolgovane od datuma sodbe „Conseil d’Etat“ do datuma, ko bo bodisi dokončno ugotovljena združljivost pomoči s skupnim trgom bodisi pomoč dokončno povrnjena. |
| --- | --- |

(51)

Najprej, ministru za kulturo in komunikacije je naloženo, naj izterja obresti v zvezi z državno pomočjo, izplačano zadrugi CELF, od leta 1980 do datuma sodbe „Conseil d’Etat“, izračunane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (16). Ministru je tudi naloženo, naj pozneje izterja obresti, ki bodo dolgovane od datuma sodbe „Conseil d’Etat“ do datuma, ko bo bodisi dokončno ugotovljena združljivost pomoči s skupnim trgom bodisi pomoč dokončno povrnjena.

| (52) | Poleg tega je „Conseil d’Etat“ prekinil odločanje, dokler Sodišče EU ne odloči o naslednjih vprašanjih za predhodno odločanje:






  „1. | Ali lahko nacionalno sodišče prekine odločanje o vprašanju obveznosti povračila državne pomoči, dokler Komisija z dokončno odločbo ne odloči o združljivosti pomoči s pravili skupnega trga, če je sodišče Skupnosti prvo odločbo Komisije, s katero je bila ta pomoč razglašena za združljivo, razglasilo za nično? |
| --- | --- | --- |

(52)

Poleg tega je „Conseil d’Etat“ prekinil odločanje, dokler Sodišče EU ne odloči o naslednjih vprašanjih za predhodno odločanje:

„1.

Ali lahko nacionalno sodišče prekine odločanje o vprašanju obveznosti povračila državne pomoči, dokler Komisija z dokončno odločbo ne odloči o združljivosti pomoči s pravili skupnega trga, če je sodišče Skupnosti prvo odločbo Komisije, s katero je bila ta pomoč razglašena za združljivo, razglasilo za nično?

| 2. | Ali lahko to, da je Komisija trikrat razglasila pomoč za združljivo s skupnim trgom, preden je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti razglasilo te odločbe za nične, pomeni izjemno okoliščino, zaradi katere lahko nacionalno sodišče omeji obveznost povračila pomoči?“ |
| --- | --- |

2.

Ali lahko to, da je Komisija trikrat razglasila pomoč za združljivo s skupnim trgom, preden je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti razglasilo te odločbe za nične, pomeni izjemno okoliščino, zaradi katere lahko nacionalno sodišče omeji obveznost povračila pomoči?“

| (53) | Sodišče EU je 11. marca 2010 (17) o navedenih vprašanjih za predhodno odločanje razsodilo:






  „1. | Nacionalno sodišče, ki na podlagi člena 88(3) ES odloča o zahtevku za povračilo nezakonite državne pomoči, ne sme odložiti sprejetja odločbe o tem zahtevku, dokler se Komisija Evropskih skupnosti ne izreče o združljivosti pomoči s skupnim trgom, potem ko je bila predhodna pozitivna odločba razglašena za nično. |
| --- | --- | --- |

(53)

Sodišče EU je 11. marca 2010 (17) o navedenih vprašanjih za predhodno odločanje razsodilo:

„1.

Nacionalno sodišče, ki na podlagi člena 88(3) ES odloča o zahtevku za povračilo nezakonite državne pomoči, ne sme odložiti sprejetja odločbe o tem zahtevku, dokler se Komisija Evropskih skupnosti ne izreče o združljivosti pomoči s skupnim trgom, potem ko je bila predhodna pozitivna odločba razglašena za nično.

| 2. | Sprejetje treh odločb Komisije Evropskih skupnosti, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo s skupnim trgom in ki jih je sodišče Skupnosti razglasilo za nične, ne pomeni izjemne okoliščine, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to pomoč, če je bila ta izvršena ob kršitvi člena 88(3) ES.“ |
| --- | --- |

2.

Sprejetje treh odločb Komisije Evropskih skupnosti, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo s skupnim trgom in ki jih je sodišče Skupnosti razglasilo za nične, ne pomeni izjemne okoliščine, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to pomoč, če je bila ta izvršena ob kršitvi člena 88(3) ES.“

2.   OPIS ZADEVNEGA UKREPA

| (54) | Francoski organi so Komisiji sporočili, da se je ministrstvo za kulturo leta 1980 v skladu s smernicami splošne politike francoske vlade v zvezi s promocijo knjig in literature v francoskem jeziku odločilo dodeliti pomoči izvoznim posrednikom, ki bodo sprejemali vse vrste naročil, ne glede na njihov znesek in donosnost. Ti ukrepi so bili sprejeti, da se odpravijo pomanjkljivosti trga in spodbudi ohranjanje dejavnosti v zvezi z nedonosnimi majhnimi naročili na trgu izvoznega posredništva. |
| --- | --- |

(54)

Francoski organi so Komisiji sporočili, da se je ministrstvo za kulturo leta 1980 v skladu s smernicami splošne politike francoske vlade v zvezi s promocijo knjig in literature v francoskem jeziku odločilo dodeliti pomoči izvoznim posrednikom, ki bodo sprejemali vse vrste naročil, ne glede na njihov znesek in donosnost. Ti ukrepi so bili sprejeti, da se odpravijo pomanjkljivosti trga in spodbudi ohranjanje dejavnosti v zvezi z nedonosnimi majhnimi naročili na trgu izvoznega posredništva.

| (55) | Po navedbah francoskih organov so se majhne knjigarne s sedežem na predvsem nefrankofonskih območjih, ki so bila včasih težko dostopna in/ali oddaljena, srečevale z resnimi težavami z oskrbo, ker njihovega povpraševanja ni bilo mogoče zadovoljiti po tradicionalnih distribucijskih poteh, kadar so bile količine naročenih del nezadostne ali skupna cena naročenih knjig ni bila dovolj visoka, da bi bila storitev lahko donosna. |
| --- | --- |

(55)

Po navedbah francoskih organov so se majhne knjigarne s sedežem na predvsem nefrankofonskih območjih, ki so bila včasih težko dostopna in/ali oddaljena, srečevale z resnimi težavami z oskrbo, ker njihovega povpraševanja ni bilo mogoče zadovoljiti po tradicionalnih distribucijskih poteh, kadar so bile količine naročenih del nezadostne ali skupna cena naročenih knjig ni bila dovolj visoka, da bi bila storitev lahko donosna.

| (56) | Po navedbah francoskih organov naj bi zadevne pomoči izvoznim posrednikom torej omogočile, da bi izpolnili vsa naročila knjigarnarjev s sedežem v tujini na predvsem nefrankofonskih območjih, ne glede na njihov znesek, donosnost in namembnost. Cilj pomoči je bil, da bi se v okviru francoske politike podpiranja kulturne raznolikosti zagotovila optimalna distribucija knjig v francoskem jeziku in da bi se tako spodbujalo razširjanje literature v francoskem jeziku po vsem svetu. |
| --- | --- |

(56)

Po navedbah francoskih organov naj bi zadevne pomoči izvoznim posrednikom torej omogočile, da bi izpolnili vsa naročila knjigarnarjev s sedežem v tujini na predvsem nefrankofonskih območjih, ne glede na njihov znesek, donosnost in namembnost. Cilj pomoči je bil, da bi se v okviru francoske politike podpiranja kulturne raznolikosti zagotovila optimalna distribucija knjig v francoskem jeziku in da bi se tako spodbujalo razširjanje literature v francoskem jeziku po vsem svetu.

| (57) | Mehanizem pomoči, ki so ga izbrali francoski organi, imenovan „Programme petites commandes“ (program majhnih naročil), je vključeval subvencijo, katere namen je bil nadomestiti dodatne stroške obdelave majhnih naročil, ki so jih francoski organi opredelili kot naročila do vključno zneska 500 francoskih frankov (FRF), kar je približno 76 EUR. |
| --- | --- |

(57)

Mehanizem pomoči, ki so ga izbrali francoski organi, imenovan „Programme petites commandes“ (program majhnih naročil), je vključeval subvencijo, katere namen je bil nadomestiti dodatne stroške obdelave majhnih naročil, ki so jih francoski organi opredelili kot naročila do vključno zneska 500 francoskih frankov (FRF), kar je približno 76 EUR.

| (58) | Kot navajajo francoski organi, se je moralo podjetje, ki je subvencije prejemalo, obvezati, da bo direkciji za knjigo in branje pri ministrstvu za kulturo sporočilo vse podatke v zvezi s splošno dejavnostjo podjetja (skupni promet, finančne izkaze, predloge proračuna, kopije odločitev, s katerimi so ti podatki potrjeni, če je potrebno, poročilo revizorja in povzetek plač), ter vse dokumente v zvezi s subvencionirano dejavnostjo, zlasti poročilo o porabi subvencij, s katerim je utemeljeno izvajanje storitev, za katere je bila prejšnje leto dodeljena subvencija. |
| --- | --- |

(58)

Kot navajajo francoski organi, se je moralo podjetje, ki je subvencije prejemalo, obvezati, da bo direkciji za knjigo in branje pri ministrstvu za kulturo sporočilo vse podatke v zvezi s splošno dejavnostjo podjetja (skupni promet, finančne izkaze, predloge proračuna, kopije odločitev, s katerimi so ti podatki potrjeni, če je potrebno, poročilo revizorja in povzetek plač), ter vse dokumente v zvezi s subvencionirano dejavnostjo, zlasti poročilo o porabi subvencij, s katerim je utemeljeno izvajanje storitev, za katere je bila prejšnje leto dodeljena subvencija.

| (59) | V praksi je imelo od programa „majhnih naročil“ korist eno samo podjetje, to je zadruga CELF. Po navedbah francoskih organov je moralo podjetje svoji vlogi za subvencijo za naslednje leto vsako leto priložiti utemeljitev dodatnih stroškov, ustvarjenih s storitvijo v zvezi z majhnimi naročili. Četrtina subvencije, odobrene prejšnje leto, je bila zadrugi CELF dejansko izplačana na začetku leta, preostanek pa ji je bil dodeljen jeseni, potem ko so javni organi preučili predlog proračuna podjetja prejemnika in nihanja, evidentirana v prvem delu poslovnega leta. Dogovorjeno je bilo, da se preostale vsote odštejejo od subvencij, predvidenih za naslednje leto, če znesek pomoči ni porabljen v celoti. Poleg tega je ministrstvo za kulturo kot povabljeni opazovalec sodelovalo na upravnih odborih in generalnih skupščinah zadruge CELF. |
| --- | --- |

(59)

V praksi je imelo od programa „majhnih naročil“ korist eno samo podjetje, to je zadruga CELF. Po navedbah francoskih organov je moralo podjetje svoji vlogi za subvencijo za naslednje leto vsako leto priložiti utemeljitev dodatnih stroškov, ustvarjenih s storitvijo v zvezi z majhnimi naročili. Četrtina subvencije, odobrene prejšnje leto, je bila zadrugi CELF dejansko izplačana na začetku leta, preostanek pa ji je bil dodeljen jeseni, potem ko so javni organi preučili predlog proračuna podjetja prejemnika in nihanja, evidentirana v prvem delu poslovnega leta. Dogovorjeno je bilo, da se preostale vsote odštejejo od subvencij, predvidenih za naslednje leto, če znesek pomoči ni porabljen v celoti. Poleg tega je ministrstvo za kulturo kot povabljeni opazovalec sodelovalo na upravnih odborih in generalnih skupščinah zadruge CELF.

| (60) | Pojasniti je treba, da se je od leta 1997 zadevna pomoč nenehno zniževala, leta 2002 pa je bila ukinjena. Zadruga CELF je torej vsako leto od leta 1980 do konca leta 2001 prejela pomoč, ki je bila po navedbah francoskih organov namenjena znižanju stroškov obdelave majhnih naročil iz tujine za knjige v francoskem jeziku. Zadruga CELF je od leta 1980 do konca leta 2001 skupaj prejela 4,8 milijona EUR pomoči.

  Preglednica


  Zneski pomoči, dodeljeni zadrugi CELF od leta 1980 iz naslova obdelave „majhnih naročil“

  Podatki, ki so jih predložili francoski organi
  (zneski so zaokroženi v EUR)






  Leto | Znesek pomoči |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 91 469,41 |
| 1981 | 91 469,41 |
| 1982 | 205 806,17 |
| 1983 | 164 644,94 |
| 1984 | 137 204,12 |
| 1985 | 141 777,59 |
| 1986 | 248 491,90 |
| 1987 | 214 953,11 |
| 1988 | 213 428,62 |
| 1989 | 259 163,33 |
| 1990 | 304 898,03 |
| 1991 | 373 500,09 |
| 1992 | 422 283,78 |
| 1993 | 382 647,03 |
| 1994 | 304 898,03 |
| 1995 | 304 898,03 |
| 1996 | 304 898,03 |
| 1997 | 243 918,43 |
| 1998 | 182 938,82 |
| 1999 | 121 959,21 |
| 2000 | 60 979,61 |
| 2001 | 38 112,25 |
| 2002 | 0 |

(60)

Pojasniti je treba, da se je od leta 1997 zadevna pomoč nenehno zniževala, leta 2002 pa je bila ukinjena. Zadruga CELF je torej vsako leto od leta 1980 do konca leta 2001 prejela pomoč, ki je bila po navedbah francoskih organov namenjena znižanju stroškov obdelave majhnih naročil iz tujine za knjige v francoskem jeziku. Zadruga CELF je od leta 1980 do konca leta 2001 skupaj prejela 4,8 milijona EUR pomoči.

Preglednica

Zneski pomoči, dodeljeni zadrugi CELF od leta 1980 iz naslova obdelave „majhnih naročil“

Podatki, ki so jih predložili francoski organi

(zneski so zaokroženi v EUR)

Leto

Znesek pomoči

1980

91 469,41

1981

91 469,41

1982

205 806,17

1983

164 644,94

1984

137 204,12

1985

141 777,59

1986

248 491,90

1987

214 953,11

1988

213 428,62

1989

259 163,33

1990

304 898,03

1991

373 500,09

1992

422 283,78

1993

382 647,03

1994

304 898,03

1995

304 898,03

1996

304 898,03

1997

243 918,43

1998

182 938,82

1999

121 959,21

2000

60 979,61

2001

38 112,25

2002

0

3.   PRIPOMBE FRANCIJE IN DRUZBE SIDE PO PODALJSANJU POSTOPKA

| (61) | Francoski organi so v odgovoru z dne 9. junija 2009 na odločitev o podaljšanju postopka izrazili zlasti naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(61)

Francoski organi so v odgovoru z dne 9. junija 2009 na odločitev o podaljšanju postopka izrazili zlasti naslednje pripombe.

| (62) | Najprej so navedli, da se strinjajo z analizo Komisije, v skladu s katero pomoč za zadrugo CELF pomeni državno pomoč ter v skladu s katero se odstopanja iz člena 107(2) in (3)(a) in (b) PDEU ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(62)

Najprej so navedli, da se strinjajo z analizo Komisije, v skladu s katero pomoč za zadrugo CELF pomeni državno pomoč ter v skladu s katero se odstopanja iz člena 107(2) in (3)(a) in (b) PDEU ne uporabljajo.

| (63) | Francoski organi v okviru ocene pomoči glede na člen 107(3)(c) in (d) PDEU niso predložili novih podatkov v zvezi s sorazmernostjo pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Francoski organi v okviru ocene pomoči glede na člen 107(3)(c) in (d) PDEU niso predložili novih podatkov v zvezi s sorazmernostjo pomoči.

| (64) | Poleg tega so navedli, da je po njihovem mnenju naloga, dodeljena zadrugi CELF, storitev splošnega pomena v smislu člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega so navedli, da je po njihovem mnenju naloga, dodeljena zadrugi CELF, storitev splošnega pomena v smislu člena 106(2) PDEU.

| (65) | Nazadnje in predvsem so se sklicevali na obstoj izjemnih okoliščin, zaradi katerih Komisija ne bi smela odrediti izterjave pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Nazadnje in predvsem so se sklicevali na obstoj izjemnih okoliščin, zaradi katerih Komisija ne bi smela odrediti izterjave pomoči.

| (66) | Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, predložene v letih 2002 in 2003, ki jih Komisija ni mogla uporabiti glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008. Komisija je poslala dopis z opozorilom z dne 8. oktobra 2009, potem pa se je 20. novembra 2009 v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 odločila od francoskih organov zahtevati, naj predložijo podatke. Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 odgovorili, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili. |
| --- | --- |

(66)

Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, predložene v letih 2002 in 2003, ki jih Komisija ni mogla uporabiti glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008. Komisija je poslala dopis z opozorilom z dne 8. oktobra 2009, potem pa se je 20. novembra 2009 v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999 odločila od francoskih organov zahtevati, naj predložijo podatke. Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 odgovorili, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili.

| (67) | Družba SIDE je v pripombah z dne 23. julija 2009 navedla zlasti naslednje. |
| --- | --- |

(67)

Družba SIDE je v pripombah z dne 23. julija 2009 navedla zlasti naslednje.

| (68) | Družba SIDE je opozorila, da je pomoč prejela samo zadruga CELF, po njenem mnenju namreč dejavnost zadruge CELF ni značilna samo zanjo, saj naj bi bilo izpolnjevanje naročil vseh velikosti, tudi najmanjših, ki jih oddajo geografsko razpršene knjigarne, in njihovo združevanje, da se založnikom oddajo večja naročila, po mnenju družbe SIDE prav opredelitev dejavnosti izvoznega posredništva. Družba SIDE je še navedla, da ji pomoč ni bila zavrnjena zaradi domnevnega pomanjkanja preglednosti, ampak ker je zasebno podjetje, ne založniška zadruga. |
| --- | --- |

(68)

Družba SIDE je opozorila, da je pomoč prejela samo zadruga CELF, po njenem mnenju namreč dejavnost zadruge CELF ni značilna samo zanjo, saj naj bi bilo izpolnjevanje naročil vseh velikosti, tudi najmanjših, ki jih oddajo geografsko razpršene knjigarne, in njihovo združevanje, da se založnikom oddajo večja naročila, po mnenju družbe SIDE prav opredelitev dejavnosti izvoznega posredništva. Družba SIDE je še navedla, da ji pomoč ni bila zavrnjena zaradi domnevnega pomanjkanja preglednosti, ampak ker je zasebno podjetje, ne založniška zadruga.

| (69) | Poleg tega je podrobno izpodbijala dejstvo, da naj bi bile pomoči nujne. Pri tem je zlasti menila, da je pojem „majhna naročila“ samovoljen, in spodbijala številke, ki so jih predložili francoski organi. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega je podrobno izpodbijala dejstvo, da naj bi bile pomoči nujne. Pri tem je zlasti menila, da je pojem „majhna naročila“ samovoljen, in spodbijala številke, ki so jih predložili francoski organi.

| (70) | Poleg tega je menila, da pomoč ne more biti upravičena na podlagi člena 106(2) PDEU, in se oprla zlasti na sodbe nacionalnih sodišč v zvezi z dejavnostjo zadruge CELF. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega je menila, da pomoč ne more biti upravičena na podlagi člena 106(2) PDEU, in se oprla zlasti na sodbe nacionalnih sodišč v zvezi z dejavnostjo zadruge CELF.

| (71) | Nazadnje je družba SIDE navedla, da po njenem mnenju v obravnavanem primeru ni izjemnih okoliščin, na podlagi katerih bi bilo mogoče omejiti obveznost vračila. |
| --- | --- |

(71)

Nazadnje je družba SIDE navedla, da po njenem mnenju v obravnavanem primeru ni izjemnih okoliščin, na podlagi katerih bi bilo mogoče omejiti obveznost vračila.

4.   OCENA POMOČI

| (72) | Ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč in ali ga je po potrebi mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. Komisija mora pri oceni upoštevati zlasti sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008. |
| --- | --- |

(72)

Ugotoviti je treba, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč in ali ga je po potrebi mogoče šteti za združljivega z notranjim trgom. Komisija mora pri oceni upoštevati zlasti sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008.

A.   Ocena ukrepa glede na člen 107(1) PDEU

| (73) | Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(73)

Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (74) | Kot je bilo navedeno že v odločitvi o podaljšanju postopka, Komisija najprej opozarja, da njena ugotovitev, v skladu s katero zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu Pogodbe, nikoli ni povzročila pomislekov, ne v različnih fazah postopka pred Komisijo, ne pred sodišči Evropske unije (18), niti pred nacionalnimi sodišči (19). Tako so francoski organi v odgovoru z dne 9. junija 2009 navedli, da se strinjajo z analizo Komisije, v skladu s katero pomoč za zadrugo CELF pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(74)

Kot je bilo navedeno že v odločitvi o podaljšanju postopka, Komisija najprej opozarja, da njena ugotovitev, v skladu s katero zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu Pogodbe, nikoli ni povzročila pomislekov, ne v različnih fazah postopka pred Komisijo, ne pred sodišči Evropske unije (18), niti pred nacionalnimi sodišči (19). Tako so francoski organi v odgovoru z dne 9. junija 2009 navedli, da se strinjajo z analizo Komisije, v skladu s katero pomoč za zadrugo CELF pomeni državno pomoč.

| (75) | Komisija meni, da zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (prejšnji člen 87(1) ES) iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(75)

Komisija meni, da zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (prejšnji člen 87(1) ES) iz naslednjih razlogov.

| (76) | Najprej, ukrep daje zadrugi CELF prednost, ker lahko zniža stroške majhnih naročil. Je selektiven, ker je bila v praksi do njega upravičena samo zadruga CELF. |
| --- | --- |

(76)

Najprej, ukrep daje zadrugi CELF prednost, ker lahko zniža stroške majhnih naročil. Je selektiven, ker je bila v praksi do njega upravičena samo zadruga CELF.

| (77) | Poleg tega se financira s proračunskimi sredstvi francoske države, to je iz državnih sredstev. O izvajanju ukrepa je odločalo ministrstvo za kulturo, zato so zanj odgovorni francoski organi. |
| --- | --- |

(77)

Poleg tega se financira s proračunskimi sredstvi francoske države, to je iz državnih sredstev. O izvajanju ukrepa je odločalo ministrstvo za kulturo, zato so zanj odgovorni francoski organi.

| (78) | Ukrep lahko nadalje vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco. Pomoč je namreč dodeljena francoskim posrednikom (v praksi zadrugi CELF), ki izvažajo knjige v francoskem jeziku, predvsem v nefrankofonske države. Navedeni francoski posredniki torej vsaj potencialno konkurirajo drugim izvoznim posrednikom za knjige v francoskem jeziku iz drugih frankofonskih držav Evropske unije (iz Belgije in Luksemburga). Te ugotovitve ne spremeni dejstvo, da se vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence, ki ju povzroča ta ukrep, zdita majhna. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Komisiji namreč ni treba dokazati dejanskega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami in dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak zadostuje, da obstaja verjetnost, da lahko pomoč vpliva na trgovino in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(78)

Ukrep lahko nadalje vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco. Pomoč je namreč dodeljena francoskim posrednikom (v praksi zadrugi CELF), ki izvažajo knjige v francoskem jeziku, predvsem v nefrankofonske države. Navedeni francoski posredniki torej vsaj potencialno konkurirajo drugim izvoznim posrednikom za knjige v francoskem jeziku iz drugih frankofonskih držav Evropske unije (iz Belgije in Luksemburga). Te ugotovitve ne spremeni dejstvo, da se vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence, ki ju povzroča ta ukrep, zdita majhna. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Komisiji namreč ni treba dokazati dejanskega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami in dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak zadostuje, da obstaja verjetnost, da lahko pomoč vpliva na trgovino in izkrivlja konkurenco.

| (79) | Nazadnje Komisija meni, da pogoji za uporabo sodne prakse Altmark niso izpolnjeni. Sodišče je v sodbi z dne 24. julija 2003 (20) pojasnilo, pod katerimi pogoji subvencija za podjetje, pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne pomeni državne pomoči: „prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te pa morajo biti jasno opredeljene; drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno; tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti; četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti“. |
| --- | --- |

(79)

Nazadnje Komisija meni, da pogoji za uporabo sodne prakse Altmark niso izpolnjeni. Sodišče je v sodbi z dne 24. julija 2003 (20) pojasnilo, pod katerimi pogoji subvencija za podjetje, pooblaščeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ne pomeni državne pomoči: „prvič, podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te pa morajo biti jasno opredeljene; drugič, merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno; tretjič, nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je nujno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti; četrtič, če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti“.

| (80) | V obravnavanem primeru in ne da bi bilo treba preučiti vsakega od pogojev, ker so ti kumulativni, Komisija ugotavlja, da zadruga CELF ni bila izbrana s postopkom za oddajo javnega naročila in da raven nadomestila ni bila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s proizvodnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(80)

V obravnavanem primeru in ne da bi bilo treba preučiti vsakega od pogojev, ker so ti kumulativni, Komisija ugotavlja, da zadruga CELF ni bila izbrana s postopkom za oddajo javnega naročila in da raven nadomestila ni bila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s proizvodnimi sredstvi.

| (81) | V teh okoliščinah pomoč, dodeljena zadrugi CELF, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ker so prisotni vsi sestavni elementi pojma državna pomoč. |
| --- | --- |

(81)

V teh okoliščinah pomoč, dodeljena zadrugi CELF, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ker so prisotni vsi sestavni elementi pojma državna pomoč.

| (82) | Francoski organi zadevnega ukrepa niso priglasili Komisiji. Pomoč je bila torej dodeljena v nasprotju s členom 108(3) PDEU, ki določa, da mora biti Komisija obveščena o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. Pomoč je bila torej dodeljena nezakonito. |
| --- | --- |

(82)

Francoski organi zadevnega ukrepa niso priglasili Komisiji. Pomoč je bila torej dodeljena v nasprotju s členom 108(3) PDEU, ki določa, da mora biti Komisija obveščena o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. Pomoč je bila torej dodeljena nezakonito.

| (83) | Ker pomeni zadevni ukrep državno pomoč, je treba oceniti njegovo združljivost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(83)

Ker pomeni zadevni ukrep državno pomoč, je treba oceniti njegovo združljivost z notranjim trgom.

B.   Ocena ukrepa glede na člen 107(2) in (3) PDEU

| (84) | Komisija meni, da se odstopanja iz člena 107(2) PDEU v obravnavanem primeru ne uporabljajo, ker zadevni ukrepi očitno niso namenjeni ciljem, opredeljenim v teh določbah. |
| --- | --- |

(84)

Komisija meni, da se odstopanja iz člena 107(2) PDEU v obravnavanem primeru ne uporabljajo, ker zadevni ukrepi očitno niso namenjeni ciljem, opredeljenim v teh določbah.

| (85) | Pomoč prav tako ne izpolnjuje pogojev, določenih z odstopanjem iz člena 107(3)(a) PDEU, ker ni bila namenjena pospeševanju razvoja območij, ki bi lahko bila upravičena do navedene določbe. V tem primeru tudi ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(b) PDEU v zvezi s pospeševanjem izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa, saj zadevni ukrep ni bil namenjen pospeševanju tovrstnega projekta. Ker pomoč ni bila namenjena niti odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice, se za obravnavani primer ne uporablja niti odstopanje iz drugega dela člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(85)

Pomoč prav tako ne izpolnjuje pogojev, določenih z odstopanjem iz člena 107(3)(a) PDEU, ker ni bila namenjena pospeševanju razvoja območij, ki bi lahko bila upravičena do navedene določbe. V tem primeru tudi ni mogoče uporabiti odstopanja iz člena 107(3)(b) PDEU v zvezi s pospeševanjem izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa, saj zadevni ukrep ni bil namenjen pospeševanju tovrstnega projekta. Ker pomoč ni bila namenjena niti odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice, se za obravnavani primer ne uporablja niti odstopanje iz drugega dela člena 107(3)(b) PDEU.

| (86) | Komisija mora torej presoditi, ali se člen 107(3)(c) in (d) PDEU uporablja (prejšnji člen 87(3)(c) in (d) ES). |
| --- | --- |

(86)

Komisija mora torej presoditi, ali se člen 107(3)(c) in (d) PDEU uporablja (prejšnji člen 87(3)(c) in (d) ES).

| (87) | Ob upoštevanju sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 je treba razlikovati med pomočmi, izplačanimi po začetku veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji (po 1. novembru 1993), ter pomočmi, ki so bile izplačane pred tem začetkom veljavnosti in za katere je treba uporabiti materialna pravila, ki so veljala v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(87)

Ob upoštevanju sodbe Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 je treba razlikovati med pomočmi, izplačanimi po začetku veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji (po 1. novembru 1993), ter pomočmi, ki so bile izplačane pred tem začetkom veljavnosti in za katere je treba uporabiti materialna pravila, ki so veljala v zadevnem obdobju.

| (88) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila četrtina subvencije, odobrene prejšnje leto, zadrugi CELF izplačana na začetku leta, preostanek pa ji je bil dodeljen jeseni, potem ko so javni organi preučili predlog proračuna podjetja prejemnika in nihanja, evidentirana v prvem delu poslovnega leta. Če znesek pomoči ni bil porabljen v celoti, so se preostale vsote odštele od subvencij, predvidenih za naslednje leto. Subvencija, izplačana za leto 1993, je bila torej delno izplačana na začetku leta 1993, preostanek pa je bil dodeljen jeseni 1993. Francoski organi so odločitev o dodelitvi pomoči za leto 1993 sprejeli konec leta 1992 ali na začetku leta 1993, a vsekakor pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji. Komisija torej meni, da je treba pomoč, izplačano za leto 1993, oceniti na podlagi pravnih pravil, ki so se uporabljala pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(88)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila četrtina subvencije, odobrene prejšnje leto, zadrugi CELF izplačana na začetku leta, preostanek pa ji je bil dodeljen jeseni, potem ko so javni organi preučili predlog proračuna podjetja prejemnika in nihanja, evidentirana v prvem delu poslovnega leta. Če znesek pomoči ni bil porabljen v celoti, so se preostale vsote odštele od subvencij, predvidenih za naslednje leto. Subvencija, izplačana za leto 1993, je bila torej delno izplačana na začetku leta 1993, preostanek pa je bil dodeljen jeseni 1993. Francoski organi so odločitev o dodelitvi pomoči za leto 1993 sprejeli konec leta 1992 ali na začetku leta 1993, a vsekakor pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji. Komisija torej meni, da je treba pomoč, izplačano za leto 1993, oceniti na podlagi pravnih pravil, ki so se uporabljala pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji.

(a)   Ocena pomoči glede na člen 107(3)(d) PDEU

| (89) | Člen 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) določa, da se „[k]ot združljiv[a] z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

(89)

Člen 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) določa, da se „[k]ot združljiv[a] z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“.

| (90) | Treba je torej preveriti, ali so pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane od leta 1994 do konca leta 2001, dejansko imele kulturni cilj in ali so škodovale trgovinskim pogojem in konkurenci v Evropski uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ali ne. |
| --- | --- |

(90)

Treba je torej preveriti, ali so pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane od leta 1994 do konca leta 2001, dejansko imele kulturni cilj in ali so škodovale trgovinskim pogojem in konkurenci v Evropski uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi, ali ne.

(i)   Kulturni cilj

| (91) | Komisija najprej opozarja, da je Sodišče prve stopnje kulturni cilj pomoči, izplačanih zadrugi CELF, priznalo v zgoraj navedeni sodbi z dne 18. septembra 1995. Tako je Sodišče prve stopnje v točki 62 navedene sodbe menilo, da se „[g]lede kulturnega cilja spornih pomoči [...] stranki strinjata, da je cilj, ki si ga prizadeva doseči francoska vlada, razširjanje francoskega jezika in literature. V zvezi s tem Sodišče prve stopnje ugotavlja tudi, da so bili podatki, ki so bili na voljo Komisiji, ko je sprejela Odločbo, vključno s podatki iz dopisa zastopnika tožeče stranke z dne 7. septembra 1992, taki, da so podpirali njeno presojo glede resničnosti in legitimnosti tega cilja. V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da presoja cilja spornih pomoči za Komisijo ni pomenila posebnih težav in da ji ni bilo treba pridobiti drugih podatkov za priznanje kulturne narave tega cilja.“ |
| --- | --- |

(91)

Komisija najprej opozarja, da je Sodišče prve stopnje kulturni cilj pomoči, izplačanih zadrugi CELF, priznalo v zgoraj navedeni sodbi z dne 18. septembra 1995. Tako je Sodišče prve stopnje v točki 62 navedene sodbe menilo, da se „[g]lede kulturnega cilja spornih pomoči [...] stranki strinjata, da je cilj, ki si ga prizadeva doseči francoska vlada, razširjanje francoskega jezika in literature. V zvezi s tem Sodišče prve stopnje ugotavlja tudi, da so bili podatki, ki so bili na voljo Komisiji, ko je sprejela Odločbo, vključno s podatki iz dopisa zastopnika tožeče stranke z dne 7. septembra 1992, taki, da so podpirali njeno presojo glede resničnosti in legitimnosti tega cilja. V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da presoja cilja spornih pomoči za Komisijo ni pomenila posebnih težav in da ji ni bilo treba pridobiti drugih podatkov za priznanje kulturne narave tega cilja.“

| (92) | Francoski organi so namreč navedli, da imajo zadevne pomoči kulturni cilj, ki vključuje spodbujanje razširjanja del v francoskem jeziku v nefrankofonskih državah. To je bila torej premišljena politika za ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(92)

Francoski organi so namreč navedli, da imajo zadevne pomoči kulturni cilj, ki vključuje spodbujanje razširjanja del v francoskem jeziku v nefrankofonskih državah. To je bila torej premišljena politika za ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti na mednarodni ravni.

| (93) | Ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti pa sta med temeljnimi načeli evropskega modela. Vključeni sta v člen 167(1) PDEU (prejšnji člen 151(1) ES): „Unija prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“, in člen 167(4), ki določa: „Unija pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb Pogodb upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.“ |
| --- | --- |

(93)

Ohranjanje in spodbujanje kulturne raznolikosti pa sta med temeljnimi načeli evropskega modela. Vključeni sta v člen 167(1) PDEU (prejšnji člen 151(1) ES): „Unija prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino“, in člen 167(4), ki določa: „Unija pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb Pogodb upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.“

| (94) | Komisija torej meni, da so imele pomoči, ki so jih francoski organi dodelili zadrugi CELF, da bi zagotovili razširjanje del v francoskem jeziku, kulturni cilj. |
| --- | --- |

(94)

Komisija torej meni, da so imele pomoči, ki so jih francoski organi dodelili zadrugi CELF, da bi zagotovili razširjanje del v francoskem jeziku, kulturni cilj.

(ii)   Merilo škodovanja trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi

| (95) | Komisija mora torej preveriti, ali so bili zadevni ukrepi dejansko nujni in sorazmerni glede na cilj kulturne politike, ki so si ga prizadevali doseči francoski organi. |
| --- | --- |

(95)

Komisija mora torej preveriti, ali so bili zadevni ukrepi dejansko nujni in sorazmerni glede na cilj kulturne politike, ki so si ga prizadevali doseči francoski organi.

| (96) | Najprej je treba opozoriti, da je treba v skladu z zgoraj navedeno sodbo Sodišča prve stopnje z dne 28. februarja 2002 zadevne ukrepe presojati na trgu izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(96)

Najprej je treba opozoriti, da je treba v skladu z zgoraj navedeno sodbo Sodišča prve stopnje z dne 28. februarja 2002 zadevne ukrepe presojati na trgu izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku.

| (97) | Prvič, presoditi je treba, ali je pomoč nujna. |
| --- | --- |

(97)

Prvič, presoditi je treba, ali je pomoč nujna.

| (98) | Po navedbah francoskih organov je ministrstvo za kulturo ukrepe zasnovalo leta 1980, ko so nekateri akterji v stroki (skupina Hachette in Messageries du livre) želeli zapustiti trg izvoznega posredništva. Kot navajajo francoski organi, je bil sporni mehanizem uveden, da se spodbudi vključevanje gospodarskih subjektov na trg, da bi bilo mogoče izpolniti vsa naročila knjig v francoskem jeziku, ki jih oddajo knjigarne na nefrankofonskih območjih. To je zagotavljalo, da so lahko knjige v francoskem jeziku dosegle vse knjigarne, vključno z najmanjšimi v oddaljenih državah, tudi če so potrebovale le nekaj knjig, ki so jih poleg tega pogosto izdali različni založniki. |
| --- | --- |

(98)

Po navedbah francoskih organov je ministrstvo za kulturo ukrepe zasnovalo leta 1980, ko so nekateri akterji v stroki (skupina Hachette in Messageries du livre) želeli zapustiti trg izvoznega posredništva. Kot navajajo francoski organi, je bil sporni mehanizem uveden, da se spodbudi vključevanje gospodarskih subjektov na trg, da bi bilo mogoče izpolniti vsa naročila knjig v francoskem jeziku, ki jih oddajo knjigarne na nefrankofonskih območjih. To je zagotavljalo, da so lahko knjige v francoskem jeziku dosegle vse knjigarne, vključno z najmanjšimi v oddaljenih državah, tudi če so potrebovale le nekaj knjig, ki so jih poleg tega pogosto izdali različni založniki.

| (99) | Po drugi strani je družba SIDE v okviru pripomb, ki jih je poslala po odločitvi o podaljšanju postopka, navedla, da zadevna pomoč ni bila nujna. Čeprav je res, da so nekateri akterji leta 1980 opustili posredniško dejavnost, družba SIDE opozarja, da je bila sama prav takrat ustanovljena za vključitev na trg. Poleg tega nasprotuje dejstvu, da je imela zadruga CELF posebno dejavnost obdelave majhnih naročil. Družba SIDE zlasti spodbija podatke o številkah, ki so jih predložili francoski organi, ter meni, da so si podatki v zvezi z zadrugo CELF in družbo SIDE o deležu glede na njun zadevni promet, število računov in število vrstic naročil precej podobni. Splošneje družba SIDE spodbija pojem „majhna naročila“, kot so ga opredelili francoski organi. Po njenem mnenju naj bi bil ta pojem samovoljen, saj stroški obdelave naročila niso odvisni od njegovega zneska, ampak od števila vrstic naročila. |
| --- | --- |

(99)

Po drugi strani je družba SIDE v okviru pripomb, ki jih je poslala po odločitvi o podaljšanju postopka, navedla, da zadevna pomoč ni bila nujna. Čeprav je res, da so nekateri akterji leta 1980 opustili posredniško dejavnost, družba SIDE opozarja, da je bila sama prav takrat ustanovljena za vključitev na trg. Poleg tega nasprotuje dejstvu, da je imela zadruga CELF posebno dejavnost obdelave majhnih naročil. Družba SIDE zlasti spodbija podatke o številkah, ki so jih predložili francoski organi, ter meni, da so si podatki v zvezi z zadrugo CELF in družbo SIDE o deležu glede na njun zadevni promet, število računov in število vrstic naročil precej podobni. Splošneje družba SIDE spodbija pojem „majhna naročila“, kot so ga opredelili francoski organi. Po njenem mnenju naj bi bil ta pojem samovoljen, saj stroški obdelave naročila niso odvisni od njegovega zneska, ampak od števila vrstic naročila.

| (100) | Komisija meni, da ni treba dokončno odločiti o vprašanju nujnosti pomoči, ker sta pogoja nujnosti in sorazmernosti kumulativna in ker bo v uvodni izjavi 121 ugotovljeno, da izpolnitev pogoja sorazmernosti ni dokazana. |
| --- | --- |

(100)

Komisija meni, da ni treba dokončno odločiti o vprašanju nujnosti pomoči, ker sta pogoja nujnosti in sorazmernosti kumulativna in ker bo v uvodni izjavi 121 ugotovljeno, da izpolnitev pogoja sorazmernosti ni dokazana.

| (101) | Drugič, Komisija ugotavlja, da sta vpliv na trgovino v Evropski uniji in izkrivljanje konkurence, ki ju je povzročil ukrep, zelo majhna, pri čemer je treba upoštevati zadevne zneske ukrepa, dejstvo, da so knjige v francoskem jeziku in knjige v drugih jezikih težko zamenljive, ter precejšnjo razliko med količino knjig v francoskem jeziku, ki jih v nefrankofonske države izvažajo iz Francije po eni strani ter Belgije in Luksemburga po drugi strani. |
| --- | --- |

(101)

Drugič, Komisija ugotavlja, da sta vpliv na trgovino v Evropski uniji in izkrivljanje konkurence, ki ju je povzročil ukrep, zelo majhna, pri čemer je treba upoštevati zadevne zneske ukrepa, dejstvo, da so knjige v francoskem jeziku in knjige v drugih jezikih težko zamenljive, ter precejšnjo razliko med količino knjig v francoskem jeziku, ki jih v nefrankofonske države izvažajo iz Francije po eni strani ter Belgije in Luksemburga po drugi strani.

| (102) | Natančneje, Komisija glede trga izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku navaja, da zadruga CELF in družba SIDE v okviru svoje dejavnosti izvoznega posredništva distribuirata knjige v nefrankofonske države in na nefrankofonska ozemlja. V frankofonskih državah namreč lokalni trg pokrivajo veliki založniki s podružnicami ali zastopniki. Izvozno posredništvo ima torej zgolj zelo postransko vlogo na frankofonskih trgih, ki pa so glavni trgi za knjige v francoskem jeziku. |
| --- | --- |

(102)

Natančneje, Komisija glede trga izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku navaja, da zadruga CELF in družba SIDE v okviru svoje dejavnosti izvoznega posredništva distribuirata knjige v nefrankofonske države in na nefrankofonska ozemlja. V frankofonskih državah namreč lokalni trg pokrivajo veliki založniki s podružnicami ali zastopniki. Izvozno posredništvo ima torej zgolj zelo postransko vlogo na frankofonskih trgih, ki pa so glavni trgi za knjige v francoskem jeziku.

| (103) | Na nacionalnem trgu izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku so prisotni splošni posredniki, kot sta družba SIDE in zadruga CELF, in nekaj specializiranih posrednikov, ki v zanemarljivem obsegu prodajajo tudi neposredno končnim uporabnikom in so zato nekoliko konkurenčni obema splošnima posrednikoma, ter določeno število knjigarn, ki izpolnjujejo naročila tujih knjigarnarjev in spletnih knjigarn, čeprav samo občasno, in katerih dejavnost je bila med zadevnimi ukrepi razmeroma omejena. |
| --- | --- |

(103)

Na nacionalnem trgu izvoznega posredništva za knjige v francoskem jeziku so prisotni splošni posredniki, kot sta družba SIDE in zadruga CELF, in nekaj specializiranih posrednikov, ki v zanemarljivem obsegu prodajajo tudi neposredno končnim uporabnikom in so zato nekoliko konkurenčni obema splošnima posrednikoma, ter določeno število knjigarn, ki izpolnjujejo naročila tujih knjigarnarjev in spletnih knjigarn, čeprav samo občasno, in katerih dejavnost je bila med zadevnimi ukrepi razmeroma omejena.

| (104) | Pritožnik je bil na zadevnem trgu torej glavni gospodarski subjekt, ki so mu sporni ukrepi škodovali. Po eni strani francoski organi trdijo, da je bil program v zvezi z majhnimi naročili načeloma dostopen vsakemu podjetju, ki bi zaprosilo zanj, če bi sprejelo pogoje v zvezi z dodelitvijo pomoči. Navajajo, da je bila odločitev ministrstva za kulturo leta 1991 o zavrnitvi družbe SIDE upravičena, ker družba SIDE ni hotela izpolniti zahteve po preglednosti, ki je bila pogoj za pridobitev navedenih pomoči. Po drugi strani je družba SIDE navedla, da so se francoski organi odločili za zavrnitev, ker je bila zasebno podjetje, ne založniška zadruga. Poleg tega je ministrstvo za kulturo, ki je želelo končati postopek, leta 1996 po ugotovitvi ničnosti Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993 družbo SIDE opozorilo, da program pomoči za majhna naročila ni po naravi namenjen izključno za zadrugo CELF. V dopisu z dne 3. septembra 1996 ji je predlagalo, da bi na srečanju preučili, ali je sposobna zagotavljati enake storitve, kot jih zagotavlja zadruga CELF, pod enakimi pogoji preglednosti. Na srečanju, ki je potekalo 26. septembra 1996, je vodstvo družbe SIDE ministrstvo za kulturo obvestilo, da ne želi uporabljati programa, katerega združljivost s pravom Skupnosti bi Komisija lahko spodbijala. |
| --- | --- |

(104)

Pritožnik je bil na zadevnem trgu torej glavni gospodarski subjekt, ki so mu sporni ukrepi škodovali. Po eni strani francoski organi trdijo, da je bil program v zvezi z majhnimi naročili načeloma dostopen vsakemu podjetju, ki bi zaprosilo zanj, če bi sprejelo pogoje v zvezi z dodelitvijo pomoči. Navajajo, da je bila odločitev ministrstva za kulturo leta 1991 o zavrnitvi družbe SIDE upravičena, ker družba SIDE ni hotela izpolniti zahteve po preglednosti, ki je bila pogoj za pridobitev navedenih pomoči. Po drugi strani je družba SIDE navedla, da so se francoski organi odločili za zavrnitev, ker je bila zasebno podjetje, ne založniška zadruga. Poleg tega je ministrstvo za kulturo, ki je želelo končati postopek, leta 1996 po ugotovitvi ničnosti Odločbe Komisije z dne 18. maja 1993 družbo SIDE opozorilo, da program pomoči za majhna naročila ni po naravi namenjen izključno za zadrugo CELF. V dopisu z dne 3. septembra 1996 ji je predlagalo, da bi na srečanju preučili, ali je sposobna zagotavljati enake storitve, kot jih zagotavlja zadruga CELF, pod enakimi pogoji preglednosti. Na srečanju, ki je potekalo 26. septembra 1996, je vodstvo družbe SIDE ministrstvo za kulturo obvestilo, da ne želi uporabljati programa, katerega združljivost s pravom Skupnosti bi Komisija lahko spodbijala.

| (105) | Vsekakor se zdi, da je iz elementov, navedenih v uvodni izjavi 101 in naslednjih, razvidno, da so zadevni ukrepi razmeroma omejeno škodovali trgovinskim pogojem in konkurenci v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(105)

Vsekakor se zdi, da je iz elementov, navedenih v uvodni izjavi 101 in naslednjih, razvidno, da so zadevni ukrepi razmeroma omejeno škodovali trgovinskim pogojem in konkurenci v Evropski uniji.

| (106) | Tretjič, vendar pa mora Komisija za ugotovitev, ali je ukrep dejansko sorazmeren, primerjati tudi znesek prejetih pomoči s stroški, ki jih je imela zadruga CELF, da bi dosegla cilj, za katerega so si prizadevali francoski organi. |
| --- | --- |

(106)

Tretjič, vendar pa mora Komisija za ugotovitev, ali je ukrep dejansko sorazmeren, primerjati tudi znesek prejetih pomoči s stroški, ki jih je imela zadruga CELF, da bi dosegla cilj, za katerega so si prizadevali francoski organi.

| (107) | V zvezi s tem je treba opozoriti na različne faze postopka obdelave naročil, glede katerih se stranki strinjata:






  (a) | prejem naročilnice knjigarnarja; |
| --- | --- | --- |

(107)

V zvezi s tem je treba opozoriti na različne faze postopka obdelave naročil, glede katerih se stranki strinjata:

(a)

prejem naročilnice knjigarnarja;

| (b) | kodifikacija naročila; |
| --- | --- |

(b)

kodifikacija naročila;

| (c) | prevzem naročila; |
| --- | --- |

(c)

prevzem naročila;

| (d) | pošiljanje naročila k založniku; |
| --- | --- |

(d)

pošiljanje naročila k založniku;

| (e) | prejem del; |
| --- | --- |

(e)

prejem del;

| (f) | dodelitev fizičnega prostora za vsako stranko, „predal“, v katerem so shranjene naročene knjige; |
| --- | --- |

(f)

dodelitev fizičnega prostora za vsako stranko, „predal“, v katerem so shranjene naročene knjige;

| (g) | pakiranje. |
| --- | --- |

(g)

pakiranje.

| (108) | Po navedbah francoskih organov je zadruga CELF krila nekatere stroške, povezane z obdelavo „majhnih naročil“. Po mnenju francoskih organov ustvarjajo nekatera naročila na trgu izvoznega posredništva dodatne stroške, in sicer take, da storitev ne more biti donosna. Francoski organi so navedli, da so za opredelitev „majhnega naročila“ izbrali prag 500 FRF (76,22 EUR) in da je bil ta prag določen empirično. Pojasnili so, da so lahko nekatera naročila, manjša od 500 FRF, donosna, medtem ko druga, višja od tega zneska, niso. Cilj je bil najti ekonomsko sprejemljivo metodo, da bi bila zadruga CELF pripravljena prevzeti majhna naročila, čeprav ne dovolj donosna. |
| --- | --- |

(108)

Po navedbah francoskih organov je zadruga CELF krila nekatere stroške, povezane z obdelavo „majhnih naročil“. Po mnenju francoskih organov ustvarjajo nekatera naročila na trgu izvoznega posredništva dodatne stroške, in sicer take, da storitev ne more biti donosna. Francoski organi so navedli, da so za opredelitev „majhnega naročila“ izbrali prag 500 FRF (76,22 EUR) in da je bil ta prag določen empirično. Pojasnili so, da so lahko nekatera naročila, manjša od 500 FRF, donosna, medtem ko druga, višja od tega zneska, niso. Cilj je bil najti ekonomsko sprejemljivo metodo, da bi bila zadruga CELF pripravljena prevzeti majhna naročila, čeprav ne dovolj donosna.

| (109) | Kot je Komisija navedla v odločitvi o podaljšanju postopka, morajo francoski organi v okviru analize združljivosti določiti znesek in resničnost stroškov, ki jih je imela zadruga CELF. |
| --- | --- |

(109)

Kot je Komisija navedla v odločitvi o podaljšanju postopka, morajo francoski organi v okviru analize združljivosti določiti znesek in resničnost stroškov, ki jih je imela zadruga CELF.

| (110) | V zvezi s tem je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka od francoskih organov zahtevala, naj ji predložijo nekatere podatke, da bi lahko oblikovala sklepe na podlagi sodbe Sodišča prve stopnje in odločila o sorazmernosti pomoči. Komisija je zahtevala, naj ji predložijo zlasti naslednje:






  — | dovolj utemeljene razloge, zaradi katerih podatki o stroških, povezani z majhnimi naročili, niso bili na voljo za različna zadevna leta, in zadosten dokaz v zvezi z razlogi, zaradi katerih bi bila lahko sprejemljiva ekstrapolacija samo na podlagi leta 1994, |
| --- | --- | --- |

(110)

V zvezi s tem je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka od francoskih organov zahtevala, naj ji predložijo nekatere podatke, da bi lahko oblikovala sklepe na podlagi sodbe Sodišča prve stopnje in odločila o sorazmernosti pomoči. Komisija je zahtevala, naj ji predložijo zlasti naslednje:

—

dovolj utemeljene razloge, zaradi katerih podatki o stroških, povezani z majhnimi naročili, niso bili na voljo za različna zadevna leta, in zadosten dokaz v zvezi z razlogi, zaradi katerih bi bila lahko sprejemljiva ekstrapolacija samo na podlagi leta 1994,

| — | podatke, ki omogočajo upoštevanje dejanskih stroškov (in ne preprostih ocen) obdelave majhnih naročil leta 1994 (vsaj za nekatere kategorije stroškov), in morebitne dovolj utemeljene razloge, zaradi katerih je bila ocena teh stroškov na podlagi skupnih stroškov zadruge CELF sprejemljiva, |
| --- | --- |

—

podatke, ki omogočajo upoštevanje dejanskih stroškov (in ne preprostih ocen) obdelave majhnih naročil leta 1994 (vsaj za nekatere kategorije stroškov), in morebitne dovolj utemeljene razloge, zaradi katerih je bila ocena teh stroškov na podlagi skupnih stroškov zadruge CELF sprejemljiva,

| — | prepričljive ključe porazdelitve stroškov, na podlagi katerih je mogoče del skupnih stroškov pripisati obdelavi majhnih naročil in ki jih je zlasti mogoče uporabiti za vsako kategorijo stroškov v celotnem zadevnem obdobju, |
| --- | --- |

—

prepričljive ključe porazdelitve stroškov, na podlagi katerih je mogoče del skupnih stroškov pripisati obdelavi majhnih naročil in ki jih je zlasti mogoče uporabiti za vsako kategorijo stroškov v celotnem zadevnem obdobju,

| — | podatke o gibanju deleža elektronsko posredovanih naročil v zadevnih letih, |
| --- | --- |

—

podatke o gibanju deleža elektronsko posredovanih naročil v zadevnih letih,

| — | stroške, povezane z majhnimi naročili, brez neupravičenih množilnih koeficientov, |
| --- | --- |

—

stroške, povezane z majhnimi naročili, brez neupravičenih množilnih koeficientov,

| — | izračun stroškov, ki jih je imela zadruga CELF pri obdelavi majhnih naročil, brez uporabe množilnih koeficientov in tudi ob uporabi množilnih koeficientov samo pri naročilih, ki niso elektronsko posredovana, |
| --- | --- |

—

izračun stroškov, ki jih je imela zadruga CELF pri obdelavi majhnih naročil, brez uporabe množilnih koeficientov in tudi ob uporabi množilnih koeficientov samo pri naročilih, ki niso elektronsko posredovana,

| — | stališče francoskih organov do izračuna Sodišča prve stopnje, v skladu s katerim bi bili stroški, povezani z obdelavo majhnih naročil, brez navedenih koeficientov nižji za več kot 635 000 FRF (96 805,13 EUR), tudi brez upoštevanja drugih kategorij stroškov, kot so tiste, za katere je bil uporabljen koeficient „tri“. Opozoriti je treba, da bi bil glede na izračun Sodišča prve stopnje poslovni izid dejavnosti obdelave majhnih naročil posledično pozitiven za več kot 600 000 FRF (91 469,41 EUR), |
| --- | --- |

—

stališče francoskih organov do izračuna Sodišča prve stopnje, v skladu s katerim bi bili stroški, povezani z obdelavo majhnih naročil, brez navedenih koeficientov nižji za več kot 635 000 FRF (96 805,13 EUR), tudi brez upoštevanja drugih kategorij stroškov, kot so tiste, za katere je bil uporabljen koeficient „tri“. Opozoriti je treba, da bi bil glede na izračun Sodišča prve stopnje poslovni izid dejavnosti obdelave majhnih naročil posledično pozitiven za več kot 600 000 FRF (91 469,41 EUR),

| — | stališče francoskih organov do možnosti za zadrugo CELF, da ima razumen dobiček. |
| --- | --- |

—

stališče francoskih organov do možnosti za zadrugo CELF, da ima razumen dobiček.

| (111) | Kot je Komisija navedla že v odločitvi o podaljšanju postopka, ne more uporabiti poročil o uporabi programa obdelave majhnih naročil, ki so jih francoski organi v dopisu z dne 17. januarja 2003 predložili za leta od 1994 do 2001, niti pojasnil v zvezi z izvedbo analize analitičnega knjigovodstva, predloženih v dopisu z dne 5. marca 1998, ker francoski organi niso dodatno pojasnili in posodobili podatkov. |
| --- | --- |

(111)

Kot je Komisija navedla že v odločitvi o podaljšanju postopka, ne more uporabiti poročil o uporabi programa obdelave majhnih naročil, ki so jih francoski organi v dopisu z dne 17. januarja 2003 predložili za leta od 1994 do 2001, niti pojasnil v zvezi z izvedbo analize analitičnega knjigovodstva, predloženih v dopisu z dne 5. marca 1998, ker francoski organi niso dodatno pojasnili in posodobili podatkov.

| (112) | Vendar pa francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, ki so jih predložili že 17. septembra 2002, 17. januarja 2003 in 11. marca 2003 ter jih Komisija kot takih glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 ni mogla uporabiti. |
| --- | --- |

(112)

Vendar pa francoski organi niso predložili podrobnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala v odločitvi o podaljšanju postopka, ampak so se glede sorazmernosti pomoči samo sklicevali na podatke, ki so jih predložili že 17. septembra 2002, 17. januarja 2003 in 11. marca 2003 ter jih Komisija kot takih glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 ni mogla uporabiti.

| (113) | Službe Komisije so torej z dopisom z dne 8. oktobra 2009 francoske organe opozorile na svojo zahtevo za predložitev podatkov o navedenih podrobnih točkah in navedle, da bo morala Komisija, če teh podatkov ne bo prejela v desetih delovnih dneh, končno odločbo sprejeti na podlagi razpoložljivih podatkov v skladu s členom 13(1) postopkovne uredbe, potem ko bo po potrebi izdala odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(113)

Službe Komisije so torej z dopisom z dne 8. oktobra 2009 francoske organe opozorile na svojo zahtevo za predložitev podatkov o navedenih podrobnih točkah in navedle, da bo morala Komisija, če teh podatkov ne bo prejela v desetih delovnih dneh, končno odločbo sprejeti na podlagi razpoložljivih podatkov v skladu s členom 13(1) postopkovne uredbe, potem ko bo po potrebi izdala odredbo o predložitvi podatkov na podlagi člena 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (114) | Francoski organi so z dopisom z dne 21. oktobra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009. |
| --- | --- |

(114)

Francoski organi so z dopisom z dne 21. oktobra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009.

| (115) | Komisija se je torej z Odločbo z dne 20. novembra 2009 („odredba o predložitvi podatkov“) odločila Franciji odrediti, naj predloži zahtevane podatke, ker jih kljub večkratnim zahtevam ni predložila. |
| --- | --- |

(115)

Komisija se je torej z Odločbo z dne 20. novembra 2009 („odredba o predložitvi podatkov“) odločila Franciji odrediti, naj predloži zahtevane podatke, ker jih kljub večkratnim zahtevam ni predložila.

| (116) | Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili Komisiji, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009. |
| --- | --- |

(116)

Francoski organi so z dopisom z dne 2. decembra 2009 navedli, da nimajo dodatnih podatkov, ki bi jih lahko predložili Komisiji, in se sklicevali na pripombe, poslane 9. junija 2009.

| (117) | Člen 13 postopkovne uredbe določa, da se „[p]regled morebitne nezakonite pomoči [...] zaključi z odločbo [...] Če država članica ne izpolni odredbe o predložitvi podatkov, se ta odločba sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov.“ |
| --- | --- |

(117)

Člen 13 postopkovne uredbe določa, da se „[p]regled morebitne nezakonite pomoči [...] zaključi z odločbo [...] Če država članica ne izpolni odredbe o predložitvi podatkov, se ta odločba sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov.“

| (118) | Kot je navedeno zgoraj, francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, ki jih je večkrat zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009. |
| --- | --- |

(118)

Kot je navedeno zgoraj, francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, ki jih je večkrat zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009.

| (119) | V skladu s členom 13 postopkovne uredbe Komisija torej sklep sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in sorazmernost te pomoči. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s členom 13 postopkovne uredbe Komisija torej sklep sprejme na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in sorazmernost te pomoči.

| (120) | Glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 in podatke, ki jih ima na voljo Komisija, se zdi, da se ni mogoče opreti na ekstrapolacijo ocenjenih stroškov obdelave majhnih naročil za leto 1994. Prav tako se zdi, da ni mogoče uporabiti neupravičenih ključev porazdelitev stroškov in se opreti na podatke, za katere so bili uporabljeni neutemeljeni množilni koeficienti, zlasti za elektronsko posredovana naročila. Glede na izračun stroškov, povezanih z obdelavo majhnih naročil, iz sodbe Sodišča prve stopnje in ker francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče odgovoriti na dvome, ki jih je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka sprožila glede sorazmernosti pomoči, deficitarnost dejavnosti obdelave majhnih naročil ni dokazana. |
| --- | --- |

(120)

Glede na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 in podatke, ki jih ima na voljo Komisija, se zdi, da se ni mogoče opreti na ekstrapolacijo ocenjenih stroškov obdelave majhnih naročil za leto 1994. Prav tako se zdi, da ni mogoče uporabiti neupravičenih ključev porazdelitev stroškov in se opreti na podatke, za katere so bili uporabljeni neutemeljeni množilni koeficienti, zlasti za elektronsko posredovana naročila. Glede na izračun stroškov, povezanih z obdelavo majhnih naročil, iz sodbe Sodišča prve stopnje in ker francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče odgovoriti na dvome, ki jih je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka sprožila glede sorazmernosti pomoči, deficitarnost dejavnosti obdelave majhnih naročil ni dokazana.

| (121) | Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da pomoči, izplačane med letoma 1994 in 2001, izpolnjujejo merilo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(121)

Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da pomoči, izplačane med letoma 1994 in 2001, izpolnjujejo merilo sorazmernosti.

| (122) | Te pomoči torej niso združljive na podlagi člena 107(3)(d) PDEU. |
| --- | --- |

(122)

Te pomoči torej niso združljive na podlagi člena 107(3)(d) PDEU.

(b)   Ocena pomoči glede na člen 107(3)(c) PDEU

| (123) | Člen 107(3)(c) PDEU (prejšnji člen 87(3)(c) ES) določa, da se „[k]ot združljiv[a] z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

(123)

Člen 107(3)(c) PDEU (prejšnji člen 87(3)(c) ES) določa, da se „[k]ot združljiv[a] z notranjim trgom [...] lahko šteje [...] pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

| (124) | V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 odstopanja iz člena 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) ni mogoče uporabiti za pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane med letoma 1980 in 1993. Ugotoviti je torej treba, ali bi bilo zanje mogoče uporabiti člen 107(3)(c) PDEU (prejšnji člen 87(3)(c) ES). |
| --- | --- |

(124)

V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 odstopanja iz člena 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) ni mogoče uporabiti za pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane med letoma 1980 in 1993. Ugotoviti je torej treba, ali bi bilo zanje mogoče uporabiti člen 107(3)(c) PDEU (prejšnji člen 87(3)(c) ES).

| (125) | Enako je treba storiti za pomoči, izplačane od leta 1994 do konca leta 2001, za katere je Komisija v uvodni izjavi 122 tega sklepa ugotovila, da se odstopanje iz člena 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) zanje ne uporablja. |
| --- | --- |

(125)

Enako je treba storiti za pomoči, izplačane od leta 1994 do konca leta 2001, za katere je Komisija v uvodni izjavi 122 tega sklepa ugotovila, da se odstopanje iz člena 107(3)(d) PDEU (prejšnji člen 87(3)(d) ES) zanje ne uporablja.

| (126) | Da bi Komisija ugotovila, ali bi bilo mogoče člen 107(3)(c) PDEU uporabiti kot podlago združljivosti, mora preveriti, ali je cilj zadevne pomoči dejansko v skupnem interesu in ali ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(126)

Da bi Komisija ugotovila, ali bi bilo mogoče člen 107(3)(c) PDEU uporabiti kot podlago združljivosti, mora preveriti, ali je cilj zadevne pomoči dejansko v skupnem interesu in ali ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (127) | Komisija meni, da je pomoč dejansko v skupnem interesu, kot je bilo opredeljeno zgoraj. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila s tem, ko je bilo v Pogodbo o Evropski uniji uvedeno odstopanje, določeno v prejšnjem členu 87(3)(d) ES (zdaj člen 107(3)(d) PDEU), potrjena politika, ki ji je Komisija sledila na podlagi prejšnjega člena 92(3)(c) pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji. Komisija je namreč v preteklosti na podlagi tega člena dovoljevala pomoči s kulturnimi cilji. To prakso so potrdila sodišča Evropske unije, na primer v zgoraj navedeni sodbi Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 1995, v kateri je Sodišče prve stopnje menilo, da Komisija na podlagi prejšnjega člena 92(3)(c) ES lahko sprejme ugodno odločbo v zvezi s tremi programi pomoči, ki jih upravlja zadruga CELF (pomoči za letalski tovor, programa „Page à Page“ in „Programme Plus“). |
| --- | --- |

(127)

Komisija meni, da je pomoč dejansko v skupnem interesu, kot je bilo opredeljeno zgoraj. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bila s tem, ko je bilo v Pogodbo o Evropski uniji uvedeno odstopanje, določeno v prejšnjem členu 87(3)(d) ES (zdaj člen 107(3)(d) PDEU), potrjena politika, ki ji je Komisija sledila na podlagi prejšnjega člena 92(3)(c) pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji. Komisija je namreč v preteklosti na podlagi tega člena dovoljevala pomoči s kulturnimi cilji. To prakso so potrdila sodišča Evropske unije, na primer v zgoraj navedeni sodbi Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 1995, v kateri je Sodišče prve stopnje menilo, da Komisija na podlagi prejšnjega člena 92(3)(c) ES lahko sprejme ugodno odločbo v zvezi s tremi programi pomoči, ki jih upravlja zadruga CELF (pomoči za letalski tovor, programa „Page à Page“ in „Programme Plus“).

| (128) | Po drugi strani po mnenju Komisije ni dokazano, da so bile pomoči sorazmerne glede na zastavljeni cilj. |
| --- | --- |

(128)

Po drugi strani po mnenju Komisije ni dokazano, da so bile pomoči sorazmerne glede na zastavljeni cilj.

| (129) | Komisija je v odločitvi o podaljšanju postopka in nato v odredbi o predložitvi podatkov od francoskih organov zahtevala, naj predložijo pripombe o sorazmernosti pomoči glede na člen 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je v odločitvi o podaljšanju postopka in nato v odredbi o predložitvi podatkov od francoskih organov zahtevala, naj predložijo pripombe o sorazmernosti pomoči glede na člen 107(3)(c) PDEU.

| (130) | Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati sorazmernost pomoči, izplačanih od leta 1980, in ki jih je ta zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009. |
| --- | --- |

(130)

Kot je bilo navedeno zgoraj, francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati sorazmernost pomoči, izplačanih od leta 1980, in ki jih je ta zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009.

| (131) | Komisija v skladu s členom 13 postopkovne uredbe ta sklep torej sprejema na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in njeno sorazmernost. |
| --- | --- |

(131)

Komisija v skladu s členom 13 postopkovne uredbe ta sklep torej sprejema na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in njeno sorazmernost.

| (132) | Predhodno predstavljeno sklepanje o sorazmernosti pomoči v okviru člena 107(3)(d) PDEU se smiselno uporablja tudi tu. |
| --- | --- |

(132)

Predhodno predstavljeno sklepanje o sorazmernosti pomoči v okviru člena 107(3)(d) PDEU se smiselno uporablja tudi tu.

| (133) | Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da izplačane pomoči izpolnjujejo merilo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(133)

Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da izplačane pomoči izpolnjujejo merilo sorazmernosti.

| (134) | Skratka, Komisija meni, da zadevni ukrep ni združljiv z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(134)

Skratka, Komisija meni, da zadevni ukrep ni združljiv z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

C.   Ocena ukrepa glede na člen 106(2) PDEU

| (135) | Francoski organi so večkrat trdili, da je bila zadruga CELF pooblaščena za opravljanje javne službe in da je treba sporne ukrepe oceniti glede na določbe člena 106(2) PDEU (prejšnji člen 86(2) ES). |
| --- | --- |

(135)

Francoski organi so večkrat trdili, da je bila zadruga CELF pooblaščena za opravljanje javne službe in da je treba sporne ukrepe oceniti glede na določbe člena 106(2) PDEU (prejšnji člen 86(2) ES).

| (136) | Ta člen določa, da „[p]odjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.“ |
| --- | --- |

(136)

Ta člen določa, da „[p]odjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.“

| (137) | V obravnavanem primeru se je treba najprej vprašati o obstoju storitve splošnega gospodarskega pomena. Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da imajo države članice, razen v sektorjih, v katerih je to vprašanje že urejeno s predpisi Evropske unije, široko diskrecijsko pravico glede narave storitev, ki se lahko opredelijo kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato je naloga Komisije poskrbeti, da se ta diskrecijska pravica uporablja brez očitne napake, kar zadeva opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(137)

V obravnavanem primeru se je treba najprej vprašati o obstoju storitve splošnega gospodarskega pomena. Iz sodne prakse Sodišča izhaja, da imajo države članice, razen v sektorjih, v katerih je to vprašanje že urejeno s predpisi Evropske unije, široko diskrecijsko pravico glede narave storitev, ki se lahko opredelijo kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato je naloga Komisije poskrbeti, da se ta diskrecijska pravica uporablja brez očitne napake, kar zadeva opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (138) | V obravnavanem primeru so francoski organi večkrat navedli, da je zadruga CELF pooblaščena za posebno nalogo opravljanja kulturnih javnih storitev, ki vključujejo izpolnitev vsakega naročila za delo v francoskem jeziku, ki ga oddajo knjigarnarji v tujini, ne glede na obseg in naravo naročila. Komisija meni, da bi ta naloga lahko dejansko pomenila storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(138)

V obravnavanem primeru so francoski organi večkrat navedli, da je zadruga CELF pooblaščena za posebno nalogo opravljanja kulturnih javnih storitev, ki vključujejo izpolnitev vsakega naročila za delo v francoskem jeziku, ki ga oddajo knjigarnarji v tujini, ne glede na obseg in naravo naročila. Komisija meni, da bi ta naloga lahko dejansko pomenila storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (139) | Drugič, preveriti je treba, ali je bila zadruga CELF dejansko pooblaščena za to storitev splošnega gospodarskega pomena. V skladu s sodno prakso Evropske unije je morala namreč država zadevna podjetja pooblastiti za opravljanje obravnavane storitve z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica. |
| --- | --- |

(139)

Drugič, preveriti je treba, ali je bila zadruga CELF dejansko pooblaščena za to storitev splošnega gospodarskega pomena. V skladu s sodno prakso Evropske unije je morala namreč država zadevna podjetja pooblastiti za opravljanje obravnavane storitve z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država članica.

| (140) | V obravnavanem primeru so francoski organi predložili več pogodb, sklenjenih med zadrugo CELF in ministrstvom za kulturo, iz katerih naj bi bilo po njihovem mnenju razvidno, da je bila zadruga CELF dejansko pooblaščena za opravljanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Po navedbah francoskih organov je direkcija za knjigo in branje do leta 2001 sklepala letne pogodbe z zadrugo CELF. |
| --- | --- |

(140)

V obravnavanem primeru so francoski organi predložili več pogodb, sklenjenih med zadrugo CELF in ministrstvom za kulturo, iz katerih naj bi bilo po njihovem mnenju razvidno, da je bila zadruga CELF dejansko pooblaščena za opravljanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Po navedbah francoskih organov je direkcija za knjigo in branje do leta 2001 sklepala letne pogodbe z zadrugo CELF.

| (141) | Vendar pa francoski organi kljub zahtevam Komisije, vključno z odredbo o predložitvi podatkov, niso predložili kopij pogodb o javni službi za vsako od zadevnih let. |
| --- | --- |

(141)

Vendar pa francoski organi kljub zahtevam Komisije, vključno z odredbo o predložitvi podatkov, niso predložili kopij pogodb o javni službi za vsako od zadevnih let.

| (142) | Poleg tega v pogodbah, ki so Komisiji na voljo, ni opredeljena natančna narava obveznosti javne službe (tako v pogodbah ni naveden znesek, do katerega se naročila štejejo za „majhna naročila“). Iz tega izhaja, da niti za ta leta ne obstaja akt, iz katerega bi bile dovolj natančno razvidne obveznosti javne službe, ki jih je imela zadruga CELF. |
| --- | --- |

(142)

Poleg tega v pogodbah, ki so Komisiji na voljo, ni opredeljena natančna narava obveznosti javne službe (tako v pogodbah ni naveden znesek, do katerega se naročila štejejo za „majhna naročila“). Iz tega izhaja, da niti za ta leta ne obstaja akt, iz katerega bi bile dovolj natančno razvidne obveznosti javne službe, ki jih je imela zadruga CELF.

| (143) | Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da je bila zadruga CELF dejansko za vsako od obravnavanih let z uradnim aktom pooblaščena za opravljanje zadevne javne službe. |
| --- | --- |

(143)

Po mnenju Komisije zato ni dokazano, da je bila zadruga CELF dejansko za vsako od obravnavanih let z uradnim aktom pooblaščena za opravljanje zadevne javne službe.

| (144) | Nazadnje in ne da bi bilo treba preučiti pogoj nujnosti, ker so pogoji kumulativni, Komisija meni, da tudi pogoj sorazmernosti ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(144)

Nazadnje in ne da bi bilo treba preučiti pogoj nujnosti, ker so pogoji kumulativni, Komisija meni, da tudi pogoj sorazmernosti ni izpolnjen.

| (145) | V pogodbah, ki jih ima na voljo Komisija, namreč ni nikakor pojasnjeno, kako je bil izračunan znesek pomoči. Poleg tega obveznosti, naložene zadrugi CELF, da predloži poročila o porabi subvencije, ne spremlja natančna opredelitev parametrov izračuna in nadzora nad stroški dejavnosti javne službe, na podlagi katerih bi bilo mogoče preveriti, da ni čezmernega nadomestila. Poleg tega pogodbe, čeprav je bilo v njih dejansko določeno, da se del subvencije, ki ne bi bil porabljen, prenese iz enega leta v drugo, ne vsebujejo nobenega pojasnila v zvezi z delovanjem tega mehanizma, za katerega se sicer zdi, da ni bil uporabljen. Nazadnje, splošneje in kot je bilo navedeno pri analizi merila sorazmernosti glede na člen 107(3) PDEU, francoski organi niso predložili podatkov, ki bi dokazovali sorazmernost pomoči glede na različne točke sodbe Sodišča prve stopnje. |
| --- | --- |

(145)

V pogodbah, ki jih ima na voljo Komisija, namreč ni nikakor pojasnjeno, kako je bil izračunan znesek pomoči. Poleg tega obveznosti, naložene zadrugi CELF, da predloži poročila o porabi subvencije, ne spremlja natančna opredelitev parametrov izračuna in nadzora nad stroški dejavnosti javne službe, na podlagi katerih bi bilo mogoče preveriti, da ni čezmernega nadomestila. Poleg tega pogodbe, čeprav je bilo v njih dejansko določeno, da se del subvencije, ki ne bi bil porabljen, prenese iz enega leta v drugo, ne vsebujejo nobenega pojasnila v zvezi z delovanjem tega mehanizma, za katerega se sicer zdi, da ni bil uporabljen. Nazadnje, splošneje in kot je bilo navedeno pri analizi merila sorazmernosti glede na člen 107(3) PDEU, francoski organi niso predložili podatkov, ki bi dokazovali sorazmernost pomoči glede na različne točke sodbe Sodišča prve stopnje.

| (146) | Tako francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati sorazmernost pomoči na podlagi člena 106(2) PDEU in ki jih je ta zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009. |
| --- | --- |

(146)

Tako francoski organi Komisiji niso predložili podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati sorazmernost pomoči na podlagi člena 106(2) PDEU in ki jih je ta zahtevala od njih, nazadnje v odredbi o predložitvi podatkov z dne 20. novembra 2009.

| (147) | Komisija v skladu s členom 13 postopkovne uredbe ta sklep torej sprejema na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in njeno sorazmernost. |
| --- | --- |

(147)

Komisija v skladu s členom 13 postopkovne uredbe ta sklep torej sprejema na podlagi razpoložljivih podatkov, pri čemer je treba vsekakor opozoriti, da morajo francoski organi dokazati združljivost obravnavane pomoči z notranjim trgom in njeno sorazmernost.

| (148) | Iz enakih razlogov, kot so bili navedeni pri analizi sorazmernosti pomoči glede na člen 107(3)(d) PDEU, po mnenju Komisije torej ni dokazano, da izplačane pomoči izpolnjujejo merilo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(148)

Iz enakih razlogov, kot so bili navedeni pri analizi sorazmernosti pomoči glede na člen 107(3)(d) PDEU, po mnenju Komisije torej ni dokazano, da izplačane pomoči izpolnjujejo merilo sorazmernosti.

| (149) | Komisija zato meni, da pogoji za uporabo člena 106(2) PDEU niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(149)

Komisija zato meni, da pogoji za uporabo člena 106(2) PDEU niso izpolnjeni.

| (150) | Skratka, Komisija meni, da mehanizem pomoči, imenovan program „majhnih naročil“, ki ga je Francija od leta 1980 do konca leta 2001 izvajala v korist zadruge CELF, pomeni pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(150)

Skratka, Komisija meni, da mehanizem pomoči, imenovan program „majhnih naročil“, ki ga je Francija od leta 1980 do konca leta 2001 izvajala v korist zadruge CELF, pomeni pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

5.   ZASTARALNI ROK, IZJEMNA OKOLIŠČINA, UPRAVIČENO PRIČAKOVANJE, NAČELO PRAVNE VARNOSTI, NAČELO SORAZMERNOSTI

| (151) | Komisija mora v primeru nezakonite in nezdružljive pomoči državi članici načeloma odrediti, naj sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za izterjavo pomoči od njenega upravičenca. Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 namreč določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(151)

Komisija mora v primeru nezakonite in nezdružljive pomoči državi članici načeloma odrediti, naj sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za izterjavo pomoči od njenega upravičenca. Člen 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 namreč določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (152) | Vseeno mora Komisija upoštevati naslednje elemente. |
| --- | --- |

(152)

Vseeno mora Komisija upoštevati naslednje elemente.

| (153) | Prvič, člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok. Zastaralni rok začne teči na dan, ko je upravičencu dodeljena nezakonita pomoč, in kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. |
| --- | --- |

(153)

Prvič, člen 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok. Zastaralni rok začne teči na dan, ko je upravičencu dodeljena nezakonita pomoč, in kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok.

| (154) | Kot je bilo navedeno že v odločitvi o podaljšanju postopka, Komisija, ki od zainteresiranih strani ni prejela posebnih pripomb, meni, da se v obravnavanem primeru uporablja zastaralni rok, naveden v prejšnji uvodni izjavi. Sodišče je namreč v sodbi z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Transalpine
   (21) menilo, da kolikor Uredba (ES) št. 659/1999 vsebuje postopkovna pravila, se ta z začetkom veljavnosti te uredbe, in sicer od 16. aprila 1999, uporabljajo v vseh upravnih postopkih na področju državnih pomoči, ki potekajo pred Komisijo. Ta zadeva pa spada v formalni postopek preiskave, ki se je začel 30. junija 1996. |
| --- | --- |

(154)

Kot je bilo navedeno že v odločitvi o podaljšanju postopka, Komisija, ki od zainteresiranih strani ni prejela posebnih pripomb, meni, da se v obravnavanem primeru uporablja zastaralni rok, naveden v prejšnji uvodni izjavi. Sodišče je namreč v sodbi z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Transalpine
   (21) menilo, da kolikor Uredba (ES) št. 659/1999 vsebuje postopkovna pravila, se ta z začetkom veljavnosti te uredbe, in sicer od 16. aprila 1999, uporabljajo v vseh upravnih postopkih na področju državnih pomoči, ki potekajo pred Komisijo. Ta zadeva pa spada v formalni postopek preiskave, ki se je začel 30. junija 1996.

| (155) | Ker so se v obravnavanem primeru pomoči izplačevale vsako leto od leta 1980 in ker je Komisija podatke od francoskih organov zahtevala aprila 1992, je očitno, da pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane v letih 1980 in 1981, ni mogoče izterjati ob upoštevanju zastaralnega roka. |
| --- | --- |

(155)

Ker so se v obravnavanem primeru pomoči izplačevale vsako leto od leta 1980 in ker je Komisija podatke od francoskih organov zahtevala aprila 1992, je očitno, da pomoči, ki so bile zadrugi CELF izplačane v letih 1980 in 1981, ni mogoče izterjati ob upoštevanju zastaralnega roka.

| (156) | Drugič, Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Evropske unije. Komisija mora namreč v skladu s sodno prakso Evropske unije upoštevati izjemne okoliščine, zaradi katerih je upravičeno, da ne odredi vračilo nezakonito dodeljene pomoči, če je to vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Evropske unije. |
| --- | --- |

(156)

Drugič, Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Evropske unije. Komisija mora namreč v skladu s sodno prakso Evropske unije upoštevati izjemne okoliščine, zaradi katerih je upravičeno, da ne odredi vračilo nezakonito dodeljene pomoči, če je to vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Evropske unije.

| (157) | V tem okviru je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka pozvala francoske organe, upravičenca pomoči in vse druge zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, kako so se v obravnavnem primeru uporabljala načelo upravičenega pričakovanja, načelo pravne varnosti ali katero koli drugo načelo, ki bi lahko Komisijo privedlo do tega, da ne zahteva vračila pomoči. |
| --- | --- |

(157)

V tem okviru je Komisija v odločitvi o podaljšanju postopka pozvala francoske organe, upravičenca pomoči in vse druge zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o tem, kako so se v obravnavnem primeru uporabljala načelo upravičenega pričakovanja, načelo pravne varnosti ali katero koli drugo načelo, ki bi lahko Komisijo privedlo do tega, da ne zahteva vračila pomoči.

| (158) | Komisija navaja, da so francoski organi v pripombah menili, da obstajajo izjemne okoliščine, ki omogočajo omejitev obveznosti vračila pomoči. Nasprotno pa je družba SIDE menila, da takih izjemnih okoliščin ni. |
| --- | --- |

(158)

Komisija navaja, da so francoski organi v pripombah menili, da obstajajo izjemne okoliščine, ki omogočajo omejitev obveznosti vračila pomoči. Nasprotno pa je družba SIDE menila, da takih izjemnih okoliščin ni.

| (159) | Komisija v zvezi s tem opozarja, da je predložitveno sodišče v okviru vprašanj za predhodno odločanje, ki so bila Sodišču postavljena v zgoraj navedeni zadevi CELF, v bistvu spraševalo, ali sprejetje treh zaporednih odločb Komisije, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo z notranjim trgom in katerih ničnost je nato ugotovilo sodišče Skupnosti, lahko samo po sebi pomeni izjemno okoliščino, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to pomoč. |
| --- | --- |

(159)

Komisija v zvezi s tem opozarja, da je predložitveno sodišče v okviru vprašanj za predhodno odločanje, ki so bila Sodišču postavljena v zgoraj navedeni zadevi CELF, v bistvu spraševalo, ali sprejetje treh zaporednih odločb Komisije, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo z notranjim trgom in katerih ničnost je nato ugotovilo sodišče Skupnosti, lahko samo po sebi pomeni izjemno okoliščino, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to pomoč.

| (160) | Sodišče se je v zgoraj navedeni sodbi z dne 11. marca 2010 najprej sklicevalo na svojo sodbo z dne 12. februarja 2008, v kateri je v točki 65 in naslednjih navedlo, da po ugotovitvi ničnosti pozitivne odločbe Komisije ni mogoče izključiti možnosti, da se prejemnik nezakonito izvajane pomoči sklicuje na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je lahko legitimno utemeljil svoje zaupanje v zakonitost te pomoči, in tako nasprotuje njenemu vračilu (22). |
| --- | --- |

(160)

Sodišče se je v zgoraj navedeni sodbi z dne 11. marca 2010 najprej sklicevalo na svojo sodbo z dne 12. februarja 2008, v kateri je v točki 65 in naslednjih navedlo, da po ugotovitvi ničnosti pozitivne odločbe Komisije ni mogoče izključiti možnosti, da se prejemnik nezakonito izvajane pomoči sklicuje na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je lahko legitimno utemeljil svoje zaupanje v zakonitost te pomoči, in tako nasprotuje njenemu vračilu (22).

| (161) | Vendar pa je Sodišče v tej sodbi navedlo tudi, da upravičeno pričakovanje prejemnika pomoči ne more izhajati iz pozitivne odločbe Komisije, po eni strani, če je bila ta odločba izpodbijana v rokih za tožbo in je sodišče Evropske unije nato ugotovilo njeno ničnost, ter, po drugi strani, dokler rok za vložitev tožbe ni potekel ali, v primeru tožbe, dokler sodišče Evropske unije ni dokončno odločilo (23). |
| --- | --- |

(161)

Vendar pa je Sodišče v tej sodbi navedlo tudi, da upravičeno pričakovanje prejemnika pomoči ne more izhajati iz pozitivne odločbe Komisije, po eni strani, če je bila ta odločba izpodbijana v rokih za tožbo in je sodišče Evropske unije nato ugotovilo njeno ničnost, ter, po drugi strani, dokler rok za vložitev tožbe ni potekel ali, v primeru tožbe, dokler sodišče Evropske unije ni dokončno odločilo (23).

| (162) | Sodišče je v obravnavanem primeru v sodbi z dne 11. marca 2010 navedlo, da ugotovitev ničnosti tretje pozitivne odločbe Komisije s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 ne more vzbuditi upravičenega pričakovanja ali pomeniti izjemne okoliščine (24). |
| --- | --- |

(162)

Sodišče je v obravnavanem primeru v sodbi z dne 11. marca 2010 navedlo, da ugotovitev ničnosti tretje pozitivne odločbe Komisije s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 ne more vzbuditi upravičenega pričakovanja ali pomeniti izjemne okoliščine (24).

| (163) | Sodišče je dodalo, da manj običajno zaporedje treh ugotovitev ničnosti kratko malo kaže na težavnost zadeve, in zdi se, da še zdaleč ne vzbuja upravičenega pričakovanja, ampak povečuje dvome upravičenca o združljivosti sporne pomoči. Priznava, da je zaporedje treh tožb, ki pripeljejo do treh ugotovitev ničnosti, zelo redek primer, vendar meni, da so take okoliščine del običajnega delovanja pravosodnega sistema, ki posameznikom, ki menijo, da trpijo zaradi posledic nezakonitosti pomoči, daje možnost, da vložijo tožbe na ugotovitev ničnosti zaporednih odločb, ki so po njihovem mnenju vzrok za ta položaj. |
| --- | --- |

(163)

Sodišče je dodalo, da manj običajno zaporedje treh ugotovitev ničnosti kratko malo kaže na težavnost zadeve, in zdi se, da še zdaleč ne vzbuja upravičenega pričakovanja, ampak povečuje dvome upravičenca o združljivosti sporne pomoči. Priznava, da je zaporedje treh tožb, ki pripeljejo do treh ugotovitev ničnosti, zelo redek primer, vendar meni, da so take okoliščine del običajnega delovanja pravosodnega sistema, ki posameznikom, ki menijo, da trpijo zaradi posledic nezakonitosti pomoči, daje možnost, da vložijo tožbe na ugotovitev ničnosti zaporednih odločb, ki so po njihovem mnenju vzrok za ta položaj.

| (164) | Poleg tega je Sodišče v obravnavanem primeru menilo, da obstoja izjemne okoliščine prav tako ni mogoče sprejeti glede na načelo pravne varnosti (25). Dokler namreč Komisija ne sprejme odločbe o odobritvi pomoči in dokler rok za vložitev tožbe zoper tako odločbo ne poteče, prejemnik ne more biti prepričan o zakonitosti pomoči, tako da se ni mogoče sklicevati niti na načelo varstva upravičenega pričakovanja niti na načelo pravne varnosti. |
| --- | --- |

(164)

Poleg tega je Sodišče v obravnavanem primeru menilo, da obstoja izjemne okoliščine prav tako ni mogoče sprejeti glede na načelo pravne varnosti (25). Dokler namreč Komisija ne sprejme odločbe o odobritvi pomoči in dokler rok za vložitev tožbe zoper tako odločbo ne poteče, prejemnik ne more biti prepričan o zakonitosti pomoči, tako da se ni mogoče sklicevati niti na načelo varstva upravičenega pričakovanja niti na načelo pravne varnosti.

| (165) | Poleg tega, kot je Sodišče navedlo v sodbi z dne 11. marca 2010 (26), obstoja izjemne okoliščine v obravnavanem primeru ni mogoče sprejeti glede na načelo sorazmernosti. Odprava nezakonite pomoči z vračilom je namreč logična posledica ugotovitve njene nezakonitosti, tako da povračila te pomoči zaradi ponovne vzpostavitve prejšnjega stanja načeloma ni mogoče obravnavati kot ukrepa, ki je nesorazmeren glede na cilje določb o državni pomoči iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(165)

Poleg tega, kot je Sodišče navedlo v sodbi z dne 11. marca 2010 (26), obstoja izjemne okoliščine v obravnavanem primeru ni mogoče sprejeti glede na načelo sorazmernosti. Odprava nezakonite pomoči z vračilom je namreč logična posledica ugotovitve njene nezakonitosti, tako da povračila te pomoči zaradi ponovne vzpostavitve prejšnjega stanja načeloma ni mogoče obravnavati kot ukrepa, ki je nesorazmeren glede na cilje določb o državni pomoči iz Pogodbe.

| (166) | Sodišče je zato ugotovilo, da sprejetje treh zaporednih odločb Komisije, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo in katerih ničnost je nato ugotovilo sodišče Skupnosti, samo po sebi ne more pomeniti izjemne okoliščine, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to nezakonito in nezdružljivo pomoč. |
| --- | --- |

(166)

Sodišče je zato ugotovilo, da sprejetje treh zaporednih odločb Komisije, s katerimi je bila pomoč razglašena za združljivo in katerih ničnost je nato ugotovilo sodišče Skupnosti, samo po sebi ne more pomeniti izjemne okoliščine, na podlagi katere je mogoče utemeljiti omejitev obveznosti upravičenca, da vrne to nezakonito in nezdružljivo pomoč.

| (167) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker ni nobenega drugega elementa, ki bi lahko pomenil izjemno okoliščino, Komisija torej meni, da v obravnavanem primeru ni izjemne okoliščine, na podlagi katere bi bilo mogoče omejiti obveznost zadruge CELF, da vrne zadevne pomoči (razen za zneske, izplačane v letih 1980 in 1981, kot je bilo pojasnjeno zgoraj). |
| --- | --- |

(167)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker ni nobenega drugega elementa, ki bi lahko pomenil izjemno okoliščino, Komisija torej meni, da v obravnavanem primeru ni izjemne okoliščine, na podlagi katere bi bilo mogoče omejiti obveznost zadruge CELF, da vrne zadevne pomoči (razen za zneske, izplačane v letih 1980 in 1981, kot je bilo pojasnjeno zgoraj).

6.   IZTERJAVA

| (168) | Francoski organi morajo na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 torej od zadruge CELF izterjati znesek pomoči, ki ji je bila v letih od 1982 do 2001 izplačana iz programa „majhnih naročil“. |
| --- | --- |

(168)

Francoski organi morajo na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 torej od zadruge CELF izterjati znesek pomoči, ki ji je bila v letih od 1982 do 2001 izplačana iz programa „majhnih naročil“.

| (169) | Kot je razvidno iz preglednice (27), skupni znesek pomoči, ki ga je treba izterjati od zadruge CELF in je bil prejet med letoma 1982 in 2001, znaša 4 631 401 EUR, temu pa je treba prišteti še obresti. |
| --- | --- |

(169)

Kot je razvidno iz preglednice (27), skupni znesek pomoči, ki ga je treba izterjati od zadruge CELF in je bil prejet med letoma 1982 in 2001, znaša 4 631 401 EUR, temu pa je treba prišteti še obresti.

| (170) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 mora namreč pomoč, ki jo je treba izterjati, vključevati obrestne obresti, ki se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(170)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 mora namreč pomoč, ki jo je treba izterjati, vključevati obrestne obresti, ki se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.

| (171) | Vendar pa iz sodbe Sodišča z dne 12. oktobra 2000 v zadevi Magefesa
   (28) izhaja, da kadar je podjetje v stečaju in kadar je to določeno v nacionalni zakonodaji, ni treba plačati obresti, zapadlih po objavi stečaja podjetja, na znesek pomoči, ki je bila nezakonito prejeta pred to objavo. |
| --- | --- |

(171)

Vendar pa iz sodbe Sodišča z dne 12. oktobra 2000 v zadevi Magefesa
   (28) izhaja, da kadar je podjetje v stečaju in kadar je to določeno v nacionalni zakonodaji, ni treba plačati obresti, zapadlih po objavi stečaja podjetja, na znesek pomoči, ki je bila nezakonito prejeta pred to objavo.

| (172) | V zvezi s tem je treba ugotoviti, da so francoski organi v obvestilu z dne 27. januarja 2010 Komisijo obvestili o položaju, v katerem je trenutno zadruga CELF. |
| --- | --- |

(172)

V zvezi s tem je treba ugotoviti, da so francoski organi v obvestilu z dne 27. januarja 2010 Komisijo obvestili o položaju, v katerem je trenutno zadruga CELF.

| (173) | Ob upoštevanju njenega finančnega položaja je bil 25. februarja 2009 uveden zaščitni postopek. Imenovan je bil sodni upravitelj. |
| --- | --- |

(173)

Ob upoštevanju njenega finančnega položaja je bil 25. februarja 2009 uveden zaščitni postopek. Imenovan je bil sodni upravitelj.

| (174) | Francoska država je na podlagi spora o državnih pomočeh prijavila naslednje terjatve: 11 885 785,02 EUR (od plačila obresti v skladu z zgoraj navedeno sodbo Conseil d’État z dne 19. decembra 2008) in 4 814 339,9 EUR (od morebitnega vračila glavnice pomoči, prejete v letih od 1980 do 2001). |
| --- | --- |

(174)

Francoska država je na podlagi spora o državnih pomočeh prijavila naslednje terjatve: 11 885 785,02 EUR (od plačila obresti v skladu z zgoraj navedeno sodbo Conseil d’État z dne 19. decembra 2008) in 4 814 339,9 EUR (od morebitnega vračila glavnice pomoči, prejete v letih od 1980 do 2001).

| (175) | Francoski organi so navedli, da je bilo iz stanja terjatev razvidno, da od skupnih prijavljenih obveznosti v višini 21 254 232,29 EUR sporne terjatve znašajo 17 045 039,50 EUR. |
| --- | --- |

(175)

Francoski organi so navedli, da je bilo iz stanja terjatev razvidno, da od skupnih prijavljenih obveznosti v višini 21 254 232,29 EUR sporne terjatve znašajo 17 045 039,50 EUR.

| (176) | Ker je sodni upravitelj ugotovil, da je sanacija očitno nemogoča, je zaprosil za spremembo zaščitnega postopka v sodno likvidacijo, zlasti zaradi terjatev, ki jih je prijavila država. |
| --- | --- |

(176)

Ker je sodni upravitelj ugotovil, da je sanacija očitno nemogoča, je zaprosil za spremembo zaščitnega postopka v sodno likvidacijo, zlasti zaradi terjatev, ki jih je prijavila država.

| (177) | Sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ je s sodbo z dne 9. septembra 2009, s katero je ugotovilo obstoj obveznosti, zaradi katerih ni bilo mogoče načrtovati nadaljnjega obstoja, razglasilo sodno likvidacijo zadruge CELF in imenovalo likvidacijskega upravitelja. To sodišče je dvoletni rok, po katerem bo treba preučiti končanje sodne likvidacije. Francoski organi so navedli, da bi bilo zaradi tekočih in/ali prihodnjih sporov vseeno lahko upravičeno odložiti datum končanja sodne likvidacije. |
| --- | --- |

(177)

Sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ je s sodbo z dne 9. septembra 2009, s katero je ugotovilo obstoj obveznosti, zaradi katerih ni bilo mogoče načrtovati nadaljnjega obstoja, razglasilo sodno likvidacijo zadruge CELF in imenovalo likvidacijskega upravitelja. To sodišče je dvoletni rok, po katerem bo treba preučiti končanje sodne likvidacije. Francoski organi so navedli, da bi bilo zaradi tekočih in/ali prihodnjih sporov vseeno lahko upravičeno odložiti datum končanja sodne likvidacije.

| (178) | Francoski organi so navedli, da so bili vsi zaposleni v zadrugi CELF odpuščeni in da je bila likvidacijska skupina razpuščena 31. decembra 2009. Edini postopki, ki še potekajo, so namenjeni izterjavi dolgov, ki jih še dolgujejo kupci. |
| --- | --- |

(178)

Francoski organi so navedli, da so bili vsi zaposleni v zadrugi CELF odpuščeni in da je bila likvidacijska skupina razpuščena 31. decembra 2009. Edini postopki, ki še potekajo, so namenjeni izterjavi dolgov, ki jih še dolgujejo kupci.

| (179) | Francoski organi so v elektronski pošti z dne 9. marca 2010 navedli, da so se pri likvidacijskem postopku, uvedenem za zadrugo CELF, upoštevala običajna pravila postopka likvidacije podjetij. |
| --- | --- |

(179)

Francoski organi so v elektronski pošti z dne 9. marca 2010 navedli, da so se pri likvidacijskem postopku, uvedenem za zadrugo CELF, upoštevala običajna pravila postopka likvidacije podjetij.

| (180) | Glede na podatke, ki so jih Komisiji predložili francoski organi, zadruga CELF danes ne opravlja več nobene gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(180)

Glede na podatke, ki so jih Komisiji predložili francoski organi, zadruga CELF danes ne opravlja več nobene gospodarske dejavnosti.

| (181) | Zato morajo francoski organi ob upoštevanju likvidacijskega postopka, ki poteka v zvezi z zadrugo CELF, v okviru svoje obveznosti izterjave nezdružljive pomoči zlasti poskrbeti za upoštevanje sodne prakse, ki se uporablja v primeru likvidacije podjetja upravičenca (29). To predvideva zlasti, da se sredstva zadruge CELF prodajo po tržni ceni, da država svoje terjatve v zvezi z vračilom nezdružljivih nezakonitih pomoči vpiše v obveznosti podjetja v likvidaciji ter v celoti uveljavlja svoje pravice upnika na vseh stopnjah postopka do konca likvidacije. |
| --- | --- |

(181)

Zato morajo francoski organi ob upoštevanju likvidacijskega postopka, ki poteka v zvezi z zadrugo CELF, v okviru svoje obveznosti izterjave nezdružljive pomoči zlasti poskrbeti za upoštevanje sodne prakse, ki se uporablja v primeru likvidacije podjetja upravičenca (29). To predvideva zlasti, da se sredstva zadruge CELF prodajo po tržni ceni, da država svoje terjatve v zvezi z vračilom nezdružljivih nezakonitih pomoči vpiše v obveznosti podjetja v likvidaciji ter v celoti uveljavlja svoje pravice upnika na vseh stopnjah postopka do konca likvidacije.

| (182) | Kar zadeva izračun obresti, je treba navesti, da v francoskem pravu člen L 622-28 trgovinskega zakonika določa, da s „sodbo o začetku [zaščitnega postopka] prenehajo teči zakonske in dogovorjene obresti ter vse zamudne obresti in povečanja“. |
| --- | --- |

(182)

Kar zadeva izračun obresti, je treba navesti, da v francoskem pravu člen L 622-28 trgovinskega zakonika določa, da s „sodbo o začetku [zaščitnega postopka] prenehajo teči zakonske in dogovorjene obresti ter vse zamudne obresti in povečanja“.

| (183) | Zato se v tej zadevi na zneske, ki so bili izplačani zadrugi CELF, plačajo obresti od datuma, ko so ji bili zneski dani na razpolago, do 25. februarja 2009, ko je sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ izdalo sodbo o začetku zaščitnega postopka, ki je bil nato s sodbo z dne 9. septembra 2009 preoblikovan v sodno likvidacijo. |
| --- | --- |

(183)

Zato se v tej zadevi na zneske, ki so bili izplačani zadrugi CELF, plačajo obresti od datuma, ko so ji bili zneski dani na razpolago, do 25. februarja 2009, ko je sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ izdalo sodbo o začetku zaščitnega postopka, ki je bil nato s sodbo z dne 9. septembra 2009 preoblikovan v sodno likvidacijo.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (184) | Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito odobrila pomoč zadrugi CELF v nasprotju s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(184)

Komisija ugotavlja, da je Francija nezakonito odobrila pomoč zadrugi CELF v nasprotju s členom 108(3) PDEU.

| (185) | Ta pomoč je nezdružljiva z notranjim trgom in jo morajo francoski organi izterjati, razen zneskov, izplačanih v letih 1980 in 1981, ki so zastarali. |
| --- | --- |

(185)

Ta pomoč je nezdružljiva z notranjim trgom in jo morajo francoski organi izterjati, razen zneskov, izplačanih v letih 1980 in 1981, ki so zastarali.

| (186) | Francoski organi morajo torej od zadruge CELF izterjati znesek v višini 4 631 401 EUR ter mu prišteti obresti za pomoč, ki se je izplačevala vsako leto od leta 1982. Zneski, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti, ki tečejo od datuma, ko so bili zneski dani na razpolago upravičencu, do 25. februarja 2009, ko je sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ izdalo sodbo o začetku zaščitnega postopka – |
| --- | --- |

(186)

Francoski organi morajo torej od zadruge CELF izterjati znesek v višini 4 631 401 EUR ter mu prišteti obresti za pomoč, ki se je izplačevala vsako leto od leta 1982. Zneski, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti, ki tečejo od datuma, ko so bili zneski dani na razpolago upravičencu, do 25. februarja 2009, ko je sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ izdalo sodbo o začetku zaščitnega postopka –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Francija v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije nezakonito odobrila zadrugi Coopérative d’exportation du livre français (CELF), je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Francija mora izterjati znesek v višini 4 631 401 EUR, ki ustreza zneskom, ki jih je zadruga CELF prejela med letoma 1982 in 2001 od pomoči iz člena 1.

2.   Zneski, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti, ki tečejo od datuma, ko so bili zneski dani na razpolago upravičencu, do 25. februarja 2009, ko je sodišče „Tribunal de commerce de Pariz“ izdalo sodbo o začetku zaščitnega postopka.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Izterjava pomoči iz člena 2 je takojšnja in učinkovita.

2.   Francija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o njem.

Člen 4

1.   Francija v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu sporoči naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, iz katerih je razvidno, da je bil upravičenec pozvan k vračilu pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, iz katerih je razvidno, da je bil upravičenec pozvan k vračilu pomoči.

2.   Francija Komisijo obvešča o tem, kako napreduje sprejemanje nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler ni pomoč iz člena 2 dokončno izterjana. Na zahtevo Komisije nemudoma pošlje vse podatke o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o znesku pomoči in obrestih, ki so bili od upravičenca že izterjani.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Francijo.

V Bruslju, 14. decembra 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  S 1. decembrom 2009 so členi 86, 87 in 88 Pogodbe ES postali členi 106, 107 oziroma 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V teh treh primerih so določbe vsebinsko enake. V tem sklepu se sklicevanja na člene 106, 107 in 108 PDEU po potrebi razumejo kot sklicevanja na člene 86, 87 oziroma 88 Pogodbe ES.

1

(2)  UL C 366, 5.12.1996, str. 7. UL C 142, 23.6.2009, str. 6.

2

(3)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. aprila 2008 v zadevi Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) proti Komisiji, T-348/04, ZOdl., str. II-625.

3

(4)  UL L 85, 2.4.2005, str. 27.

4

(5)  Zadruga za izvoz francoskih knjig posluje pod trgovskim imenom „Centre d’exportation du livre français“ (CELF).

5

(6)  Odločba NN 127/92 „Pomoči za izvoznike francoskih knjig“ (UL C 174, 25.6.1993, str. 6).

6

(7)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 18. septembra 1995 v zadevi Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) proti Komisiji, T-49/93, Recueil, str. II-2501.

7

(8)  Ki je nato postal program „A l’Est de l’Europe“.

8

(9)  UL L 44, 18.2.1999, str. 37.

9

(10)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 28. februarja 2002 v zadevi Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) proti Komisiji, T-155/98, Recueil, str. II-1179.

10

(11)  Sodba Sodišča z dne 22. junija 2000 v zadevi Francija proti Komisiji (Pomoč za Coopérative d’exportation du livre français), C-332/98, Recueil, str. I-4833.

11

(12)  UL C 142, 23.6.2009, str. 6.

12

(13)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

13

(14)  Po mnenju „Conseil d’Etat“ bi se sodišče „Cour administrative d’appel“ lahko zakonito oprlo tudi na to, da ni bilo dokazano, da znesek pomoči ni presegal stroškov obveznosti javne službe, naloženih zadrugi CELF, ter da podlage za nadomestilo niso bile predhodno in pregledno opredeljene.

14

(15)  Sodba Sodišča z dne 12. februarja 2008 v zadevi Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication proti Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE), C-199/06, ZOdl., str. I-469.

15

(16)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

16

(17)  Sodba Sodišča z dne 11. marca 2010 v zadevi CELF, Ministre de la Culture proti SIDE, C-1/09.

17

(18)  Sodišče prve stopnje v sodbi z dne 15. aprila 2008 ni ugotovilo ničnosti prvega in drugega stavka člena 1 Odločbe Komisije z dne 20. aprila 2004, ki se glasita: „Podpora, namenjena Zadrugi za izvoz francoskih knjig (CELF) za obravnavo naročil na drobno knjig v francoskem jeziku, ki jo je Francija izvedla med letoma 1980 in 2001, predstavlja podporo, ki ustreza členu 87, odstavek 1, Pogodbe. Ker se je Francija izognila uradni prijavi te podpore Komisiji, preden jo je izvedla, je bila ta podpora podeljena nezakonito.“

18

(19)  „Conseil d’Etat“ je na primer v sodbi z dne 19. decembra 2008 menil, da „se lahko tožbeni razlogi v zvezi z opredelitvijo zneskov, izplačanih zadrugi CELF, kot državne pomoči in obveznostjo priglasitve v zvezi s tem samo zavrnejo“. „Conseil d’Etat“ je namreč v sodbi pred razsodbo z dne 29. marca 2006 med drugim že menil, da „Sodišče ‚Cour administrative d’appel‘ ni niti izkrivilo dokumentov v spisu niti netočno opredelilo dejstev, predloženih v njegovo presojo, ko je razsodilo, da zadevne pomoči ne pomenijo preprostega nadomestila za obveznosti javne službe, ampak so državne pomoči, za katere velja obveznost predhodne priglasitve Komisiji“.

19

(20)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark, C-280/00, Recueil, str. I-7747.

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Transalpine Ölleitung in Österreich, C-368/04, ZOdl., str. I-9957, točka 34.

21

(22)  Točka 42 in naslednje.

22

(23)  Točke 66 do 68.

23

(24)  Točka 50 in naslednje.

24

(25)  Točka 53.

25

(26)  Točka 54.

26

(27)  Glej preglednico iz uvodne izjave 60 tega sklepa.

27

(28)  Sodba Sodišča z dne 12. oktobra 2000 v zadevi Komisija proti Španiji, „Magefesa“, C-480/98, Recueil, str. I-8717.

28

Magefesa

(29)  Glej točko 63 in naslednje obvestila Komisije – Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči (UL C 272, 15.11.2007, str. 4).

29

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. marca 2011

o izvajanju Direktive Sveta 2002/55/ES glede pogojev, pod katerimi se lahko dovoli dajanje na trg majhnih pakiranj mešanic standardnega semena različnih sort zelenjadnic iste vrste

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1760)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/180/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (1) in zlasti člena 26(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere države članice so Komisijo obvestile, da je na trgu povpraševanje po majhnih pakiranjih mešanic sort zelenjadnic iste vrste. Zato je treba določiti podrobne zahteve za takšna majhna pakiranja. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere države članice so Komisijo obvestile, da je na trgu povpraševanje po majhnih pakiranjih mešanic sort zelenjadnic iste vrste. Zato je treba določiti podrobne zahteve za takšna majhna pakiranja.

| (2) | Ob upoštevanju povpraševanja v zadevnih državah članicah mora ta sklep zajeti vse vrste, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2002/55/ES. Največjo velikost takšnih majhnih pakiranj je treba izraziti kot največjo neto težo vsebovanega semena v skladu s členom 2(1)(g) Direktive 2002/55/ES. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju povpraševanja v zadevnih državah članicah mora ta sklep zajeti vse vrste, ki sodijo v področje uporabe Direktive 2002/55/ES. Največjo velikost takšnih majhnih pakiranj je treba izraziti kot največjo neto težo vsebovanega semena v skladu s členom 2(1)(g) Direktive 2002/55/ES.

| (3) | Treba je določiti podrobna pravila za označevanje takšnih majhnih pakiranj, da se zagotovijo sledljivost in ustrezne informacije za uporabnike. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti podrobna pravila za označevanje takšnih majhnih pakiranj, da se zagotovijo sledljivost in ustrezne informacije za uporabnike.

| (4) | Države članice morajo o uporabi tega sklepa poročati Komisiji do konca leta 2012, da bo Komisija lahko ocenila učinkovitost tega sklepa ter opredelila možna vprašanja za morebitno dodatno obravnavo. |
| --- | --- |

(4)

Države članice morajo o uporabi tega sklepa poročati Komisiji do konca leta 2012, da bo Komisija lahko ocenila učinkovitost tega sklepa ter opredelila možna vprašanja za morebitno dodatno obravnavo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice lahko svojim proizvajalcem dovolijo, da dajejo na trg majhna pakiranja mešanic standardnega semena vrst iz člena 2(1)(b) Direktive 2002/55/ES. Taka majhna pakiranja lahko vsebujejo samo različne sorte iste vrste.

Člen 2

Majhna pakiranja iz člena 1 lahko vsebujejo seme do neto teže v skladu s členom 2(1)(g) Direktive 2002/55/ES.

Člen 3

Države članice zagotovijo, da so majhna pakiranja iz člena 1 opremljena z etiketo dobavitelja ali s tiskanim ali odtisnjenim zapisom.

Takšna etiketa ali zapis zajema naslednje informacije:

| (a) | navedbo „Pravila in standardi EU“; |
| --- | --- |

(a)

navedbo „Pravila in standardi EU“;

| (b) | ime in naslov ali identifikacijsko oznako osebe, odgovorne za pritrditev etikete; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov ali identifikacijsko oznako osebe, odgovorne za pritrditev etikete;

| (c) | leto pečatenja, izraženo kot: „zapečateno ... [leto]“, ali leto zadnjega vzorčenja za namene zadnje analize kalivosti, izraženo kot: „vzorčeno ... [leto]“; lahko se doda navedba „uporabiti pred ... [datum]“; |
| --- | --- |

(c)

leto pečatenja, izraženo kot: „zapečateno ... [leto]“, ali leto zadnjega vzorčenja za namene zadnje analize kalivosti, izraženo kot: „vzorčeno ... [leto]“; lahko se doda navedba „uporabiti pred ... [datum]“;

| (d) | navedbo „mešanica sort ... [ime vrste]“; |
| --- | --- |

(d)

navedbo „mešanica sort ... [ime vrste]“;

| (e) | poimenovanje sort; |
| --- | --- |

(e)

poimenovanje sort;

| (f) | delež sort, izražen kot neto teža ali število semen; |
| --- | --- |

(f)

delež sort, izražen kot neto teža ali število semen;

| (g) | referenčno številko partije, ki jo je dodelila oseba, odgovorna za pritrjevanje etiket; |
| --- | --- |

(g)

referenčno številko partije, ki jo je dodelila oseba, odgovorna za pritrjevanje etiket;

| (h) | neto ali bruto težo ali število semen; |
| --- | --- |

(h)

neto ali bruto težo ali število semen;

| (i) | kadar je navedena teža in se uporabijo granulirani pesticidi, snovi za oblaganje ali drugi trdni dodatki, vrsto kemične obdelave ali dodatka ter približno razmerje med težo klobčičev ali čistih semen in skupno težo. |
| --- | --- |

(i)

kadar je navedena teža in se uporabijo granulirani pesticidi, snovi za oblaganje ali drugi trdni dodatki, vrsto kemične obdelave ali dodatka ter približno razmerje med težo klobčičev ali čistih semen in skupno težo.

Člen 4

Države članice Komisiji poročajo o uporabi tega sklepa do 31. decembra 2012.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 23. marca 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33.

1

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/57

---

SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE

št. 5/2010/SC

z dne 9. decembra 2010

o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP),

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju Protokola 38b o finančnem mehanizmu EGP, ki je bil vključen v Sporazum EGP z zgoraj navedenim sporazumom med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC z dne 3. junija 2004 o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem (1),

ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 1/2010/SO z dne 28. januarja 2010 o ustanovitvi Začasnega odbora za finančni mehanizem EGP 2009–2014 (2) –

SKLENIL:

Člen 1

Drugi stavek prvega odstavka člena 1 Sklepa št. 4/2004/SC se nadomesti z naslednjim:

„Odbor bo upravljal s finančnim mehanizmom EGP za obdobje 2004–2009 in finančnim mehanizmom EGP za obdobje 2009–2014“.

Člen 2

Ta Sklep začne veljati na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe pravnega akta o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 9. decembra 2010

Za Stalni odbor

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalni sekretar

Kåre BRYN

---

(1)  UL L 52, 23.2.2006, str. 54.

1

(2)  UL L 53, 4.3.2010, str. 19.

2

---

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/58

---

SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE

št. 6/2010/SC

z dne 9. decembra 2010

o razširitvi nalog Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP),

ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 1/2004/SC z dne 5. februarja 2004 o ustanovitvi Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem,

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju Protokola 38b o finančnem mehanizmu EGP, ki je bil vključen v Sporazum EGP z zgoraj navedenim sporazumom med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,

ob upoštevanju, da prvi odstavek člena 1 Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 1/2004/SC pooblašča le Urad za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem za upravljanje finančnih mehanizmov za obdobje 2004–2009,

ob upoštevanju, da je potreben sekretariat za vodenje finančnega mehanizma EGP in norveškega finančnega mehanizma za obdobje 2009–2014 –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Urad za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem, ki je bil ustanovljen s Sklepom Stalnega odbora držav Efte 1/2004/SC, je dodatno odgovoren za opravljanje nalog sekretariata pri upravljanju finančnega mehanizma EGP za obdobje 2009–2014 in norveškega finančnega mehanizma za obdobje 2009–2014.

2.   O finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014 Urad poroča odboru za finančni mehanizem EGP.

3.   O norveškem finančnem mehanizmu za obdobju 2009–2014 pa Urad poroča norveškemu Ministrstvu za zunanje zadeve.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe pravnega akta o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 9. decembra 2010

Za Stalni odbor

Predsednik

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Generalni sekretar

Kåre BRYN

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 24.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/59

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 290/09/COL

z dne 1. julija 2009

o dodeljeni pomoči v sektorju izobraževanja za letalske pilote v okrožju Troms

(Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in Sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU člena 1(2) dela I in členov 7(2), 7(5), 13 in 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

OB UPOŠTEVANJU Smernic Nadzornega organa o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP (4), zlasti poglavij o nadomestilu za opravljanje javne službe in o državnih jamstvih,

OB UPOŠTEVANJU Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (5),

OB UPOŠTEVANJU Odločbe Nadzornega organa št. 389/06/COL z dne 13. decembra 2006 o začetku postopkov na podlagi člena 1(2) dela I Protokola k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (6),

OB POZIVU vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe (7), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

North European Aviation Resources AS (v nadaljnjem besedilu: NEAR ali pritožnik) je z dopisom z dne 17. marca 2006 vložil pritožbo zoper dodelitev pomoči prek revidiranega državnega proračuna Norveški letalski akademiji (v nadaljnjem besedilu: NLA). Nadzorni organ je ta dopis prejel in evidentiral 20. marca 2006 (dogodek št. 366921). NEAR je z dopisom z dne 25. avgusta 2006, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 28. avgusta (dogodek št. 385471), vložil razširitev svoje pritožbe glede različnih denarnih sredstev, ki sta jih NLA dodelila okrožje Troms in občina Målselv.

Nadzorni organ je z dopisoma z dne 11. aprila 2006 (dogodek št. 369763) in 7. septembra 2006 (dogodek št. 385794) norveške organe obvestil o pritožbi in o razširitvi pritožbe ter jih pozval, naj predložijo pripombe.

Nadzorni organ je po preučitvi navedenih pripomb norveške organe z dopisom z dne 13. decembra 2006 (dogodek št. 401508) obvestil, da se je glede dodeljene pomoči v sektorju izobraževanja za letalske pilote v okrožju Troms odločil sprožiti postopek, določen v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (8). Norveška vlada je bila pozvana, da predloži pripombe. Norveški organi so pripombe predložili z dopisom z dne 15. februarja 2007, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 19. februarja 2007 (dogodek št. 410248).

Odločba št. 389/06/COL o začetku formalnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije. Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe (9).

Nadzorni organ je od zainteresiranih strank prejel dva sklopa pripomb. Nadzorni organ je z dopisom z dne 10. oktobra 2007 (dogodek št. 446322) te pripombe posredoval norveškim organom in jim omogočil, da nanje odgovorijo. Norveški organi so pripombe posredovali z dopisom z dne 13. novembra 2007 (dogodek št. 451773).

2.   Opis predlaganega ukrepa

2.1   Obravnavani ukrepi

(a)   Pomoč za NLA

Po navedbah norveške vlade je parlament junija 2005 uvedel pomoč v znesku 4,5 milijona NOK za „izobraževanje za letalske pilote v regiji Tromsø/Bardufoss“. Ministrstvo za izobraževanje in raziskave je 8. julija 2005 to pomoč dodelilo neposredno NLA.

V državni proračun za leto 2006 je bilo vključenih nadaljnjih 4,5 milijona NOK in nato spet predlaganih v predlog proračuna za leto 2007. Vendar pa je bil po navedbah norveške vlade parlament obveščen o pritožbi in nadaljnje dodelitve sredstev NLA so bile do rešitve zadeve ustavljene.

(b)   Financiranje projektov za Norsk Luftfartshøgskole

Okrožje Troms je potrdilo, da je s sklepom z dne 6. julija 2006 zagotovilo 1,9 milijona NOK za financiranje projektov Norsk Luftfartshøgskole (NLH), organu, ki ga norveški organi opisujejo kot nekomercialen sklad, ustanovljen z namenom omogočiti izobraževanje pilotov na severnem Norveškem.

(c)   Posojilo okrožja Troms za NLA in poznejši odpust posojila

Okrožje Troms navaja, da je v letu 1999 NLA odobrilo posojilo v znesku 400 000 NOK v skladu s shemo za regionalno posojilo, ki je bila Nadzornemu organi prijavljena in jo je le-ta odobril. Prvotno posojilo je predvidevalo odplačevanje po prevladujočih obrestnih merah po začetnem triletnem obdobju. Po podaljšanjih obdobja odplačevanja je okrožje Troms s sklepom z dne 6. julija 2006 posojilo odpustilo, pod pogojem, da vsi drugi upniki sodelujejo v sanaciji dolgov NLA.

(d)   Jamstvo za posojilo

Okrožje Troms je potrdilo, da je za obdobje od 1. septembra 2002 do 1. septembra 2012 za dolg NLA dalo jamstvo v znesku 500 000 NOK, ne da bi od NLA zahtevalo plačilo jamstvene premije.

(e)   Posojilo občine Målselv za NLH

Občina Målselv je navedla, da je s sklepom z dne 19. julija 2006 NLA odobrila podrejeno posojilo v znesku 1,3 milijona NOK po 8,5 % letni obrestni meri, in celotni znesek z obrestmi zapade najpozneje konec leta 2007. Občina Målselv je s sklepom z dne 24. aprila 2008 podaljšala rok povračila do 31. decembra 2008. Norveški organi so od takrat potrdili, da je bilo posojilo v korist NLH in je bilo NLH izplačano.

2.2   Cilj obravnavanih ukrepov

(a)   Pomoč

Po navedbah norveške vlade se je v zadnjih letih zmanjšala tako zmogljivost vojaškega letalstva za usposabljanje pilotov za službo zunaj oboroženih sil kot finančna podpora za izobraževanje za letalske pilote, ki jo zagotavlja letalska družba SAS. Na sporno financiranje lahko gledamo kot na posledico teh sprememb. Pomoč se lahko uporabi samo, da se zagotovi nadaljevanje obstoječega izobraževanja za letalske pilote v NLA, da se ohrani obstoječa zmogljivost izobraževanja za letalske pilote na Norveškem in prepreči kriza pri zaposlovanju pilotov.

(b)   Financiranje projektov za NLH

Po navedbah okrožja Troms je cilj financiranja projektov zagotoviti, da se obstoječa letalska usposobljenost v okrožju razvije in okrepi.

(c)   Posojilo okrožja Troms za NLA in poznejši odpust posojila

Po navedbah okrožja Troms je bilo zaradi finančnega položaja NLA treba odobriti podaljšanje roka za povračilo posojila in ga sčasoma popolnoma odpisati.

(d)   Jamstvo za posojilo

Lastniki NLA so morali zagotoviti jamstvo v sorazmerju s svojim lastniškim deležem in v zvezi s posojilom za financiranje simulatorja letenja.

(e)   Posojilo občine Målselv za NLH

Ni navedenih ciljev.

2.3   Nacionalna pravna podlaga za ukrep pomoči

Neposredna pomoč, ki znaša 4,5 milijona NOK, je predvidena v okviru revidiranega državnega proračuna za leto 2005 (Kap. 281, postavka 1). Ta proračunska postavka vključuje tudi 574 000 NOK za druge namene, ki niso povezani z obravnavanimi ukrepi.

Drugi ukrepi so posledica odločitev sveta okrožja Troms ali izvršnega odbora občine Målselv.

2.4   Prejemniki

NLA je družba z omejeno odgovornostjo, registrirana na Norveškem od leta 1993. Bila je v lasti SAS (60 %), Norsk Luftfartshøgskole (29 %) in drugih manjših delničarjev. Novembra 2006 je NLH povečal svojo udeležbo v NLA na 95,65 %. Preostalih 4,35 % delnic ima Hurtigruten AS.

NLA, ki izvaja edino izobraževanje za letalske pilote v regiji Tromsø/Bardufoss, je bil edini možni upravičenec do parlamentarne pomoči.

NLA je tudi posebni upravičenec do posojila (ki je bilo pozneje odpuščeno) in jamstva za posojilo okrožja Troms. Okrožje Troms je Norsk Luftfartshøgskole dodelilo financiranje projektov, občina Målselv pa posojilo.

Norsk Luftfartshøgskole je sklad, ki je na Norveškem registriran od leta 1997. Njegovi ustanovni člani so Troms fylkeskommune, Letalska akademija SAS in občini Bardu in Målselv. Registrirani namen tega neprofitnega sklada je oddajanje nepremičnin v najem in navedeni cilj je omogočiti izobraževanje za letalske pilote na severnem Norveškem z razvojem, sprožanjem in usklajevanjem prizadevanj za izobraževanje in zagotavljanjem potrebnih prostorov.

3.   Odločba o začetku formalnega postopka preiskave

Nadzorni organ je v Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave sprejel predhodni sklep, da ni mogoče izključiti obstoja državne pomoči in da na podlagi informacij, ki so na voljo, obstajajo dvomi o združljivosti navedene pomoči z delovanjem Sporazuma EGP.

4.   Pripombe norveških organov na navedeno odločbo

Norveški organi so navedli, da sporno financiranje ni državna pomoč, ker izobraževanje, ki ga izvaja NLA, ni gospodarska dejavnost in se zato ne ocenjuje po členu 61 EGP. Norveški organi so tudi trdili, da tudi če bi dejavnost sodila na področje uporabe navedene določbe, bi bilo sporno financiranje nadomestilo za opravljanje službe splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59(2) EGP.

Norveški organi trdijo, da se izobraževanje, tudi če ne sodi na področje nacionalnega izobraževalnega sistema, lahko razume kot negospodarska dejavnost. Vsebina in standard programa, ki ga izvaja NLA, sta določena v javnem aktu in sicer v norveškem Zakonu o letalstvu. Poleg tega se trenutno preučuje možnost vključitve izobraževanja za pilote v nacionalni izobraževalni sistem. Norveški organi ugotavljajo, da lahko pride do težav pri zaposlovanju zaradi sedanjega trenda, da se breme stroškov izobraževanja prenese na študente (običajno so si stroške delile letalske družbe in študenti). Stroški takega izobraževanja so visoki in kljub temu, da izobraževanje izvajajo zasebniki, se zdi, da ne vključuje pridobitne gospodarske dejavnosti (10). Zato norveški organi trdijo, da je bilo v skladu s sodno prasko Sodišča Evropskih skupnosti sporno financiranje samo izpolnjevanje dolžnosti države do prebivalstva na področju izobraževanja.

Norveški organi tudi menijo, da je sporno financiranje zakonito, če ga preučimo z vidika člena 59(2) EGP. Izpostavljajo, da ima država pravico presoditi kaj je „služba splošnega gospodarskega pomena“ in trdijo, da se ta pojem uporablja za izobraževanje pilotov, ki ga izvaja NLA. V tej zvezi poudarjajo, da je posebno izobraževanje, ki ga izvaja NLA, edini integrirani program za pilote v letalskem prometu, ki se izvaja na Norveškem in ima zato ključno vlogo pri zaposlovanju pilotov na norveškem trgu. Zato je podpora usposabljanju pilotov v NLA zadeva nacionalne izobraževalne politike, neposredno povezane z dolgoročnimi koristmi za javnost, in ne diskriminira, ker na Norveškem ni nobenega drugega izvajalca integriranega izobraževanja.

Norveški organi trdijo, da je prvi pogoj v členu 59(2) EGP, to je pooblastitev, dosežen s posebno dodelitvijo proračunskih sredstev „za izobraževanje prometnih pilotov v okrožju Troms/Bardufoss“ skupaj z norveškim Zakonom o letalstvu. Norveški organi trdijo, da drugi pogoj vključuje preverjanje „očitne napake“ v nasprotju s „primernim odnosom med ciljem in uporabljenimi sredstvi“. Trdijo, da se uporablja odstopanje, če je potrebno, da se podjetju omogoči, da svoje naloge opravlja pod sprejemljivimi finančnimi pogoji (11). Norveški organi izključujejo možnost čezmernega nadomestila in ugotavljajo, da dodelitev v znesku 4,5 milijona NOK krije samo 20 % stroškov programa za letalske pilote.

Norveški organi poudarjajo, da je zahteva v členu 59(2) EGP, da „na trgovino ne sme vplivati v tolikšni meri, da bi bilo to v nasprotju z interesi pogodbenic“ manj stroga od merila vpliva na trgovino za namene ugotavljanja prisotnosti pomoči v skladu s členom 61(1) EGP. Navajajo tehtanje, ki ga v svoji sodni praksi navaja Sodišče Evropskih skupnosti (12) in menijo, da v tej zadevi dokazno breme nosi Nadzorni organ (13).

Okrožje Troms meni, da je zagotavljanje ustreznega izobraževanja za letalske pilote ključna naloga nacionalnega pomena. Svojo neposredno (jamstvo za posojilo in odpust posojila) in posredno (kot lastnik NLH) udeležbo v finančnem prestrukturiranju NLA vidi kot običajno tržno prakso in poudarja, da je njegov prispevek temeljil na pogoju, da drugi upniki sodelujejo v prestrukturiranju dolga (14).

Okrožje Troms je pojasnilo, da je jamstvo zavarovanje posojila za financiranje simulatorja letenja. Končni lastniki NLA so morali zato, da se prepreči začetno plačilo, jamčiti za posojilo. Jamstvo okrožja Troms predstavlja 12,27 % zneska posojila. Okrožje Troms poudarja, da ima odnos med NLA in okrožjem naravo odnosa matična družba-hčerinska družba. Navaja tudi, da premija, če bi se zahtevala, ne bi presegala praga neznatnosti za pomoč.

Občina Målselv poudarja, da so se zdele finančne težave NLA v času posojila začasne in občina je kot zainteresirana stranka sodelovala v procesu refinanciranja, ki je potekal. Občina trdi, da v kolikor so bila v času, ko je bila sprejeta odločitev o odobritvi posojila, tveganja ustrezno in objektivno ocenjena, bi Nadzorni organ moral odstopiti od pregledovanja določene ravni obresti, razen če se zdi, da ni objektivnih razlogov v dobri veri za utemeljeno pričakovanje, da bi zasebni vlagatelj posodil denar v okoliščinah zadeve.

5.   Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani

Rørosfly AS je z dopisom z dne 3. maja 2007, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral na isti dan (dogodek št. 420011), predložil pripombe na Odločbo o začetku formalnega postopka preiskave. Podpirajo pritožnika in poudarjajo konkurenčno prednost, ki jo povzroča javna podpora ene same šole letenja.

Pritožnik je z dopisom z dne 4. maja 2007, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral na isti dan (dogodek št. 420422), predložil pripombe na Odločbo o začetku formalnega postopka preiskave. Uvodoma je treba pripomniti, da pritožnik zavrača opis sistema izobraževanja za pilote, ki so ga navedli norveški organi, in trdi, da ima enako dovoljenje kot NLA (izdala ga je Norveška uprava za civilno letalstvo) in oba izvajata integrirano izobraževanje na Norveškem za prometne pilote (15).

V zvezi s trditvijo, da NLA ne opravlja gospodarske dejavnosti, pritožnik opozarja na širino izraza „podjetje“, ki pomeni, da se presodi, ali subjekt opravlja dejavnost, ki je gospodarska in vključuje ponujanje blaga ali storitev na trgu, ki bi jo lahko, vsaj načeloma, opravljalo zasebno podjetje z namenom ustvarjati dobiček (16). Po mnenju pritožnika NLA opravlja tipično poslovno dejavnost z očitnim ekonomskim namenom. V podporo temu stališču se pritožnik sklicuje na obsežno oglaševanje NLA, ki je značilno za udeležence na trgu. NEAR se tudi sklicuje na to, da ima od prenehanja NLA več študentov, kar ponazarja konkurenčno razmerje med različnimi šolami letenja.

Glede uporabe člena 59(2) EGP pritožnik dvomi o natančni vsebini SSGP, na katero se sklicujejo norveški organi. Vse šole letenja na Norveškem morajo ravnati v skladu z istimi nacionalnimi in mednarodnimi pravili. Zato dejavnosti NLA kot celote ne moremo šteti za SSGP; NLA mora v primerjavi z drugimi šolami ponuditi nekaj „dodatnega“. Pritožnik ugotavlja, da je izvajanje celotnega usposabljanja na Norveškem edini možni „dodatni element“, ki ga nudi NLA. Medtem, ko je za SSGP značilno, da se ne opravlja brez javne intervencije, NEAR izvaja integrirano usposabljanje za pilote z usposabljanjem izključno na Norveškem (po nižji ceni, kot je cena NLA). Pritožnik zato ugotavlja, da je razvrstitev zadevne službe kot SSGP očitna napaka. Vsekakor pritožnik trdi, da pogoji iz člena 59(2) EGP niso izpolnjeni. Pritožnik izpodbija izjavo norveških organov, da je pooblastitev v uradnem aktu potekala preko Norveškega zakona o letalstvu in dodelitve proračunskih sredstev. Poleg tega v zvezi s Smernicami o državni pomoči za nadomestilo za opravljanje javne službe noben uradni akt ne navaja podrobno natančne narave SSGP, parametrov za izračun, nadzor in pregled nadomestila. V tej zvezi pritožnik ugotavlja, da norveški organi niso dokumentirali stroškov, povezanih s SSGP (tj. stroškov, povezanih z možno „obveznostjo“ izvajati vse učne ure letenja na Norveškem). Pritožnik trdi, da bi NEAR lahko enako izobraževanje izvajal po nižji ceni (17).

Na koncu pritožnik daje pripombe o „načelu tržnega vlagatelja“. Navaja se, da je NLA v finančnih težavah vsaj od takrat, ko je SAS odločil umakniti podporo v letu 2005 in da v času „vlaganj“ norveški organi niso imeli nobene podlage, da bi pričakovali primeren donos vloženega kapitala. V zvezi z dejstvom, da so organi imeli lastniški delež v NLA, se pritožnik sklicuje na sodno prasko Sodišča Evropskih skupnosti in trdi, da v nasprotju z navedeno sodno prakso „naložbe“ niso bile abstraktne, ampak imajo pri tem vlogo socialni, regionalni in sektorski dejavniki. Ali natančneje, pritožnik trdi, da je treba Norsk Luftfartshøgskole šteti za podjetje v smislu člena 61(1) EGP in da pomoč temu subjektu v znesku 1,9 milijona NOK predstavlja gospodarsko prednost navedenega subjekta, ki pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence. Poleg tega bi zaradi dejstva, da je sklad neprofiten, težko rekli, da so naložbe skladne z načelom tržnega vlagatelja. Pritožnik ponavlja zgornje ugotovitve in ugotavlja, da Norsk Luftfartshøgskole ni naložena obveznost opravljanja javne službe po členu 59(2) EGP, in znesek dodeljene pomoči ni povezan z nobeno domnevno SSGP.

Pritožnik iz pripomb norveških organov na Odločbo o začetku formalnega postopka preiskave ugotavlja še dva možna elementa pomoči. NLH je NLA oprostil obveznosti najemnine v zvezi s študentskim domom za določeno obdobje in znižal višino plačil za zakup hangarja in upravnih objektov. Pritožnik meni, da teh dejavnosti ne bi bilo mogoče izvesti v skladu z načelom tržnega vlagatelja in zato predstavljajo državno pomoč NLH za NLA.

V zvezi z odpustom posojila (18) pritožnik trdi, da ni dovolj dokazati, da so tudi zasebni vlagatelji odobrili odpust in še naprej trdi, da je odpust posojila državna pomoč, ki ni v skladu z načelom tržnega vlagatelja. Zlasti pritožnik ugotavlja, da okrožje ni predložilo dokazil o načrtu prestrukturiranja, ki bi vodil do ustreznega donosa naložbe.

V zvezi z jamstvom za posojilo pritožnik izpodbija trditev norveških organov, da matične družbe običajno hčerinskim družbam ne zaračunavajo jamstvenih premij za posojila in se v podporo svoji trditvi, da je resnica ravno obratna, sklicuje na oddelke 3 do 8 in 3 do 9 norveškega Zakona, ki se nanaša na družbe z omejeno odgovornostjo.

V zvezi z 8,5 % obrestno mero, zaračunano na posojilo občine Målselv, pa pritožnik ponavlja utemeljitev, na kateri temelji načelo tržnega vlagatelja, in ugotavlja, da ob upoštevanju finančnega položaja NLA obrestna mera ne odraža tveganja, povezanega s posojilom, in jo je treba opredeliti kot pomoč/subvencijo, ki jo zasebni vlagatelj ne bi uresničil.

6.   Pripombe norveških organov na navedena stališča

Norveški organi so odgovorili na pripombe, ki sta jih predložila Rørosfly in pritožnik, in poudarili, da, prvič, NLA ne obstaja več kot pravna oseba in, drugič, ker NEAR študentov ne spodbuja več aktivno, naj celotno usposabljanje opravijo na Norveškem, se je zdelo, da je podpora NLA najboljši način prispevka k učenju na področju letalstva na Norveškem.

II.   OCENA

1.   Področje uporabe te odločbe

Norveški organi v svojih pripombah na Odločbo o začetku formalnega postopka preiskave opisujejo razmerje med NLH in NLA in navajajo, da je NLH ob upoštevanju finančnih težav, s katerimi se je soočal NLA, začasno opustil obveznosti najemnine v zvezi s študentskim domom, ki ga je oddal NLA, in znižal plačila za zakup hangarja in upravnih objektov.

Pritožnik poudarja, da sta bila to še dva primera pomoči NLA, organi pa navajajo, da je bilo tako ukrepanje v danih okoliščinah običajno. Ti ukrepi niso bili del Odločbe o začetku formalnega postopka preiskave.

Poleg tega ob upoštevanju informacij o prejemniku posojila od občine Målselv, ki so jih posredovali norveški organi, navedeni ukrep ne ustreza več opisu v Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave. Norveški organi so tudi potrdili, da je bilo to posojilo in financiranje projektov, ki ga je NLH dodelilo okrožje Troms, NLA nakazano za „storitve, potrebne za izvedbo razvojnega projekta“. Tudi ta prenos sredstev ni bil omenjen v Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave.

V zvezi s spremembo prejemnika posojila občine Målselv Nadzorni organ meni, da izpodbijani ukrep, sredstva občine po preferencialni stopnji, ostaja opredeljiv z opisanim v Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave in bo zato ta ukrep ocenil v zvezi z novim upravičencem in ne z NLA. Glede drugih točk pa se Nadzornemu organu ne zdi jasno, da ni mogoče dvomiti o skladnosti teh različnih ukrepov s pravili o državni pomoči. Zato o teh ukrepih ni mogoče sklepati in v tej odločbi ne bodo nadalje obravnavani. Zato na področje uporabe te odločbe sodijo samo ukrepi, opisani v I.2.1(a) do (e) zgoraj.

2.   Prisotnost državne pomoči v smislu člena 61(1) EGP

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, če prizadene trgovino med pogodbenicami.“

Pred izmeničnim pregledom teh meril je potrebna predhodna opomba o naravi dejavnosti, ki jo opravlja NLA, in sicer izvajanje izobraževanja za letalske pilote.

Zdi se, da za opravljanje takih služb, katerih cene niso neznatne, obstaja konkurenčni trg. Dejstvo, da služba predstavlja izobraževalni vidik, samo po sebi ne spreminja gospodarske narave dejavnosti. Nasprotno, zdi se, da sodna praksa, na katero se sklicuje norveška vlada, podpira stališče, da programi, ki se izvajajo v okviru nacionalnega izobraževalnega sistema, ne predstavljajo službe v smislu člena 50 ES (19), programi, ki pa se financirajo v glavnem z zasebnimi sredstvi, zlasti s sredstvi študentov in njihovih staršev, pa sodijo na področje uporabe navedenega člena (20). Poleg tega se obrazložitev, ki se nanaša na pojem „služba“ v smislu členov 49 ES in 36 EGP, lahko prenese na področje državne pomoči in vprašanje, ali je dejavnost gospodarska in jo tako opravlja podjetje v smislu člena 61(1) EGP (21). Nihče ni zatrjeval in tudi informacije v spisu ne podpirajo ugotovitve, da se program v NLA ne financira pretežno z zasebnimi sredstvi. Nadzorni organ zato ugotavlja, da je bilo izobraževanje za letalske pilote, ki ga je izvajal NLA, preden je šel v stečaj, gospodarska dejavnost in da je NLA podjetje za namene člena 61 EGP.

19

20

21

2.1   Prisotnost državnih sredstev

Prisotnost državnih sredstev

Ukrep pomoči mora dodeliti država ali se mora dodeliti iz državnih sredstev.

Sporno financiranje je sestavljeno iz neposredne pomoči, dodeljene v okviru revidiranega državnega proračuna, ali iz denarnih sredstev ali ugodnosti, ki jih dodelijo lokalne oblasti. Zato je jasno, da je sporno financiranje dodelila država ali je bilo dodeljeno iz državnih sredstev.

2.2   Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

Dajanje prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga

Prvič, ukrep pomoči mora prejemniku prinesti ugodnosti, na podlagi katerih je oproščen dajatev, ki običajno bremenijo njegov proračun. Vendar se na podlagi člena 61(1) EGP ocenjuje samo prenos sredstev, ki daje prednost podjetjem. Zato je pred obravnavo posebnih ukrepov treba preučiti, ali so prejemniki sredstev podjetja v smislu navedene določbe.

Kakor je navedeno zgoraj, je jasno, da je NLA podjetje, in dejstvo, da opravlja izobraževalno funkcijo, v tem primeru ne spremeni te ugotovitve.

Vendar pa se zdi, da NLH ne opravlja nobene oblike gospodarske dejavnosti, za katero prejema sredstva. V skladu z ustaljeno sodno prakso je ponudba blaga ali storitev na določenem trgu tisto, kar označuje pojem gospodarske dejavnosti (22). Nadzornemu organu niso bile predložene informacije, ki bi nakazovale, da se omogočanje izobraževanja za letalske pilote na severnem Norveškem lahko tako opredeli. V skladu z ustaljeno sodno prakso se za službe v smislu Sporazuma EGP štejejo le dela, ki so običajno izvedena proti ustreznemu plačilu (23). NLH ni plačan za to, kar dela, in tudi sredstva, ki jih izplačuje v skladu s svojim ciljem omogočati izobraževanje za letalske pilote na severnem Norveškem, so bližje socialnim ciljem, ki jih je Sodišče Efte opredelilo v zadevi Private Barnehagers, ko je odločilo, da norveška država ne poskuša vzpostavljati profitne dejavnosti, ampak izpolnjuje svojo dolžnost do prebivalstva na socialnem, kulturnem in izobraževalnem področju (24). Financiranje, ki ga je okrožje Troms zagotovilo NLH, je res bolj podobno notranjemu prenosu sredstev in s tem zagotavljanju sredstev za spodbujanje izobraževanja za letalske pilote na geografskem območju, za katero je okrožje odgovorno, kot pa plačilu za opravljanje službe. Nadaljnje izplačevanje teh sredstev podjetjem, kot je NLA, ki izvajajo gospodarsko dejavnost izobraževanja za letalske pilote, je res lahko državna pomoč, vendar pa, kakor je navedeno zgoraj v II.1, ne sodi na področje uporabe te odločbe. Glede začetnih izplačil NLH Nadzorni organ ugotavlja, da vsaj v času izplačil NLH ni bilo mogoče šteti za prejemnika pomoči in ukrepov, v zvezi s katerimi je bil NLH upravičenec, ni treba dalje ocenjevati. Nadzorni organ bo zato preučil samo obstoj ugodnosti v zvezi z ukrepi, katerih prejemnik je bil NLA, in sicer:

22

23

Private Barnehagers

24

| — | 4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna, |
| --- | --- |

—

4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna,

| — | posojilo okrožja Troms in poznejši odpust posojila, |
| --- | --- |

—

posojilo okrožja Troms in poznejši odpust posojila,

| — | jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije. |
| --- | --- |

—

jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije.

Neposredna pomoč za blaženje stroškov poslovanja jasno izpolnjuje ta pogoj.

Norveški organi navajajo, da je bilo posojilo okrožja Troms odobreno v skladu s shemo za regionalno posojilo, ki je bila v letu 1999 Nadzornemu organu prijavljena in jo je le-ta odobril. Odpis posojila tudi zmanjšuje finančno breme, ki bi ga sicer moral nositi prejemnik. Vendar pa ni mogoče reči, da je upravičenec imel ugodnosti v smislu člena 61(1) EGP, če za ta ukrep veljajo običajna tržna načela. Po podatkih norveških organov so bili konec leta 2005 naslednji subjekti dolgoročni nezavarovani upniki NLA: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 NOK), okrožje Troms (400 000 NOK), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 NOK) in Eriksen Eiendom (200 000 NOK). Norveški organi potrjujejo, da sta zadnja dva, ki ju je treba šteti za zasebna vlagatelja, odobrila odpust posojil, ki sta jih odobrila NLA, Sparebanken Finans Nord-Norge pa je odobril odlog plačila obrokov do druge polovice leta 2006, ne pa oprostitev plačila obresti. Ker morajo javni organi svoje dolžnike terjati prav tako strogo kot zasebni upnik, Nazorni organ meni, da zato, ker so tudi zasebni akterji na trgu NLA odobrili odpust neodplačanih posojil, enako dejanje okrožja Troms ni državna pomoč.

Oddelek 2.1 Smernic o državni pomoči glede državnih jamstev določa, da državno jamstvo predstavlja ugodnost za posojilojemalca in odliv državnih sredstev, če se za jamstvo ne plača premija. Zato se zdi, da je jamstvo, ki ga je okrožje Troms odobrilo NLA, NLA prineslo ugodnosti in tako dalo prednost podjetju v smislu člena 61(1) EGP.

Drugič, ukrep pomoči mora biti selektiven, tako da daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Obravnavani ukrepi so bili usmerjeni posebej na NLA in so zato jasno selektivni.

2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

Ukrepi predstavljajo državno pomoč, če izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med pogodbenicami. Na podlagi tega, da je NLA neposredna konkurenca drugim ustanovam na Norveškem in v Evropi, ki izvajajo izobraževanje za letalske pilote v skladu s skupnimi evropskimi pravili (Licenca letalskega osebja Združenih letalskih organov ali JAA-FLC), se zdi, da financiranje krepi položaj prejemnika in zato lahko izkrivlja konkurenco med temi različnimi šolami in vpliva na trgovino med državami, v katerih so ustanovljene.

2.4   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Na podlagi zgoraj navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da naslednji ukrepi niso državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP:

| — | financiranje projektov za NLH s strani okrožja Troms (I.2.1(b) zgoraj), |
| --- | --- |

—

financiranje projektov za NLH s strani okrožja Troms (I.2.1(b) zgoraj),

| — | odobritev odpusta posojila okrožja Troms v korist NLA (I.2.1(c) zgoraj), in |
| --- | --- |

—

odobritev odpusta posojila okrožja Troms v korist NLA (I.2.1(c) zgoraj), in

| — | posojilo občine Målselv za NLH (I.2.1(e) zgoraj), |
| --- | --- |

—

posojilo občine Målselv za NLH (I.2.1(e) zgoraj),

in da naslednji ukrepi, odobreni v korist NLA, so državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP:

| — | 4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna (I.2.1(a) zgoraj), in |
| --- | --- |

—

4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna (I.2.1(a) zgoraj), in

| — | jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije (I.2.1(d) zgoraj). |
| --- | --- |

—

jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije (I.2.1(d) zgoraj).

3.   Postopkovne zahteve

Postopkovne zahteve

Po členu 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču „Nadzorni organ Efte je treba o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da se mu omogoči, da predloži svoje pripombe [...]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

Norveški organi zgoraj opisanih ukrepov niso priglasili Nadzornemu organu. Nadzorni organ zato ugotavlja, da norveški organi v zvezi z ukrepi, ki so bili opredeljeni kot pomoč (in sicer neposredna pomoč in jamstvo za posojilo, opisana v I.2.1(a) in (d) zgoraj, niso upoštevali obveznosti, ki jim jih nalaga člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Zato je dodeljena podpora „nezakonita pomoč“ v smislu člena 1(f) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

4.   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

4.1   Ocena na podlagi člena 61 EGP

Ocena na podlagi člena 61 EGP

V tem primeru ni mogoče uporabiti nobenega od položajev, opisanih v členu 61(2) EGP.

Zadevna regija ne sodi na področje uporabe člena 61(3)(a) EGP in odstavek (b) člena 61(3) EGP se v tem primeru ne uporablja.

Zdi se, da sporno financiranje neposredno ne spodbuja horizontalnih ciljev Skupnosti v smislu člena 61(3)(c) EGP, kot so raziskave in razvoj, zaposlovanje, okolje itd. Norveški organi se ne sklicujejo na to odstopanje. Zato Nadzorni organ meni, da spornega financiranja ni mogoče šteti za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP v smislu navedenega odstavka.

4.2   Ocena na podlagi člena 59(2) EGP

Ocena na podlagi člena 59(2) EGP

Na podlagi člena 59(2) EGP „podjetja, pooblaščena za opravljanje službe splošnega gospodarskega pomena [...] ravnajo po pravilih iz tega sporazuma, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic“.

Uporaba te določbe je bila razvita v odstavku 25 Smernic o državni pomoči za nadomestilo za opravljanje javne službe, ki določa, da se Smernice uporabljajo za ocenjevanje nepriglašene pomoči, ki je bila dodeljena po sprejetju navedenih smernic. V vseh drugih primerih se bodo uporabljale določbe, veljavne na datum odobritve pomoči. Oba obravnavana ukrepa sta začela veljati v času pred sprejetjem Smernic (20. decembra 2005).

Pred uvedbo takratnega poglavja 18C Smernic o državni pomoči (ki se sedaj imenuje preprosto Poglavje o nadomestilu za opravljanje javne službe) ni bilo posebnih pravil o nadomestilu za opravljanje javne službe. Nadzornemu organu se kljub temu zdi primerno, da ocena zgodnejših ukrepov temelji na Sporočilu Komisije o storitvah splošnega gospodarskega interesa v Evropi (25), branem skupaj s sodno prakso, ki jo je Sodišče izreklo pred dodelitvijo pomoči.

25

Nadzorni organ tudi ugotavlja, da vsebina poglavja 18C Smernic o državni pomoči ni bistveno spremenila podlage za oceno, ampak je samo razjasnila, kaj je potrebno za izpolnitev meril iz člena 59(2) EGP.

Združljivost obeh obravnavanih ukrepov bo zato ocenjena na podlagi naslednjih (kumulativnih) načel, z upoštevanjem časovne razporeditve ukrepov in ob ustreznem upoštevanju dejstva, da člen 59(2) EGP predstavlja odstopanje in zato ga je treba razlagati restriktivno:

| — | zadevna služba mora biti „služba splošnega gospodarskega pomena“ in mora biti jasno opredeljena kot taka, |
| --- | --- |

—

zadevna služba mora biti „služba splošnega gospodarskega pomena“ in mora biti jasno opredeljena kot taka,

| — | zadevno podjetje mora biti uradno pooblaščeno za opravljanje navedene službe, |
| --- | --- |

—

zadevno podjetje mora biti uradno pooblaščeno za opravljanje navedene službe,

| — | uporaba pravil konkurence bi ovirala izvajanje posebnih nalog, dodeljenih zadevnemu podjetju, in |
| --- | --- |

—

uporaba pravil konkurence bi ovirala izvajanje posebnih nalog, dodeljenih zadevnemu podjetju, in

| — | razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic. |
| --- | --- |

—

razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic.

Države Efte imajo široko diskrecijo pri določanju ravni služb splošnega gospodarskega pomena in lahko po potrebi pri zagotavljanju te ravni uvedejo obveznosti javnih služb. Pri opredelitvi države, kaj šteje za službo splošnega gospodarskega pomena, se preverja samo, da ne pride do očitnih napak. Vendar je treba v vseh primerih za uporabo odstopanja v členu 59(2) EGP jasno opredeliti poslanstvo javne službe.

V tej zvezi iz sodne praske izhaja, da pojem „služba splošnega gospodarskega pomena“ zajema službe, ki imajo v primerjavi z gospodarskim pomenom gospodarskih dejavnosti na splošno posebne značilnosti (26). Ena taka posebna značilnost je lahko dejstvo, da javni organi menijo, da je službo treba opravljati tudi tam, kjer na trgu za to ni dovolj spodbude (27). Kjer se torej za posamezne službe šteje, da so splošnega gospodarskega pomena in tržne sile ne zagotavljajo ustreznega opravljanja teh služb, zadevna država lahko določi posebne obveznosti javnih služb, da zavaruje raven opravljanja službe.

26

27

V zvezi s 4,5 milijona NOK neposredne pomoči Nadzorni organ ugotavlja, da ustrezna postavka v državnem proračunu za leto 2005 financiranje namenja za „izobraževanje za letalske pilote v Tromsø/Bardufossu“. Nadzorni organ meni, da to ne more biti jasna opredelitev poslanstva javne službe. Tudi če bi sprejeli razlago, da je posebna značilnost dejstvo, da cel program poteka na Norveškem in da je to element storitve, ki pomeni „splošni pomen“, Nadzorni organ ugotavlja, da v proračunu ali drugi dokumentaciji, predloženi Nadzornemu organu, ni ničesar, kar bi nakazovalo, da je pomoč pogojena s tako značilnostjo.

Zato Nadzorni organ meni, da je v tem primeru opredelitev službe splošnega gospodarskega pomena očitna napaka. Tako v obravnavanem primeru pogoj za uporabo člena 59(2) EGP (tj. da podjetje opravlja službo splošnega gospodarskega pomena) ni izpolnjen.

V zvezi z ukrepom, opredeljenim v I.2.1(d) pa Nadzorni organ meni, da jamstvo za posamezen znesek dolga, opredeljeno na splošno, ne more zagotavljati izpolnjevanja določene naloge splošnega gospodarskega pomena in da ta ukrep zato ne sodi na področje, ki se ocenjuje na podlagi člena 59(2) EGP.

Tudi če predpostavljamo, da je bila zadevna služba pravilno opredeljena, mora biti za uporabo izjeme iz člena 59(2) EGP jasno opredeljeno poslanstvo javne službe in poverjena mora biti z aktom javnega organa. Nadzorni organ ugotavlja, da se zdi, da je NLA imel finančne koristi od obeh obravnavanih ukrepov, ne da bi mu bilo v zameno za financiranje poverjeno poslanstvo javne službe. V zvezi s trditvijo norveških organov, ki temelji na praksi Komisije, Nadzorni organ meni, da iz sklepov tega organa ni razvidno, da preprosto prejemanje sredstev od države pomeni pooblastilo, če ni podan opis poslanstva javne službe ali pogoji, pod katerimi jo je treba zagotavljati (28). V tej zvezi se Nadzorni organ spet sklicuje na dejstvo, da če je posebna značilnost usposabljanja, ki ga izvaja NLA, dejstvo, da cel program poteka na Norveškem in da je to element storitve, ki pomeni „splošni pomen“, Nadzorni organ ugotavlja, da v proračunu ali drugi dokumentaciji, predloženi Nadzornemu organu, ni ničesar, kar bi nakazovalo, da je pomoč pogojena s tako značilnostjo.

28

Torej tudi, če bi bilo jasno, da so norveški organi pri odobritvi financiranja sektorju za izobraževanje za letalske pilote imeli v mislih posebno poslanstvo javne službe, Nadzorni organ ne vidi nobenega dokaza, da je bilo to poslanstvo posebej poverjeno NLA. Zato v obravnavanem primeru ni mogoče uporabljati člena 59(2) EGP.

Zadnja dva elementa člena 59(2) EGP se skupaj ocenjujeta glede sorazmernosti. Nadzorni organ pri odločanju, ali sprejeti ukrepi presegajo tisto, kar je potrebno za zagotavljanje učinkovitega izpolnjevanja poslanstva javne službe, ugotavlja, da je, prvič, nujnost financiranja vprašljiva, če ni nobenih z njim povezanih pogojev, in drugič, zdi se, da ni bila narejena nobena objektivna ocena, koliko sredstev bo potrebnih. Nadzorni organ zato ugotavlja, da tudi, če bi bila druga merila izpolnjena, ta element člena 59(2) EGP v tem primeru ni izpolnjen.

4.3   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Nadzorni organ ugotavlja, da neposredna pomoč (I.2.1(a) zgoraj) in jamstvo za posojilo (I.2.1(d) zgoraj) ne izpolnjujeta pogojev za uporabo člena 59(2) EGP in zato sta oba ukrepa nezdružljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

5.   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Nadzorni organ ugotavlja, da naslednji ukrepi niso državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP:

| — | financiranje projektov s strani okrožja Troms (I.2.1(b) zgoraj), |
| --- | --- |

—

financiranje projektov s strani okrožja Troms (I.2.1(b) zgoraj),

| — | odpust posojila okrožja Troms (I-2.1(c) zgoraj), in |
| --- | --- |

—

odpust posojila okrožja Troms (I-2.1(c) zgoraj), in

| — | posojilo občine Målselv (I.2.1(e) zgoraj). |
| --- | --- |

—

posojilo občine Målselv (I.2.1(e) zgoraj).

Nadzorni organ pa ugotavlja, da so norveški organi nezakonito izvajali naslednje ukrepe pomoči:

| — | 4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna (I.2.1(a) zgoraj), in |
| --- | --- |

—

4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna (I.2.1(a) zgoraj), in

| — | jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije (I.2.1(d) zgoraj), |
| --- | --- |

—

jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms brez plačila premije (I.2.1(d) zgoraj),

in s tem kršili člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Opisana ukrepa ne izpolnjujeta pogojev za uporabo člena 59(2) EGP in zato nista združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

Iz člena 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču izhaja, da Nadzorni organ odloči, da morajo upravičenci vrniti nezakonito pomoč, ki ni združljiva s pravili o državni pomoči iz Sporazuma EGP –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Financiranje projektov, ki ga je NLH dodelilo okrožje Troms, in posojilo, ki ga je navedenemu subjektu odobrila občina Målselv, skupaj z odpustom posojila, ki ga je NLA odobrilo okrožje Troms, ni državna pomoč v smislu člena 61(1) EGP.

Člen 2

4,5 milijona NOK neposredne pomoči iz državnega proračuna in jamstvo za posojilo, ki ga je odobrilo okrožje Troms, je državna pomoč v korist NLA, ki ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(1) EGP.

Člen 3

Norveški organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se izterja pomoč, ki je navedena v členu 2 in ki je bila nezakonito dodeljena NLA.

Člen 4

Vračilo se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti in obrestne obresti od datuma, ko je bila pomoč NLA na voljo, do datuma njenega vračila. Obresti se izračunajo na podlagi člena 9 Odločbe št. 195/04/COL.

Člen 5

Norveški organi v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi Nadzorni organ Efte obvestijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s to odločbo.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 7

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 1. julija 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kristján A. STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ Efte 19. januarja 1994, objavljene v
  Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994. Smernice so bile nazadnje spremenjene 25. aprila 2007. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči.

4

Uradnem listu Evropske unije

(5)  UL L 139, 25.5.2006, str. 37, in Dopolnilo EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1.

5

(6)  V nadaljnjem besedilu: Odločba o začetku formalnega postopka preiskave.

6

(7)  UL C 77, 5.4.2007, str. 35, in Dopolnilo EGP št. 17, 5.4.2007, str. 16.

7

(8)  Za podrobnejše informacije o različnih dopisih med norveškimi organi in Nadzornim organom se navaja Odločba Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave.

8

(9)  Prim. opombo 7.

9

(10)  Zdi se, da se norveški organi v podporo temu predlogu sklicujejo na stečajni postopek, ki ga je sprožila uprava NLA.

10

(11)  Dejstvo, da je NLA trenutno v stečajnem postopku, se uporablja kot podpora tej izjavi.

11

(12)  Zadeva 202/88, Komisija proti Franciji (Telecommunications Terminal Equipment), [1991] Recueil I-1223, točka 12.

12

Komisija proti Franciji (Telecommunications Terminal Equipment)

(13)  Norveški organi v podporo tej trditvi navajajo zadevo C-159/94, Komisija proti Franciji, [1997] Recueil I-5815, točki 112 in 113.

13

Komisija proti Franciji

(14)  Okrožje Troms je predložilo dokaze, da sta, kot del prestrukturiranja, tudi dve drugi gospodarski družbi v zasebni lasti NLA odobrili odpust neodplačanih posojil, vsaka v znesku 200 000 NOK.

14

(15)  Pritožnik ugotavlja, da imajo študenti v NEAR možnost celotno usposabljanje opraviti na Norveškem, vendar večina izkoristi priložnosti, ki jih imajo v tujini. Razlika je v tem, da NLA ne nudi te delovne prakse v tujini in zato vsi njihovi študenti opravljajo usposabljanje samo na Norveškem.

15

(16)  Pritožnik se v tej zvezi sklicuje na zadevi C-41/90, Höfner, [1991] Recueil I-1979 in C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurance, [1995] Recueil I-4013. Po drugi strani se čisto socialna funkcija subjekta v zadevi C-159/91, Poucet et Pistre, [1993] Recueil I-637 uporablja kot primer drugačne razvrstitve in ne kot podjetje.

16

Höfner

Fédération Française des Sociétés d’Assurance

Poucet et Pistre

(17)  Na podlagi predvidenih stroškov izobraževanja v NLA v znesku 937 500 NOK na študenta, pritožnik trdi, da NLA dobiva previsoko nadomestilo, ker stroški v NEAR in izključno na Norveškem znašajo 512 000 NOK.

17

(18)  Pritožnik ugotavlja, da okrožje ni dalo pripomb o začetni odobritvi posojila, niti o odlogu odplačila v letu 2003. Še naprej trdi, da so tudi ti elementi državna pomoč.

18

(19)  Besedilo člena 37 EGP je enako.

19

(20)  Glej zadevo C-109/92, Wirth, [1993] Recueil I-6447, točke 14–17. Sodišče Efte je nedavno potrdilo to stališče v zadevi E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sodba z dne 21. februarja 2008 še ni objavljena, točka 80 in naslednje.

20

Wirth

Private Barnehagers Landsforbund

(21)  Zadeva E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, navedena zgoraj, v točki 80.

21

Private Barnehagers Landsforbund

(22)  Zadeva C-205/03 P, FENIN, [2006] ZOdl. I-6295, točka 25.

22

FENIN

(23)  Zadeva E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, navedena zgoraj, v točki 81.

23

Private Barnehagers Landsforbund

(24)  Zadeva E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, navedena zgoraj, v točki 83.

24

Private Barnehagers Landsforbund

(25)  UL C 17, 19.1.2001, str. 4.

25

(26)  Glej na primer zadevo C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, [1991] Recueil I-5889, točka 28.

26

Merci convenzionali porto di Genova

(27)  Glej na primer Sporočilo Komisije o storitvah splošnega gospodarskega interesa v Evropi, navedeno zgoraj v opombi 25, odstavek 14.

27

(28)  Odločba Komisije 2006/225/ES z dne 2. marca 2005 o programu pomoči, ki ga izvaja Italija za prestrukturiranje ustanov poklicnega usposabljanja (UL L 81, 18.3.2006, str. 25) izrecno potrjuje, da zadevne ustanove „zagotavljale institucionalne storitve usposabljanj s socialnim namenom [...] ki so bili del sistema javnega izobraževanja“ (odstavek 48) in da jim je bila zato „v okviru ustreznih nacionalnih in regionalnih predpisov zaupana naloga javnih storitev z obvezujočimi akti“ (odstavek 57).

28

---