# Euroopan unionin L 45/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.045.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 45 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta18. helmikuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.045.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 45

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta18. helmikuu 2011

---

| Sisältö | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2011/97/EY |
| | * | Komission päätös tehty, 14 päivänä syyskuuta 2005, valtiontuesta C 11/04 (ex NN 4/03) – Olympic Airways – Rakenneuudistus ja yksityistäminen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2706)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/98/EY |
| | * | Komission päätös, annettu 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 16/08 (ex NN 105/05 ja NN 35/07), jonka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – CalMac- ja NorthLink -yrityksille merikuljetuspalveluista Skotlannissa maksetut tuet
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8117)

   (
  1
  ) | 33 |

Sisältö

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

Sivu

2011/97/EY

*

Komission päätös tehty, 14 päivänä syyskuuta 2005, valtiontuesta C 11/04 (ex NN 4/03) – Olympic Airways – Rakenneuudistus ja yksityistäminen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2706)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2706)

1

1

2011/98/EY

*

Komission päätös, annettu 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 16/08 (ex NN 105/05 ja NN 35/07), jonka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – CalMac- ja NorthLink -yrityksille merikuljetuspalveluista Skotlannissa maksetut tuet
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8117)

   (
  1
  )

CalMac

NorthLink

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8117)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 18.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 45/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty, 14 päivänä syyskuuta 2005,

valtiontuesta C 11/04 (ex NN 4/03) – Olympic Airways – Rakenneuudistus ja yksityistäminen

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2706)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/97/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Kreikan viranomaiset korostivat 3 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (TREN A/26534, 25.7.2003) sitoutuneensa valtion omistaman Olympic Airways -lentoyhtiön yksityistämiseen sekä toteuttaneensa tätä varten jo toimia. |
| --- | --- |

(1)

Kreikan viranomaiset korostivat 3 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (TREN A/26534, 25.7.2003) sitoutuneensa valtion omistaman Olympic Airways -lentoyhtiön yksityistämiseen sekä toteuttaneensa tätä varten jo toimia.

| (2) | Koska muodollista ilmoitusta ei ollut tehty, komissio teki 8 päivänä syyskuuta 2003 tietojen antamista koskevan välipäätöksen (K(2003) 3266), josta ilmoitettiin Kreikan viranomaisille 9 päivänä syyskuuta 2003 ja jossa Kreikan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot sen selvittämiseksi, ovatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Koska muodollista ilmoitusta ei ollut tehty, komissio teki 8 päivänä syyskuuta 2003 tietojen antamista koskevan välipäätöksen (K(2003) 3266), josta ilmoitettiin Kreikan viranomaisille 9 päivänä syyskuuta 2003 ja jossa Kreikan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot sen selvittämiseksi, ovatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia.

| (3) | Samana päivänä komissio vaati kirjeitse (TREN D/15287) Kreikan viranomaisia toimittamaan sille tiedot Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevasta laista (hyväksytty 9 päivänä syyskuuta 2003). Kreikan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30881) aikovansa toimittaa nämä tiedot niin pian kuin mahdollista. |
| --- | --- |

(3)

Samana päivänä komissio vaati kirjeitse (TREN D/15287) Kreikan viranomaisia toimittamaan sille tiedot Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevasta laista (hyväksytty 9 päivänä syyskuuta 2003). Kreikan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30881) aikovansa toimittaa nämä tiedot niin pian kuin mahdollista.

| (4) | Komissio vastaanotti 25 päivänä syyskuuta 2003 Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevan virallisen kantelun (TREN A/30589) yhtiön kilpailijalta, Aegean Airlinesilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti 25 päivänä syyskuuta 2003 Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevan virallisen kantelun (TREN A/30589) yhtiön kilpailijalta, Aegean Airlinesilta.

| (5) | Yksityistämistä koskeva laki ja vastaus tietojen toimittamista koskevaan päätökseen lähetettiin komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30866). Tiettyjä tietoja puuttui kuitenkin edelleen. Komissio ilmoitti asiasta Kreikan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN D/17821), josta lähetettiin tämän jälkeen faksilla jäljennös Kreikan pysyvälle edustustolle 4 päivänä joulukuuta 2003. |
| --- | --- |

(5)

Yksityistämistä koskeva laki ja vastaus tietojen toimittamista koskevaan päätökseen lähetettiin komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30866). Tiettyjä tietoja puuttui kuitenkin edelleen. Komissio ilmoitti asiasta Kreikan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN D/17821), josta lähetettiin tämän jälkeen faksilla jäljennös Kreikan pysyvälle edustustolle 4 päivänä joulukuuta 2003.

| (6) | Uusi Olympic Airlines -niminen yhtiö perustettiin 12 päivänä joulukuuta 2003, ennen kuin komissio oli saanut valmiiksi selvityksensä siitä, olivatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia. Siitä syystä komission 8 päivänä syyskuuta 2003 aloittama tietojen toimittamista koskeva menettely merkittiin valtiontukirekisteriin numerolla NN 4/03. |
| --- | --- |

(6)

Uusi Olympic Airlines -niminen yhtiö perustettiin 12 päivänä joulukuuta 2003, ennen kuin komissio oli saanut valmiiksi selvityksensä siitä, olivatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia. Siitä syystä komission 8 päivänä syyskuuta 2003 aloittama tietojen toimittamista koskeva menettely merkittiin valtiontukirekisteriin numerolla NN 4/03.

| (7) | Komissio toisti pyyntönsä yksityistämistä koskevien tietojen toimittamisesta 15 päivänä joulukuuta 2003 (TREN D/22742), ja Kreikan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 18 ja 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä (TREN A/38288 ja TREN A/38258). |
| --- | --- |

(7)

Komissio toisti pyyntönsä yksityistämistä koskevien tietojen toimittamisesta 15 päivänä joulukuuta 2003 (TREN D/22742), ja Kreikan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 18 ja 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä (TREN A/38288 ja TREN A/38258).

| (8) | Kreikan viranomaisille lähetettiin uusi lisätietopyyntö (TREN D/160) 15 päivänä tammikuuta 2004. Kreikan viranomaiset vastasivat kahdella 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (TREN A/11076 ja TREN A/11077). |
| --- | --- |

(8)

Kreikan viranomaisille lähetettiin uusi lisätietopyyntö (TREN D/160) 15 päivänä tammikuuta 2004. Kreikan viranomaiset vastasivat kahdella 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (TREN A/11076 ja TREN A/11077).

| (9) | Komissio lähetti Kreikan viranomaisille 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyn kirjeen Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta (Spata) ja sen suhteesta Olympic Airwaysiin/Airlinesiin. Kreikan viranomaiset vastasivat 23 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Kreikalle lähetettiin aiheesta uusi tietopyyntö 15 päivänä kesäkuuta 2004, ja vastaukset tähän kirjeeseen vastaanotettiin 4 päivänä elokuuta 2004. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti Kreikan viranomaisille 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyn kirjeen Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta (Spata) ja sen suhteesta Olympic Airwaysiin/Airlinesiin. Kreikan viranomaiset vastasivat 23 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Kreikalle lähetettiin aiheesta uusi tietopyyntö 15 päivänä kesäkuuta 2004, ja vastaukset tähän kirjeeseen vastaanotettiin 4 päivänä elokuuta 2004.

| (10) | Komissio ilmoitti Kreikan tasavallalle 16 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (SG(2002) D/228848) päättäneensä 16 päivänä maaliskuuta 2004 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn. Menettely kirjattiin numerolla C 11/04. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti Kreikan tasavallalle 16 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (SG(2002) D/228848) päättäneensä 16 päivänä maaliskuuta 2004 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn. Menettely kirjattiin numerolla C 11/04.

| (11) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin myös Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta. Kreikan tasavalta toimitti huomautuksensa komissiolle 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin myös Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta. Kreikan tasavalta toimitti huomautuksensa komissiolle 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.

| (12) | Komissio sai menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetun määräajan kuluessa asianomaisilta kaksi huomautusta. Nämä huomautukset lähetettiin Kreikan viranomaisten tarkasteltavaksi, ja Kreikan tasavallan huomautukset vastaanotettiin 3 päivänä marraskuuta 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komissio sai menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetun määräajan kuluessa asianomaisilta kaksi huomautusta. Nämä huomautukset lähetettiin Kreikan viranomaisten tarkasteltavaksi, ja Kreikan tasavallan huomautukset vastaanotettiin 3 päivänä marraskuuta 2004.

| (13) | Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 kirjeitse virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä tuen keskeyttämistä koskeva välipäätös, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka enää maksa edunsaajille tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta. Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikan tasavalta katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa vaarantaisi vakavasti Kreikan tasavallan meneillään olevat tarmokkaat pyrkimykset löytää ratkaisu ja olisi suhteeton ja epäoikeudenmukainen toimenpide. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 kirjeitse virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä tuen keskeyttämistä koskeva välipäätös, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka enää maksa edunsaajille tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta. Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikan tasavalta katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa vaarantaisi vakavasti Kreikan tasavallan meneillään olevat tarmokkaat pyrkimykset löytää ratkaisu ja olisi suhteeton ja epäoikeudenmukainen toimenpide.

| (14) | Huomautusten toimittamisen jälkeen Kreikan viranomaiset tiedottivat komission yksiköille säännöllisin väliajoin (17 päivänä joulukuuta 2004, 19 päivänä joulukuuta 2004, 3 päivänä helmikuuta 2005, 7 päivänä helmikuuta 2005 ja 28 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyissä kokouksissa sekä 22 päivänä helmikuuta 2005 ja 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä) tilanteen kehittymisestä sekä Olympic Airlines- ja Olympic Airways Services -yhtiöiden meneillään olevasta rakenneuudistuksesta ja yksityistämisestä. |
| --- | --- |

(14)

Huomautusten toimittamisen jälkeen Kreikan viranomaiset tiedottivat komission yksiköille säännöllisin väliajoin (17 päivänä joulukuuta 2004, 19 päivänä joulukuuta 2004, 3 päivänä helmikuuta 2005, 7 päivänä helmikuuta 2005 ja 28 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyissä kokouksissa sekä 22 päivänä helmikuuta 2005 ja 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä) tilanteen kehittymisestä sekä Olympic Airlines- ja Olympic Airways Services -yhtiöiden meneillään olevasta rakenneuudistuksesta ja yksityistämisestä.

| (15) | Lisäksi Kreikan viranomaiset toimittivat komission yksiköille tietoja seuraavista asioista:






  — | laki 3259/2004, jossa Olympic Airwaysille myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä sähköpostiviestillä) |
| --- | --- | --- |

(15)

Lisäksi Kreikan viranomaiset toimittivat komission yksiköille tietoja seuraavista asioista:

—

laki 3259/2004, jossa Olympic Airwaysille myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä sähköpostiviestillä)

| — | laki 3282/2004, jonka mukaan valtio ottaa hoitaakseen Olympic Airwaysin sellaiset velvoitteet rahoituslaitoksia kohtaan, jotka liittyvät Olympic Airlinesin Airbus A340-300 -lentokoneiden rahoitus- ja leasingjärjestelyihin (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 ja 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä sähköpostiviesteillä). |
| --- | --- |

—

laki 3282/2004, jonka mukaan valtio ottaa hoitaakseen Olympic Airwaysin sellaiset velvoitteet rahoituslaitoksia kohtaan, jotka liittyvät Olympic Airlinesin Airbus A340-300 -lentokoneiden rahoitus- ja leasingjärjestelyihin (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 ja 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä sähköpostiviesteillä).

Nämä lisäselvitykset otetaan tässä päätöksessä huomioon, sikäli kuin ne selventävät ja koskevat asioita, joita komissio toi esiin aloittaessaan menettelyn.

2.   TOSISEIKAT

2.1   KOMISSION AIEMMAT PÄÄTÖKSET OLYMPIC AIRWAYSISTA JA SEN TYTÄRYHTIÖISTÄ

| (16) | Komissio teki 7 päivänä lokakuuta 1994 päätöksen 94/696/EY (3) (jäljempänä ’vuoden 1994 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämä tai tulevaisuudessa myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että Kreikka täyttää tietyt päätöksessä luetellut sitoumukset. |
| --- | --- |

(16)

Komissio teki 7 päivänä lokakuuta 1994 päätöksen 94/696/EY (3) (jäljempänä ’vuoden 1994 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämä tai tulevaisuudessa myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että Kreikka täyttää tietyt päätöksessä luetellut sitoumukset.

| (17) | Koska monia vuoden 1994 päätökseen liitettyjä ehtoja ei kuitenkaan noudatettu, komissio päätti 30 päivänä huhtikuuta 1996 (4) aloittaa uudelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä käynnistää menettelyt, jotka koskevat sen tietoon tulleita uusia ja ilmoittamatta jätettyjä tukia. |
| --- | --- |

(17)

Koska monia vuoden 1994 päätökseen liitettyjä ehtoja ei kuitenkaan noudatettu, komissio päätti 30 päivänä huhtikuuta 1996 (4) aloittaa uudelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä käynnistää menettelyt, jotka koskevat sen tietoon tulleita uusia ja ilmoittamatta jätettyjä tukia.

| (18) | Komissio teki 14 päivänä elokuuta 1998 päätöksen 1999/332/EY (5) (jäljempänä ’vuoden 1998 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämää tai tulevaisuudessa myöntämää tukea oli pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana, kun se liittyi vuodet 1998–2002 kattavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. Myös tämä tuki hyväksyttiin tietyin ehdoin. |
| --- | --- |

(18)

Komissio teki 14 päivänä elokuuta 1998 päätöksen 1999/332/EY (5) (jäljempänä ’vuoden 1998 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämää tai tulevaisuudessa myöntämää tukea oli pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana, kun se liittyi vuodet 1998–2002 kattavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. Myös tämä tuki hyväksyttiin tietyin ehdoin.

| (19) | Heinäkuussa 2000 Kreikan tasavalta ilmoitti komissiolle aikomuksestaan käyttää loput hyväksytystä tuesta lainatakausten antamiseen uusien lentokoneiden hankintaa varten sekä sellaisia investointeja varten, joita Olympic Airwaysin siirtäminen Ateenan kansainväliselle lentoasemalle (jäljempänä ’AIA’) Spataan edellytti. Lainatakaukset oli määrä antaa ennen vuoden 2000 loppua. Komissio ilmoitti Kreikan viranomaisille 10 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (SG(2000) D/108307) päätöksestään muuttaa vuoden 1998 päätöksen osaa, joka liittyy lainatakauksia koskevaan tukitoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(19)

Heinäkuussa 2000 Kreikan tasavalta ilmoitti komissiolle aikomuksestaan käyttää loput hyväksytystä tuesta lainatakausten antamiseen uusien lentokoneiden hankintaa varten sekä sellaisia investointeja varten, joita Olympic Airwaysin siirtäminen Ateenan kansainväliselle lentoasemalle (jäljempänä ’AIA’) Spataan edellytti. Lainatakaukset oli määrä antaa ennen vuoden 2000 loppua. Komissio ilmoitti Kreikan viranomaisille 10 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (SG(2000) D/108307) päätöksestään muuttaa vuoden 1998 päätöksen osaa, joka liittyy lainatakauksia koskevaan tukitoimenpiteeseen.

| (20) | Komissio päätti 6 päivänä maaliskuuta 2002 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Se ilmaisi huolensa komission vuosien 1994 ja 1998 päätöksillä hyväksytyn tuen virheellisestä soveltamisesta ja siitä, ettei yhtiön rakenneuudistussuunnitelmaa ollut toteutettu, sekä uudesta laittomasta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(20)

Komissio päätti 6 päivänä maaliskuuta 2002 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Se ilmaisi huolensa komission vuosien 1994 ja 1998 päätöksillä hyväksytyn tuen virheellisestä soveltamisesta ja siitä, ettei yhtiön rakenneuudistussuunnitelmaa ollut toteutettu, sekä uudesta laittomasta valtiontuesta.

| (21) | Komissio lähetti 9 päivänä elokuuta 2002 Kreikan viranomaisille jälleen välipäätöksen, jotta nämä toimittaisivat aiemmin pyydetyt tiedot. Välipäätöksessä vaadittiin erityisesti valtion maksamiin toimintakustannuksiin liittyvien lukujen ja kirjanpidon esittämistä, mutta Kreikan tasavallan toimittamat vastaukset eivät olleet riittäviä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio lähetti 9 päivänä elokuuta 2002 Kreikan viranomaisille jälleen välipäätöksen, jotta nämä toimittaisivat aiemmin pyydetyt tiedot. Välipäätöksessä vaadittiin erityisesti valtion maksamiin toimintakustannuksiin liittyvien lukujen ja kirjanpidon esittämistä, mutta Kreikan tasavallan toimittamat vastaukset eivät olleet riittäviä.

| (22) | Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2002 lopullisen kielteisen päätöksen 2003/372/EY (6) (jäljempänä ’vuoden 2002 päätös’) Kreikan tasavallan Olympic Airwaysille myöntämästä tuesta. Komissio totesi, että valtion aiemmin myöntämä ja komission hyväksymä tuki oli perustamissopimuksen vastaista, koska Kreikka ei ollut noudattanut asiaankuuluvia ehtoja eikä ollut varsinkaan pannut rakenneuudistussuunnitelmaa asianmukaisesti täytäntöön. Lisäksi komissio katsoi Olympic Airwaysin saaneen uutta laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, sillä Kreikan valtio oli sallinut tiettyjen sosiaaliturvamaksujen, polttoaineen ja varaosien arvonlisäveron, lentoasemille maksettavien vuokrien, lentoasemamaksujen sekä Kreikan lentoasemilta lähteviltä matkustajilta perityn ”Spatosimo”-veron maksamatta jättämisen tai maksun lykkäämisen. |
| --- | --- |

(22)

Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2002 lopullisen kielteisen päätöksen 2003/372/EY (6) (jäljempänä ’vuoden 2002 päätös’) Kreikan tasavallan Olympic Airwaysille myöntämästä tuesta. Komissio totesi, että valtion aiemmin myöntämä ja komission hyväksymä tuki oli perustamissopimuksen vastaista, koska Kreikka ei ollut noudattanut asiaankuuluvia ehtoja eikä ollut varsinkaan pannut rakenneuudistussuunnitelmaa asianmukaisesti täytäntöön. Lisäksi komissio katsoi Olympic Airwaysin saaneen uutta laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, sillä Kreikan valtio oli sallinut tiettyjen sosiaaliturvamaksujen, polttoaineen ja varaosien arvonlisäveron, lentoasemille maksettavien vuokrien, lentoasemamaksujen sekä Kreikan lentoasemilta lähteviltä matkustajilta perityn ”Spatosimo”-veron maksamatta jättämisen tai maksun lykkäämisen.

| (23) | Päätöksen mukaan Kreikan oli toteutettava viipymättä kaikki tarvittavat toimet – sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti, mikäli nämä lait mahdollistivat päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon – periäkseen edunsaajalta päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun 14 miljardin Kreikan drakman (41 miljoonan EUR) suuruisen valtiontuen sekä päätöksen 2 artiklassa tarkoitetun uuden tuen. Takaisinperittävän tuen (korot mukaan luettuina) pitäisi myös sisältää korot siitä päivästä, kun tuki asetettiin edunsaajan käytettäväksi, takaisinperintäpäivään saakka. |
| --- | --- |

(23)

Päätöksen mukaan Kreikan oli toteutettava viipymättä kaikki tarvittavat toimet – sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti, mikäli nämä lait mahdollistivat päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon – periäkseen edunsaajalta päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun 14 miljardin Kreikan drakman (41 miljoonan EUR) suuruisen valtiontuen sekä päätöksen 2 artiklassa tarkoitetun uuden tuen. Takaisinperittävän tuen (korot mukaan luettuina) pitäisi myös sisältää korot siitä päivästä, kun tuki asetettiin edunsaajan käytettäväksi, takaisinperintäpäivään saakka.

| (24) | Kreikka velvoitettiin myös ilmoittamaan komissiolle kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Päätös annettiin tiedoksi Kreikan viranomaisille 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (SG(02) D/233148) ja julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä toukokuuta 2003. |
| --- | --- |

(24)

Kreikka velvoitettiin myös ilmoittamaan komissiolle kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Päätös annettiin tiedoksi Kreikan viranomaisille 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (SG(02) D/233148) ja julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä toukokuuta 2003.

| (25) | Saatuaan tiedon vuoden 2002 päätöksestä Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle 11 päivänä helmikuuta 2003 saaneensa riippumattoman neuvon, jonka mukaan Olympic Airways ei ollut saanut etuuskohtelua, minkä vuoksi hallitus ei noudattaisi päätöksen vaatimuksia eikä perisi takaisin summaa, jonka komissio oli todennut olevan yhteismarkkinoille soveltumatonta. |
| --- | --- |

(25)

Saatuaan tiedon vuoden 2002 päätöksestä Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle 11 päivänä helmikuuta 2003 saaneensa riippumattoman neuvon, jonka mukaan Olympic Airways ei ollut saanut etuuskohtelua, minkä vuoksi hallitus ei noudattaisi päätöksen vaatimuksia eikä perisi takaisin summaa, jonka komissio oli todennut olevan yhteismarkkinoille soveltumatonta.

| (26) | Olympic Airways haki 24 päivänä helmikuuta 2003 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen (asia T-68/03). Kreikan tasavalta ei osallistunut tähän muutoksenhakuun, eivätkä Kreikan viranomaiset hakeneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen. |
| --- | --- |

(26)

Olympic Airways haki 24 päivänä helmikuuta 2003 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen (asia T-68/03). Kreikan tasavalta ei osallistunut tähän muutoksenhakuun, eivätkä Kreikan viranomaiset hakeneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen.

| (27) | Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2003 Kreikan hallitukselle, että sen olisi noudatettava vuoden 2002 päätöstä. Kreikan hallitus vastasi 26 päivänä kesäkuuta 2003 ilmoittamalla tutkivansa vuoden 2002 päätöksen sekä komission päätöstä tehtäessä noudattaman menettelyn oikeusvaikutuksia. Se vakuutti myös komissiolle aikovansa suorittaa takaisinperinnän. Se ei kuitenkaan tehnyt niin eikä toimittanut komissiolle takaisinperinnän aikataulua. Näin ollen komission oli käynnistettävä päätöksen noudattamatta jättämistä koskeva kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa 3 päivänä lokakuuta 2003 (asia C-415/03). |
| --- | --- |

(27)

Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2003 Kreikan hallitukselle, että sen olisi noudatettava vuoden 2002 päätöstä. Kreikan hallitus vastasi 26 päivänä kesäkuuta 2003 ilmoittamalla tutkivansa vuoden 2002 päätöksen sekä komission päätöstä tehtäessä noudattaman menettelyn oikeusvaikutuksia. Se vakuutti myös komissiolle aikovansa suorittaa takaisinperinnän. Se ei kuitenkaan tehnyt niin eikä toimittanut komissiolle takaisinperinnän aikataulua. Näin ollen komission oli käynnistettävä päätöksen noudattamatta jättämistä koskeva kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa 3 päivänä lokakuuta 2003 (asia C-415/03).

| (28) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki 12 päivänä toukokuuta 2005 päätöksensä asiassa C-415/03 (7) komission hyväksi. Tuomioistuin (toinen jaosto) katsoi, ettei Kreikan tasavalta ollut noudattanut velvoitteitaan, koska se ei ollut toteuttanut määrätyssä ajassa kaikkia tarvittavia toimenpiteitä periäkseen laittomana ja yhteismarkkinoille soveltumattomana pidetyn tuen takaisin, sosiaaliturvamaksuihin liittyviä summia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(28)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki 12 päivänä toukokuuta 2005 päätöksensä asiassa C-415/03 (7) komission hyväksi. Tuomioistuin (toinen jaosto) katsoi, ettei Kreikan tasavalta ollut noudattanut velvoitteitaan, koska se ei ollut toteuttanut määrätyssä ajassa kaikkia tarvittavia toimenpiteitä periäkseen laittomana ja yhteismarkkinoille soveltumattomana pidetyn tuen takaisin, sosiaaliturvamaksuihin liittyviä summia lukuun ottamatta.

| (29) | Euroopan komissio lähetti 23 päivänä toukokuuta 2005 Kreikan viranomaisille kirjeen niistä toimenpiteistä, joita Kreikan tasavallan pitäisi toteuttaa taatakseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 tekemän päätöksen noudattaminen. |
| --- | --- |

(29)

Euroopan komissio lähetti 23 päivänä toukokuuta 2005 Kreikan viranomaisille kirjeen niistä toimenpiteistä, joita Kreikan tasavallan pitäisi toteuttaa taatakseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 tekemän päätöksen noudattaminen.

| (30) | Kreikan tasavalta vastasi 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, jossa se toisti olevansa täysin valmis tekemään komission kanssa yhteistyötä asiassa. Seuraavassa esitetään yhteenveto vastauksesta siltä osin kuin se koski menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja asioita. |
| --- | --- |

(30)

Kreikan tasavalta vastasi 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, jossa se toisti olevansa täysin valmis tekemään komission kanssa yhteistyötä asiassa. Seuraavassa esitetään yhteenveto vastauksesta siltä osin kuin se koski menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja asioita.

| (31) | Komission 11 päivänä joulukuuta 2002 tekemässä päätöksessä yhteismarkkinoille soveltumattomana pidettyä tukea ei ole peritty tähän päivään mennessä takaisin. Komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla toimet tuomion täytäntöön panematta jättämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(31)

Komission 11 päivänä joulukuuta 2002 tekemässä päätöksessä yhteismarkkinoille soveltumattomana pidettyä tukea ei ole peritty tähän päivään mennessä takaisin. Komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla toimet tuomion täytäntöön panematta jättämisen vuoksi.

| (32) | Tämä päätös koskee kuitenkin vain päätöksiä, joita Kreikan viranomaiset ovat tehneet, tai toimia, joita ne ovat toteuttaneet Olympic Airwaysin ja sen seuraajien hyväksi vuoden 2002 päätöksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(32)

Tämä päätös koskee kuitenkin vain päätöksiä, joita Kreikan viranomaiset ovat tehneet, tai toimia, joita ne ovat toteuttaneet Olympic Airwaysin ja sen seuraajien hyväksi vuoden 2002 päätöksen tekemisen jälkeen.

3.   MENETTELYN ALOITTAMINEN

Komission päätös aloittaa 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely perustui moniin seikkoihin.

3.1   YHTIÖN JATKUVA VEROJEN JA SOSIAALITURVAMAKSUJEN LAIMINLYÖMINEN

| (33) | Olympic Airwaysin (jäljempänä ’OA’) tulos on ollut tappiollinen vuodesta 2002 lähtien, ja yhtiön kannattavuus on edelleen negatiivinen. Sen sijaan, että yhtiön ydinliiketoiminta tuottaisi tuloa, se itse asiassa heikentää yhtiön kokonaisarvoa vuodesta toiseen. Tästä syystä on vaikeaa ellei mahdotonta uskoa tilanteen olevan muu kuin se, että yhtiö onnistuu jatkamaan toimintaansa vain jättämällä maksamatta valtiolle velkansa, mikä katsottiin vuoden 2002 päätöksessä laittoman valtiontuen vastaanottamiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Olympic Airwaysin (jäljempänä ’OA’) tulos on ollut tappiollinen vuodesta 2002 lähtien, ja yhtiön kannattavuus on edelleen negatiivinen. Sen sijaan, että yhtiön ydinliiketoiminta tuottaisi tuloa, se itse asiassa heikentää yhtiön kokonaisarvoa vuodesta toiseen. Tästä syystä on vaikeaa ellei mahdotonta uskoa tilanteen olevan muu kuin se, että yhtiö onnistuu jatkamaan toimintaansa vain jättämällä maksamatta valtiolle velkansa, mikä katsottiin vuoden 2002 päätöksessä laittoman valtiontuen vastaanottamiseksi.

| (34) | Komissio tuli siihen tulokseen, että valtio oli tosiasiallisesti ellei oikeudellisesti OA:n pääasiallinen velkoja ja että ilman valtion jatkuvaa väliintuloa yhtiö olisi lopettanut toimintansa kauan sitten. |
| --- | --- |

(34)

Komissio tuli siihen tulokseen, että valtio oli tosiasiallisesti ellei oikeudellisesti OA:n pääasiallinen velkoja ja että ilman valtion jatkuvaa väliintuloa yhtiö olisi lopettanut toimintansa kauan sitten.

3.2   YHTIÖN RAKENNEUUDISTUS

| (35) | Menettelyn aloittamisen aikaan komissio oli tietoinen laista 3185/2003, jossa säädettiin Olympic Airways Group -konserniin (jäljempänä ’OAG’) kuuluvien yhtiöiden – OA:n, Olympic Aviationin (jäljempänä ’OAv’) ja Macedonian Airlinesin (jäljempänä ’MA’) – lentotoimintaosastojen yhtiöittämisestä ja niiden yhdistämisestä yhteen yksikköön (entiseen MA:han), jonka uudeksi nimeksi annettiin Olympic Airlines (jäljempänä ’NOA’). Muiden osastojen oli määrä jäädä OA:han, jonka uudeksi nimeksi tulisi Olympic Air Services SA (jäljempänä ’OAS’). Lisäksi laissa 3185/2003 säädettiin mahdollisuudesta toteuttaa samanlainen menettely maahuolintaosastojen sekä huolto- ja tekniikkaosastojen kohdalla, vaikka sitä ei olekaan tähän mennessä tehty. |
| --- | --- |

(35)

Menettelyn aloittamisen aikaan komissio oli tietoinen laista 3185/2003, jossa säädettiin Olympic Airways Group -konserniin (jäljempänä ’OAG’) kuuluvien yhtiöiden – OA:n, Olympic Aviationin (jäljempänä ’OAv’) ja Macedonian Airlinesin (jäljempänä ’MA’) – lentotoimintaosastojen yhtiöittämisestä ja niiden yhdistämisestä yhteen yksikköön (entiseen MA:han), jonka uudeksi nimeksi annettiin Olympic Airlines (jäljempänä ’NOA’). Muiden osastojen oli määrä jäädä OA:han, jonka uudeksi nimeksi tulisi Olympic Air Services SA (jäljempänä ’OAS’). Lisäksi laissa 3185/2003 säädettiin mahdollisuudesta toteuttaa samanlainen menettely maahuolintaosastojen sekä huolto- ja tekniikkaosastojen kohdalla, vaikka sitä ei olekaan tähän mennessä tehty.

Image

| (36) | Aloittaessaan menettelyn komissio teki sen johtopäätöksen, että koska Kreikan tasavalta ei ollut yksityistänyt koko OAG:tä, se oli päättänyt jakaa konsernin erillisiksi yksiköiksi tehdäkseen niistä mahdollisten sijoittajien kannalta houkuttelevampia ja erottaakseen ne OA:n veloista. |
| --- | --- |

(36)

Aloittaessaan menettelyn komissio teki sen johtopäätöksen, että koska Kreikan tasavalta ei ollut yksityistänyt koko OAG:tä, se oli päättänyt jakaa konsernin erillisiksi yksiköiksi tehdäkseen niistä mahdollisten sijoittajien kannalta houkuttelevampia ja erottaakseen ne OA:n veloista.

| (37) | OAG:n rakenneuudistuksen jälkeen näyttää itse asiassa käyneen niin, että joulukuusta 2003 lähtien kaikki lentotoiminta keskitettiin NOA:han ja kaikki muu toiminta – pääasiassa maahuolinta sekä huolto ja tekniikka – jäi jäljelle jääneeseen yhtiöön, jonka nimi on nykyisin OAS. OAS pysyi myös Kreikassa monien muiden ilmailuun liittyvien yhtiöiden, kuten ateriapalvelu-, tietotekniikka- ja polttoainepalveluyhtiöiden, enemmistöosakkaana. |
| --- | --- |

(37)

OAG:n rakenneuudistuksen jälkeen näyttää itse asiassa käyneen niin, että joulukuusta 2003 lähtien kaikki lentotoiminta keskitettiin NOA:han ja kaikki muu toiminta – pääasiassa maahuolinta sekä huolto ja tekniikka – jäi jäljelle jääneeseen yhtiöön, jonka nimi on nykyisin OAS. OAS pysyi myös Kreikassa monien muiden ilmailuun liittyvien yhtiöiden, kuten ateriapalvelu-, tietotekniikka- ja polttoainepalveluyhtiöiden, enemmistöosakkaana.

| (38) | Yksityistämisestä annetussa laissa säädetään, että uudelle yhtiölle siirretty omaisuus, muut siirretyt oikeudet ja velat vapautetaan kaikista valtion, julkisoikeudellisen oikeushenkilön tai kaikkien julkisoikeudellisten yksikköjen veroista, maksuista tai oikeuksista ja että ne vapautetaan kaikista maksuista, veloista tai kolmannen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vaateista lukuun ottamatta rakenneuudistusta koskevassa arviossa nimenomaan mainittuja velvoitteita. Lisäksi laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään, ettei uuteen yhtiöön sovelleta siviililain 479 §:ää ja 939 §:ää (8) eikä kauppalain 537 §:ää ja sitä seuraavia pykäliä sellaisten velkojen osalta, jotka syntyivät OA:lle ennen lentotoimintaosastojen jakautumista. Siispä tämän toimenpiteen seurauksena velkojat voivat ryhtyä toimiin vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta eivätkä voi käynnistää uutta yhtiötä vastaan toimia OA:lle jäävien velkojen osalta. Tämän jälkeen (15 päivänä lokakuuta 2004) Kreikan valtio sääti lain 3259/2004, jossa OA:lle myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta. |
| --- | --- |

(38)

Yksityistämisestä annetussa laissa säädetään, että uudelle yhtiölle siirretty omaisuus, muut siirretyt oikeudet ja velat vapautetaan kaikista valtion, julkisoikeudellisen oikeushenkilön tai kaikkien julkisoikeudellisten yksikköjen veroista, maksuista tai oikeuksista ja että ne vapautetaan kaikista maksuista, veloista tai kolmannen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vaateista lukuun ottamatta rakenneuudistusta koskevassa arviossa nimenomaan mainittuja velvoitteita. Lisäksi laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään, ettei uuteen yhtiöön sovelleta siviililain 479 §:ää ja 939 §:ää (8) eikä kauppalain 537 §:ää ja sitä seuraavia pykäliä sellaisten velkojen osalta, jotka syntyivät OA:lle ennen lentotoimintaosastojen jakautumista. Siispä tämän toimenpiteen seurauksena velkojat voivat ryhtyä toimiin vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta eivätkä voi käynnistää uutta yhtiötä vastaan toimia OA:lle jäävien velkojen osalta. Tämän jälkeen (15 päivänä lokakuuta 2004) Kreikan valtio sääti lain 3259/2004, jossa OA:lle myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta.

| (39) | Kreikan valtio palkkasi lain 3185/2003 mukaisesti konsultin (Deloitte & Touche) määrittämään OAG:n lentotoimintaosastojen arvon. Se sai tehtäväkseen myös laatia rakennemuutossuunnitelman ja raportin OA:n ja OAv:n tilasta NOA:han siirrettävien työntekijöiden määrän ja tyypin ratkaisemiseksi. Deloitte & Touche ilmoitti, ettei se ollut tehnyt tilintarkastusta vaan toimi yksinomaan OA:n ja OAv:n johdon antamien tietojen pohjalta. Deloitte & Touche ei myöskään sisällyttänyt arvioonsa OA:n ja OAv:n omistamia lentokoneita. Toinen ulkopuolinen konsultti (Airclaims Ltd.) laski OAv:n lentokoneiden markkina-arvon olevan 120 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(39)

Kreikan valtio palkkasi lain 3185/2003 mukaisesti konsultin (Deloitte & Touche) määrittämään OAG:n lentotoimintaosastojen arvon. Se sai tehtäväkseen myös laatia rakennemuutossuunnitelman ja raportin OA:n ja OAv:n tilasta NOA:han siirrettävien työntekijöiden määrän ja tyypin ratkaisemiseksi. Deloitte & Touche ilmoitti, ettei se ollut tehnyt tilintarkastusta vaan toimi yksinomaan OA:n ja OAv:n johdon antamien tietojen pohjalta. Deloitte & Touche ei myöskään sisällyttänyt arvioonsa OA:n ja OAv:n omistamia lentokoneita. Toinen ulkopuolinen konsultti (Airclaims Ltd.) laski OAv:n lentokoneiden markkina-arvon olevan 120 miljoonaa EUR.

| (40) | Julkisen palvelun velvoitteet siirrettiin OAv:ltä NOA:lle ilman julkista tarjouskilpailua. Vaikuttaa myös siltä, että OAv oli taannut velvoitteensa AIA:lle 10 miljoonan EUR summalla, joka oli peräisin näistä julkisen palvelun velvoitteista saaduista tuloista, ja että tämä laina jäi OAv:lle, vaikka NOA:n oli määrä hoitaa jatkossa nämä julkisen palvelun velvoitteet. |
| --- | --- |

(40)

Julkisen palvelun velvoitteet siirrettiin OAv:ltä NOA:lle ilman julkista tarjouskilpailua. Vaikuttaa myös siltä, että OAv oli taannut velvoitteensa AIA:lle 10 miljoonan EUR summalla, joka oli peräisin näistä julkisen palvelun velvoitteista saaduista tuloista, ja että tämä laina jäi OAv:lle, vaikka NOA:n oli määrä hoitaa jatkossa nämä julkisen palvelun velvoitteet.

| (41) | Presidentin asetuksessa 178/2002, jolla neuvoston direktiivi 98/50/EY (9) siirretään osaksi Kreikan lainsäädäntöä, säädetään, että kun yhtiön jokin toiminto siirretään menetelmästä riippumatta toiseen yhtiöön, toimintoon liittyvät työntekijät siirtyvät uuteen yhtiöön säilyttäen asemansa ja oikeutensa. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli kuitenkin muuttaa työntekijöiden asemaa. Tämä olisi edellyttänyt presidentin asetuksen 178/2002 mukaista neuvottelumenettelyä. |
| --- | --- |

(41)

Presidentin asetuksessa 178/2002, jolla neuvoston direktiivi 98/50/EY (9) siirretään osaksi Kreikan lainsäädäntöä, säädetään, että kun yhtiön jokin toiminto siirretään menetelmästä riippumatta toiseen yhtiöön, toimintoon liittyvät työntekijät siirtyvät uuteen yhtiöön säilyttäen asemansa ja oikeutensa. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli kuitenkin muuttaa työntekijöiden asemaa. Tämä olisi edellyttänyt presidentin asetuksen 178/2002 mukaista neuvottelumenettelyä.

| (42) | Jakautumisen aikaan koko OA:n henkilökuntaan sovellettiin lähes 300:aa erityislakia, työehtosopimusta tai muuta määräystä. Siispä Kreikan viranomaisten mielestä oli tärkeää muuttaa lainsäädäntökehystä ja neuvotella työehtosopimuksista uudelleen, varsinkin kun yhtiöllä oli kesäkuussa 2003 palveluksessaan 6 171 työntekijää (NOA:han siirtyi noin 1 850 työntekijää) ja henkilöstömenot olivat 38 prosenttia kokonaistuloista, kun taas alan keskiarvo on noin 22–26 prosenttia. Siispä laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädettiin useista muutoksista. Lakia 2190/1994 julkisen sektorin yritysten palvelukseenottoa koskevasta hallintokäytännöstä ei sovellettaisi NOA:han. Kaikki työntekijät, joilla olisi sovellettavien työehtosopimusten nojalla ollut oikeus jäädä eläkkeelle vuonna 2003 tai 2004, käyttivät oikeuttaan. |
| --- | --- |

(42)

Jakautumisen aikaan koko OA:n henkilökuntaan sovellettiin lähes 300:aa erityislakia, työehtosopimusta tai muuta määräystä. Siispä Kreikan viranomaisten mielestä oli tärkeää muuttaa lainsäädäntökehystä ja neuvotella työehtosopimuksista uudelleen, varsinkin kun yhtiöllä oli kesäkuussa 2003 palveluksessaan 6 171 työntekijää (NOA:han siirtyi noin 1 850 työntekijää) ja henkilöstömenot olivat 38 prosenttia kokonaistuloista, kun taas alan keskiarvo on noin 22–26 prosenttia. Siispä laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädettiin useista muutoksista. Lakia 2190/1994 julkisen sektorin yritysten palvelukseenottoa koskevasta hallintokäytännöstä ei sovellettaisi NOA:han. Kaikki työntekijät, joilla olisi sovellettavien työehtosopimusten nojalla ollut oikeus jäädä eläkkeelle vuonna 2003 tai 2004, käyttivät oikeuttaan.

| (43) | Vaikka OA oli rahoittanut toimintansa yksinomaan velalla, tarkoituksena oli, että NOA käyttäisi omia varojaan. NOA:n aloittaessa toimintansa velkaa oli vähän tai ei lainkaan, ja tämä johtui suurelta osin siitä, mitä uuteen yksikköön oli päätetty siirtää. Uusi yhtiö NOA ei perinyt toimintaansa aloittaessaan rahoitusvelkaa emoyhtiöltään, jolla oli tuossa vaiheessa velkaa 207 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(43)

Vaikka OA oli rahoittanut toimintansa yksinomaan velalla, tarkoituksena oli, että NOA käyttäisi omia varojaan. NOA:n aloittaessa toimintansa velkaa oli vähän tai ei lainkaan, ja tämä johtui suurelta osin siitä, mitä uuteen yksikköön oli päätetty siirtää. Uusi yhtiö NOA ei perinyt toimintaansa aloittaessaan rahoitusvelkaa emoyhtiöltään, jolla oli tuossa vaiheessa velkaa 207 miljoonaa EUR.

| (44) | Kreikan konkurssilain (laki 2190/1920) sovellettavissa säännöksissä säädetään, että kun osasto, sektori tai palvelu irrotetaan ja liitetään toiminnassa olevaan yhtiöön, tämän yhtiön osakkeet jäävät alkuperäiselle yhtiölle. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että NOA:n osakkeiden pitäisi jäädä OA:n omistukseen. Laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään kuitenkin, että yksityistämismenettelyssä kaikki osakkeet, jotka ovat seurausta OA:n eri osastojen irrottamisesta, annetaan Kreikan valtiolle. Lisäksi kaikki näiden osastojen myöhemmästä myynnistä saatava raha on käytettävä OA:n velkojen ja velvoitteiden suorittamiseen. Kreikan valtio täsmensi, että tällä menettelyllä rahoitusomaisuus siirretään valtiolle eikä sen arvoa voida kyseenalaistaa, jos se perustuu tilintarkastajien tekemään arvioon. Lisäksi valtio katsoi, että kun valtio myy tämän omaisuuden, siitä saadaan korkeampi hinta kuin tilanteessa, jossa osakkeita ei olisi siirretty sille. |
| --- | --- |

(44)

Kreikan konkurssilain (laki 2190/1920) sovellettavissa säännöksissä säädetään, että kun osasto, sektori tai palvelu irrotetaan ja liitetään toiminnassa olevaan yhtiöön, tämän yhtiön osakkeet jäävät alkuperäiselle yhtiölle. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että NOA:n osakkeiden pitäisi jäädä OA:n omistukseen. Laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään kuitenkin, että yksityistämismenettelyssä kaikki osakkeet, jotka ovat seurausta OA:n eri osastojen irrottamisesta, annetaan Kreikan valtiolle. Lisäksi kaikki näiden osastojen myöhemmästä myynnistä saatava raha on käytettävä OA:n velkojen ja velvoitteiden suorittamiseen. Kreikan valtio täsmensi, että tällä menettelyllä rahoitusomaisuus siirretään valtiolle eikä sen arvoa voida kyseenalaistaa, jos se perustuu tilintarkastajien tekemään arvioon. Lisäksi valtio katsoi, että kun valtio myy tämän omaisuuden, siitä saadaan korkeampi hinta kuin tilanteessa, jossa osakkeita ei olisi siirretty sille.

3.3   OA:LLE SUORITETTU 130 312 450 EUR ENNAKKOMAKSU

| (45) | Kreikan valtio perusti 22 päivänä joulukuuta 2003 tehdyllä ministeriön päätöksellä 2/71992/A0024 ja laissa 3185/2003 olevan 27 §:n mukaisesti Kreikan keskuspankkiin erityistilin nimeltä ”Kreikan valtio – Olympic Airways Groupin yksityistämistili”. Tilille hyvitetään kaikki myyntitulot, joita saadaan yksityistämismenettelyn yhteydessä OAG:hen kuuluvilta yhtiöiltä (joista ensimmäinen on NOA), joiden osakkeet on siirretty Kreikan valtiolle. Jotta tililtä voitiin kuitenkin maksaa tarvittavat kulut ennen konserniyhtiöiden yksityistämistä, valtio hyvitti tilille summan, jota nimitettiin ”ennakoksi” tai ”ennakkomaksuksi”. Tämä ”ennakko” vastasi NOA:n osakepääoman nimellisarvoa (130 312 450 EUR). |
| --- | --- |

(45)

Kreikan valtio perusti 22 päivänä joulukuuta 2003 tehdyllä ministeriön päätöksellä 2/71992/A0024 ja laissa 3185/2003 olevan 27 §:n mukaisesti Kreikan keskuspankkiin erityistilin nimeltä ”Kreikan valtio – Olympic Airways Groupin yksityistämistili”. Tilille hyvitetään kaikki myyntitulot, joita saadaan yksityistämismenettelyn yhteydessä OAG:hen kuuluvilta yhtiöiltä (joista ensimmäinen on NOA), joiden osakkeet on siirretty Kreikan valtiolle. Jotta tililtä voitiin kuitenkin maksaa tarvittavat kulut ennen konserniyhtiöiden yksityistämistä, valtio hyvitti tilille summan, jota nimitettiin ”ennakoksi” tai ”ennakkomaksuksi”. Tämä ”ennakko” vastasi NOA:n osakepääoman nimellisarvoa (130 312 450 EUR).

| (46) | Se osa OA:n velasta, jota ei ollut määrä siirtää uudelle yksikölle eli NOA:lle, ja erityisesti tiettyjen työntekijöiden varhaiseläkkeelle jäämiseen liittyvät menot oli tarkoitus rahoittaa erityistililtä sekä tuloista, joita saataisiin tarjoamalla palveluja NOA:lle ja muille kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

(46)

Se osa OA:n velasta, jota ei ollut määrä siirtää uudelle yksikölle eli NOA:lle, ja erityisesti tiettyjen työntekijöiden varhaiseläkkeelle jäämiseen liittyvät menot oli tarkoitus rahoittaa erityistililtä sekä tuloista, joita saataisiin tarjoamalla palveluja NOA:lle ja muille kolmansille osapuolille.

3.4   SPATOSIMO-VERO JA MAKSUT AIA:LLE

| (47) | Kantaja (Aegean Airlines) lähetti 19 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle jäljennöksen Kreikan siviili-ilmailulaitoksen kirjeestä (asiakirja DII/A/28751/11626, 22.7.2003), joka oli osoitettu valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajalle ja annettu tiedoksi ”Athens International Airport Company” -yhtiölle. Kirjeestä ilmeni, että OA oli 26 001 473,33 EUR velkaa lentoasemien nykyaikaistamiseksi ja kehittämiseksi kannettavaa veroa, joka tunnetaan myös nimellä Spatosimo-vero ja jota lentoliikenteen harjoittajat perivät matkustajilta ja jonka ne maksavat sitten valtiolle. |
| --- | --- |

(47)

Kantaja (Aegean Airlines) lähetti 19 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle jäljennöksen Kreikan siviili-ilmailulaitoksen kirjeestä (asiakirja DII/A/28751/11626, 22.7.2003), joka oli osoitettu valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajalle ja annettu tiedoksi ”Athens International Airport Company” -yhtiölle. Kirjeestä ilmeni, että OA oli 26 001 473,33 EUR velkaa lentoasemien nykyaikaistamiseksi ja kehittämiseksi kannettavaa veroa, joka tunnetaan myös nimellä Spatosimo-vero ja jota lentoliikenteen harjoittajat perivät matkustajilta ja jonka ne maksavat sitten valtiolle.

| (48) | Kirjeestä ilmeni myös, että Kreikan siviili-ilmailulaitos (HCAA) pyysi, että sille maksettaisiin tämä 26 miljoonan EUR summa. Vaikutti siis siltä, että OA, joka oli Kreikan lentoasemien suurin käyttäjä, ei maksanut Spatosimo-veroa ja että valtion oli siksi etsittävä varoja vasta perustetun ja Spatosimo-verosta riippuvaisen AIA:n auttamiseksi. Vaikka OA olikin velvollinen maksamaan velkansa tulevaisuudessa, komissio epäili sen hyötyvän tällä välin valtion kärsivällisyydestä, sillä valtio paitsi jätti rankaisematta sitä maksuviivästyksistä myös otti käyttöön mekanismeja, joiden seurauksena Kreikan muiden lentoasemien oli osallistuttava sellaisten tappioiden maksamiseen, jotka johtuivat siitä, ettei OA maksanut Spatosimo-verovelkaansa ajoissa tai lainkaan. |
| --- | --- |

(48)

Kirjeestä ilmeni myös, että Kreikan siviili-ilmailulaitos (HCAA) pyysi, että sille maksettaisiin tämä 26 miljoonan EUR summa. Vaikutti siis siltä, että OA, joka oli Kreikan lentoasemien suurin käyttäjä, ei maksanut Spatosimo-veroa ja että valtion oli siksi etsittävä varoja vasta perustetun ja Spatosimo-verosta riippuvaisen AIA:n auttamiseksi. Vaikka OA olikin velvollinen maksamaan velkansa tulevaisuudessa, komissio epäili sen hyötyvän tällä välin valtion kärsivällisyydestä, sillä valtio paitsi jätti rankaisematta sitä maksuviivästyksistä myös otti käyttöön mekanismeja, joiden seurauksena Kreikan muiden lentoasemien oli osallistuttava sellaisten tappioiden maksamiseen, jotka johtuivat siitä, ettei OA maksanut Spatosimo-verovelkaansa ajoissa tai lainkaan.

4.   MENETTELYN AIKANA SAADUT HUOMAUTUKSET

4.1   KREIKAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT ENSIMMÄISET HUOMAUTUKSET

| (49) | Kreikka toimitti 11 päivänä kesäkuuta 2004 vastineensa menettelyn aloittamisen johdosta. Se selitti aluksi, että konsernin eri liiketoimintojen ja toimintojen yksityistäminen oli sen mielestä paras ratkaisu OA:n tilanteeseen. Yksityistäminen toteutettaisiin mahdollisimman pian ja noudattaen täysin Kreikan ja EY:n lainsäädännön kaikkia asiaankuuluvia sääntöjä ja vaatimuksia. Komissiolle tiedotettaisiin kattavasti asian etenemisestä. Kreikka selitti yksityistämisen olevan viranomaisille taloudellisesti paras ratkaisu, koska siitä saataisiin enemmän rahaa kuin yhtiön purkamisesta olisi ollut odotettavissa. Kreikan viranomaiset tunnustivat, että yksityistäminen tuottaisi myös sosiaalista ja muuta ei-taloudellista hyötyä, mutta korostivat, että sopivin strategia valittiin ainoastaan taloudellisen analyysin pohjalta. |
| --- | --- |

(49)

Kreikka toimitti 11 päivänä kesäkuuta 2004 vastineensa menettelyn aloittamisen johdosta. Se selitti aluksi, että konsernin eri liiketoimintojen ja toimintojen yksityistäminen oli sen mielestä paras ratkaisu OA:n tilanteeseen. Yksityistäminen toteutettaisiin mahdollisimman pian ja noudattaen täysin Kreikan ja EY:n lainsäädännön kaikkia asiaankuuluvia sääntöjä ja vaatimuksia. Komissiolle tiedotettaisiin kattavasti asian etenemisestä. Kreikka selitti yksityistämisen olevan viranomaisille taloudellisesti paras ratkaisu, koska siitä saataisiin enemmän rahaa kuin yhtiön purkamisesta olisi ollut odotettavissa. Kreikan viranomaiset tunnustivat, että yksityistäminen tuottaisi myös sosiaalista ja muuta ei-taloudellista hyötyä, mutta korostivat, että sopivin strategia valittiin ainoastaan taloudellisen analyysin pohjalta.

| (50) | Kreikka viittasi yksityistämisprosessissa jo saavutettuun edistykseen, josta oli ilmoitettu komissiolle aiemmin. Kreikka vahvisti, että OA:n ja OAv:n lentotoiminnot ja tietty aineeton omaisuus, kuten lähtö- ja saapumisajat, kahdenvälisten sopimusten mukaiset oikeudet, brändinimi ja logo sekä OA:n mainearvo, oli siirretty olemassa olevaan MA-yhtiöön. MA vaihtoi nimeä ja siitä tuli NOA. NOA irtautui OAG:stä ja NOA:n osakkeet siirtyivät (sen jälkeen, kun lentotoiminnan muodossa tehdyn luontoissuorituksen sovittamiseksi oli suoritettu pääomankorotus) suoraan Kreikan valtion omistukseen. Uusi yhtiö aloitti toimintansa 12 päivänä joulukuuta 2003 sen jälkeen, kun sille oli myönnetty kaikki tarvittavat luvat. |
| --- | --- |

(50)

Kreikka viittasi yksityistämisprosessissa jo saavutettuun edistykseen, josta oli ilmoitettu komissiolle aiemmin. Kreikka vahvisti, että OA:n ja OAv:n lentotoiminnot ja tietty aineeton omaisuus, kuten lähtö- ja saapumisajat, kahdenvälisten sopimusten mukaiset oikeudet, brändinimi ja logo sekä OA:n mainearvo, oli siirretty olemassa olevaan MA-yhtiöön. MA vaihtoi nimeä ja siitä tuli NOA. NOA irtautui OAG:stä ja NOA:n osakkeet siirtyivät (sen jälkeen, kun lentotoiminnan muodossa tehdyn luontoissuorituksen sovittamiseksi oli suoritettu pääomankorotus) suoraan Kreikan valtion omistukseen. Uusi yhtiö aloitti toimintansa 12 päivänä joulukuuta 2003 sen jälkeen, kun sille oli myönnetty kaikki tarvittavat luvat.

| (51) | Lisäksi Kreikka kertoi, että NOA:n strategiana oli kehittyä elinkelpoiseksi reittiliikenteen harjoittajaksi, jonka työvoimakustannukset vastaisivat alan keskiarvoa ja joka kykenisi hyödyntämään monia tekijöitä, kuten OA:n vahvaa brändi-imagoa, Kreikan asemaa yhtenä maailman 15 suosituimmasta matkailukohteesta sekä Ateenassa vuonna 2004 järjestettäviä olympialaisia. NOA:han oli nimitetty uusi johto, ja liiketoimintasuunnitelmaa tarkasteltiin parhaillaan perusteellisesti. |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi Kreikka kertoi, että NOA:n strategiana oli kehittyä elinkelpoiseksi reittiliikenteen harjoittajaksi, jonka työvoimakustannukset vastaisivat alan keskiarvoa ja joka kykenisi hyödyntämään monia tekijöitä, kuten OA:n vahvaa brändi-imagoa, Kreikan asemaa yhtenä maailman 15 suosituimmasta matkailukohteesta sekä Ateenassa vuonna 2004 järjestettäviä olympialaisia. NOA:han oli nimitetty uusi johto, ja liiketoimintasuunnitelmaa tarkasteltiin parhaillaan perusteellisesti.

| (52) | NOA:n aloitettua toimintansa OA lakkasi olemasta EU:ssa lisensoitu lentoliikenteen harjoittaja ja se nimettiin uudelleen OAS:ksi. Myös OAv lopetti lentotoimintansa lukuun ottamatta rajallista yleisilmailua ja helikopteripalveluja, joiden odotettiin siirtyvän uuteen yhtiöön. |
| --- | --- |

(52)

NOA:n aloitettua toimintansa OA lakkasi olemasta EU:ssa lisensoitu lentoliikenteen harjoittaja ja se nimettiin uudelleen OAS:ksi. Myös OAv lopetti lentotoimintansa lukuun ottamatta rajallista yleisilmailua ja helikopteripalveluja, joiden odotettiin siirtyvän uuteen yhtiöön.

| (53) | Kreikka ilmoitti aikovansa yksityistää myös muut toiminnot kuin lentotoiminnot (maahuolinnan, huollon ja tekniikan sekä OAv:n lentokoulutuksen), joista oli tullut osa OAS:ää. Myös tästä asiasta säädettiin laissa 3185/2003. Tarkoituksena oli myös myydä kaikki osakkuudet muissa yhtiöissä, kuten Olympic Catering- ja Galileo Hellas -yhtiöissä. OA oli lisäksi osakkaana kolmessa Ateenan kansainväliseen lentoasemaan liittyvässä polttoaineyhtiössä, jotka olivat Athens Airport Pipeline Co, Olympic Fuel Co ja Olympic IntoPlane Co, ja tarkoituksena oli myydä nämä osakkuudet pois sopivaan aikaan ja sopivassa menettelyssä. Näiden yhtiöiden myynti olisi suhteellisen helppoa, koska niillä oli ”siistit taseet” ja niiden yksityisosakkailla oli etuosto-oikeus niiden osakkeisiin. |
| --- | --- |

(53)

Kreikka ilmoitti aikovansa yksityistää myös muut toiminnot kuin lentotoiminnot (maahuolinnan, huollon ja tekniikan sekä OAv:n lentokoulutuksen), joista oli tullut osa OAS:ää. Myös tästä asiasta säädettiin laissa 3185/2003. Tarkoituksena oli myös myydä kaikki osakkuudet muissa yhtiöissä, kuten Olympic Catering- ja Galileo Hellas -yhtiöissä. OA oli lisäksi osakkaana kolmessa Ateenan kansainväliseen lentoasemaan liittyvässä polttoaineyhtiössä, jotka olivat Athens Airport Pipeline Co, Olympic Fuel Co ja Olympic IntoPlane Co, ja tarkoituksena oli myydä nämä osakkuudet pois sopivaan aikaan ja sopivassa menettelyssä. Näiden yhtiöiden myynti olisi suhteellisen helppoa, koska niillä oli ”siistit taseet” ja niiden yksityisosakkailla oli etuosto-oikeus niiden osakkeisiin.

| (54) | Kreikan viranomaiset halusivat selventää monia menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja rakenneuudistukseen liittyviä asioita. |
| --- | --- |

(54)

Kreikan viranomaiset halusivat selventää monia menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja rakenneuudistukseen liittyviä asioita.

| (55) | OA:n ja NOA:n välisten sopimusten osalta Kreikka totesi, että kaikkia palveluja tarjotaan markkinahinnoin ja OA:n yleisten kaupallisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Viranomaiset lupasivat myös toimittaa nämä sopimukset komissiolle. |
| --- | --- |

(55)

OA:n ja NOA:n välisten sopimusten osalta Kreikka totesi, että kaikkia palveluja tarjotaan markkinahinnoin ja OA:n yleisten kaupallisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Viranomaiset lupasivat myös toimittaa nämä sopimukset komissiolle.

| (56) | Lentokoneiden leasingin osalta Kreikka korosti, että Olympic Airlinesille siirrettäisiin vain lentokoneet, jotka olivat kokonaan OA:n omistuksessa. OA:n leasingsopimuksilla vuokraamat lentokoneet alivuokrattaisiin NOA:lle markkinahintaan, koska leasingsopimusten irtisanominen ennen niiden päättymistä olisi johtanut siihen, että OA:n olisi pitänyt maksaa vuokranantajille niille aiheutuneista tappioista. Käyttöleasingsopimukset siirrettäisiin suoraan NOA:lle, jolloin OA pääsisi niistä eroon. |
| --- | --- |

(56)

Lentokoneiden leasingin osalta Kreikka korosti, että Olympic Airlinesille siirrettäisiin vain lentokoneet, jotka olivat kokonaan OA:n omistuksessa. OA:n leasingsopimuksilla vuokraamat lentokoneet alivuokrattaisiin NOA:lle markkinahintaan, koska leasingsopimusten irtisanominen ennen niiden päättymistä olisi johtanut siihen, että OA:n olisi pitänyt maksaa vuokranantajille niille aiheutuneista tappioista. Käyttöleasingsopimukset siirrettäisiin suoraan NOA:lle, jolloin OA pääsisi niistä eroon.

| (57) | Valtion osin (45 prosenttiin asti rahoitusarvosta) takaamat neljän Airbus A340/300 -lentokoneen leasingsopimukset eivät siirtyisi uudelle yhtiölle. NOA käyttäisi näitä lentokoneita alivuokraussopimuksen nojalla ja maksaisi OA:lle markkinahinnan. Tällä tavoin Kreikan viranomaiset väittivät, ettei NOA saisi valtiolta tukea. |
| --- | --- |

(57)

Valtion osin (45 prosenttiin asti rahoitusarvosta) takaamat neljän Airbus A340/300 -lentokoneen leasingsopimukset eivät siirtyisi uudelle yhtiölle. NOA käyttäisi näitä lentokoneita alivuokraussopimuksen nojalla ja maksaisi OA:lle markkinahinnan. Tällä tavoin Kreikan viranomaiset väittivät, ettei NOA saisi valtiolta tukea.

| (58) | Kreikka totesi näiden lentokoneiden valtiontakauksesta, että vaikka vuoden 2002 päätöksessä todettiinkin, ettei OA:lle eri muodoissa (myös valtiontakauksina) myönnetty rakenneuudistustuki soveltunut yhteismarkkinoille, komissio oli vaatinut ainoastaan OA:lle myönnetyn rakenneuudistustuen viimeisen erän (41 miljoonaa EUR) (sekä luvattoman uuden avun) takaisinperintää luottamuksensuojan perusteella. Kreikka katsoi, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei säädetty nimenomaisesti valtiontakausten takaisinperinnästä (tai perumisesta), siinä sallittiin niiden jatkaminen. |
| --- | --- |

(58)

Kreikka totesi näiden lentokoneiden valtiontakauksesta, että vaikka vuoden 2002 päätöksessä todettiinkin, ettei OA:lle eri muodoissa (myös valtiontakauksina) myönnetty rakenneuudistustuki soveltunut yhteismarkkinoille, komissio oli vaatinut ainoastaan OA:lle myönnetyn rakenneuudistustuen viimeisen erän (41 miljoonaa EUR) (sekä luvattoman uuden avun) takaisinperintää luottamuksensuojan perusteella. Kreikka katsoi, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei säädetty nimenomaisesti valtiontakausten takaisinperinnästä (tai perumisesta), siinä sallittiin niiden jatkaminen.

| (59) | Kreikka katsoi julkisen palvelun velvoitteiden siirron tapahtuneen laillisesti, koska näiden reittien liikennöinti oli olennainen osa OAv:n lentotoimintaa ja reittien liikennöintiä jatkettiin käyttäen samoja lentokoneita ja samoja työntekijöitä kuin verkoston muissakin osissa. |
| --- | --- |

(59)

Kreikka katsoi julkisen palvelun velvoitteiden siirron tapahtuneen laillisesti, koska näiden reittien liikennöinti oli olennainen osa OAv:n lentotoimintaa ja reittien liikennöintiä jatkettiin käyttäen samoja lentokoneita ja samoja työntekijöitä kuin verkoston muissakin osissa.

| (60) | OA:lle annettua uutta tukea koskevien väitteiden osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat olevansa jokseenkin ymmällään siitä, mitä ”verovelvoitteilla” tarkoitettiin. Kreikan viranomaiset sanoivat, ettei komissio ollut osoittanut, että Kreikan viranomaiset olisivat ”auttaneet” OA:ta suvaitsemalla tiettyjen velvoitteiden (ei ainoastaan verojen) maksamatta jättämistä. Lisäksi ne totesivat, että komission esittämää väitettä koskeva todistustaakka kuului komissiolle eikä se ollut osoittanut väitettään toteen. Kreikka toisti, että OA:han sovelletaan Kreikan yleisiä lakeja ja menettelyjä, joita sovelletaan tältä osin kaikkiin kreikkalaisyhtiöihin. |
| --- | --- |

(60)

OA:lle annettua uutta tukea koskevien väitteiden osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat olevansa jokseenkin ymmällään siitä, mitä ”verovelvoitteilla” tarkoitettiin. Kreikan viranomaiset sanoivat, ettei komissio ollut osoittanut, että Kreikan viranomaiset olisivat ”auttaneet” OA:ta suvaitsemalla tiettyjen velvoitteiden (ei ainoastaan verojen) maksamatta jättämistä. Lisäksi ne totesivat, että komission esittämää väitettä koskeva todistustaakka kuului komissiolle eikä se ollut osoittanut väitettään toteen. Kreikka toisti, että OA:han sovelletaan Kreikan yleisiä lakeja ja menettelyjä, joita sovelletaan tältä osin kaikkiin kreikkalaisyhtiöihin.

| (61) | Spatosimo-veron maksamatta jättämistä koskevaan väitteeseen Kreikan hallitus vastasi, että Spatosimo-veroa perivien ja Kreikan siviili-ilmailulaitokselle (HCAA) maksavien lentoliikenteen harjoittajien välinen suhde oli syytä erottaa HCAA:n ja lentomatkustajien määrän mukaan Spatosimo-maksuja saavien Kreikan lentoasemien (myös AIA:n) välisestä suhteesta. Keräysmekanismista todettiin, että lentoliikenteen harjoittajat perivät maksun matkustajiltaan ja maksavat sen sitten valtiolle. Siispä matkustajilta peritty mutta valtiolle suorittamaton Spatosimo-vero on velkaa valtiolle, jolloin siihen sovelletaan valtion velan perinnästä annetun lain (KEDE) yleisiä säännöksiä. Tämä koskee myös 26 001 473,33 EUR summaa, jota OA ei ollut maksanut ajoissa mutta joka maksettiin tämän jälkeen erissä kaikkien sovellettavien viivästyskorkojen ja -sakkojen kera. |
| --- | --- |

(61)

Spatosimo-veron maksamatta jättämistä koskevaan väitteeseen Kreikan hallitus vastasi, että Spatosimo-veroa perivien ja Kreikan siviili-ilmailulaitokselle (HCAA) maksavien lentoliikenteen harjoittajien välinen suhde oli syytä erottaa HCAA:n ja lentomatkustajien määrän mukaan Spatosimo-maksuja saavien Kreikan lentoasemien (myös AIA:n) välisestä suhteesta. Keräysmekanismista todettiin, että lentoliikenteen harjoittajat perivät maksun matkustajiltaan ja maksavat sen sitten valtiolle. Siispä matkustajilta peritty mutta valtiolle suorittamaton Spatosimo-vero on velkaa valtiolle, jolloin siihen sovelletaan valtion velan perinnästä annetun lain (KEDE) yleisiä säännöksiä. Tämä koskee myös 26 001 473,33 EUR summaa, jota OA ei ollut maksanut ajoissa mutta joka maksettiin tämän jälkeen erissä kaikkien sovellettavien viivästyskorkojen ja -sakkojen kera.

| (62) | Keräysmekanismi on erillään maksumekanismista, jolla Kreikan valtio maksaa (HCAA:n kautta) summat lentoasemille. Vaikka mekanismien on tarkoitus toimia perätysten (niin että yhdellä rahoitetaan toista), Kreikan viranomaiset väittivät, ettei Kreikan valtion velvollisuus maksaa lentoasemille riipu sen kyvystä kerätä erääntyneet summat lentoliikenteen harjoittajilta. Tämän seurauksena valtio on joutunut joissakin tilanteissa maksamaan summia, joita ei ole vielä kerätty. Lisäksi Kreikan viranomaiset totesivat, että vaikka tilanne oli valtiolle epätyydyttävä, kyse ei ollut valtiontuesta, sillä lentoliikenteen harjoittajia ei vapautettu maksuvelvollisuudesta (myöskään viivästyskorosta ja -sakosta). Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuodussa erityistapauksessa Kreikan valtio oli joutunut kassavirtapaineiden vuoksi muuttamaan lentoasemien välisiä prosenttiosuuksia, joiden mukaan se maksaa Spatosimo-maksuja lentoasemille, niin että AIA:lle maksettiin enemmän (minkä seurauksena muille lentoasemille maksetut summat pienenivät väliaikaisesti). Tämän selitettiin olleen välttämätöntä, koska Euroopan investointipankki ja kaupalliset luotonantajat valvoivat AIA:n rahoitustilannetta, eikä asia ollut olennainen siltä kannalta, oliko OA suorittanut erääntyneet maksunsa. |
| --- | --- |

(62)

Keräysmekanismi on erillään maksumekanismista, jolla Kreikan valtio maksaa (HCAA:n kautta) summat lentoasemille. Vaikka mekanismien on tarkoitus toimia perätysten (niin että yhdellä rahoitetaan toista), Kreikan viranomaiset väittivät, ettei Kreikan valtion velvollisuus maksaa lentoasemille riipu sen kyvystä kerätä erääntyneet summat lentoliikenteen harjoittajilta. Tämän seurauksena valtio on joutunut joissakin tilanteissa maksamaan summia, joita ei ole vielä kerätty. Lisäksi Kreikan viranomaiset totesivat, että vaikka tilanne oli valtiolle epätyydyttävä, kyse ei ollut valtiontuesta, sillä lentoliikenteen harjoittajia ei vapautettu maksuvelvollisuudesta (myöskään viivästyskorosta ja -sakosta). Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuodussa erityistapauksessa Kreikan valtio oli joutunut kassavirtapaineiden vuoksi muuttamaan lentoasemien välisiä prosenttiosuuksia, joiden mukaan se maksaa Spatosimo-maksuja lentoasemille, niin että AIA:lle maksettiin enemmän (minkä seurauksena muille lentoasemille maksetut summat pienenivät väliaikaisesti). Tämän selitettiin olleen välttämätöntä, koska Euroopan investointipankki ja kaupalliset luotonantajat valvoivat AIA:n rahoitustilannetta, eikä asia ollut olennainen siltä kannalta, oliko OA suorittanut erääntyneet maksunsa.

| (63) | Kreikan valtio totesi komission esittäneen Spatosimo-verojen maksamatta jättämisen ainoana todisteena siitä, ettei OA ollut maksanut velvoitteitaan valtiolle. |
| --- | --- |

(63)

Kreikan valtio totesi komission esittäneen Spatosimo-verojen maksamatta jättämisen ainoana todisteena siitä, ettei OA ollut maksanut velvoitteitaan valtiolle.

| (64) | Laissa 3185/2003 säädetyn erityistilin osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että 130 312 450 EUR ennakkomaksu OA:lle oli luonteeltaan tilapäinen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi. NOA:n myynnin yhteydessä kaikki ennakkoon maksetut summat maksettaisiin takaisin erityistilille. Lisäksi Kreikka selitti, etteivät NOA:n osakkeet kuuluneet enää OAG:lle vaan valtiolle. Se lisäsi kuitenkin, että koska OA:n arvosta oli vähennetty sen lentotoimintaosaston arvo, rakenneuudistusta ja yksityistämistä silmällä pitäen olisi suhteellista ja sopivaa suorittaa OA:lle ennakkomaksu, joka ei ylittäisi sen menettämän omaisuuden arvoa. |
| --- | --- |

(64)

Laissa 3185/2003 säädetyn erityistilin osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että 130 312 450 EUR ennakkomaksu OA:lle oli luonteeltaan tilapäinen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi. NOA:n myynnin yhteydessä kaikki ennakkoon maksetut summat maksettaisiin takaisin erityistilille. Lisäksi Kreikka selitti, etteivät NOA:n osakkeet kuuluneet enää OAG:lle vaan valtiolle. Se lisäsi kuitenkin, että koska OA:n arvosta oli vähennetty sen lentotoimintaosaston arvo, rakenneuudistusta ja yksityistämistä silmällä pitäen olisi suhteellista ja sopivaa suorittaa OA:lle ennakkomaksu, joka ei ylittäisi sen menettämän omaisuuden arvoa.

| (65) | Kreikan hallitus ilmoitti, että ellei NOA:n myynnistä saatavilla tuloilla saataisi maksettua takaisin ennakkoon maksettua 130 312 450 EUR summaa, vaje katettaisiin muiden toimintojen kuin lentotoiminnan myynnistä saatavilla tuloilla. Laissa 3185/2003 säädetään, että näiden osastojen myynnistä saatavat tulot maksetaan erityistilille. Jos OA:n rahoitusvelvoitteet ylittäisivät myytävien yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon, sovellettaisiin Kreikan konkurssilakia ja velkojat voisivat esittää vaateensa sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(65)

Kreikan hallitus ilmoitti, että ellei NOA:n myynnistä saatavilla tuloilla saataisi maksettua takaisin ennakkoon maksettua 130 312 450 EUR summaa, vaje katettaisiin muiden toimintojen kuin lentotoiminnan myynnistä saatavilla tuloilla. Laissa 3185/2003 säädetään, että näiden osastojen myynnistä saatavat tulot maksetaan erityistilille. Jos OA:n rahoitusvelvoitteet ylittäisivät myytävien yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon, sovellettaisiin Kreikan konkurssilakia ja velkojat voisivat esittää vaateensa sen mukaisesti.

| (66) | Myynnistä saatavat, myytyjen yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon ylittävät summat jäävät valtiolle eikä OA voi käyttää niitä. OA pääsee käyttämään tiliä vain hoitaakseen vahingonkorvaus- ja eläkevelvoitteensa sekä OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakennemuutos- ja likvidointiprosessin aikana. |
| --- | --- |

(66)

Myynnistä saatavat, myytyjen yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon ylittävät summat jäävät valtiolle eikä OA voi käyttää niitä. OA pääsee käyttämään tiliä vain hoitaakseen vahingonkorvaus- ja eläkevelvoitteensa sekä OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakennemuutos- ja likvidointiprosessin aikana.

| (67) | Kreikan valtio esitti, että lailla 3185/2003 pyrittiin maksimoimaan osakasarvo (valtiontuen) takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton maksimoimiseksi. Velkojia ei suojeltaisi yhtään sen paremmin konkurssitilanteessa. |
| --- | --- |

(67)

Kreikan valtio esitti, että lailla 3185/2003 pyrittiin maksimoimaan osakasarvo (valtiontuen) takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton maksimoimiseksi. Velkojia ei suojeltaisi yhtään sen paremmin konkurssitilanteessa.

| (68) | Vaihtoehtoisesti jos komissio katsoo, ettei ennakkomaksu vastaa sitä, mitä (yksityinen) sijoittaja tekisi markkinataloudessa maksimoidakseen takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton, Kreikan viranomaiset pyytävät komissiota harkitsemaan mahdollisuutta tarkastella ennakkomaksua pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana pelastamistukena. Tällöin Kreikan viranomaiset osoittaisivat pelastamistuen myöntämisen ehtojen täyttyneen joulukuusta 2003 alkaen, mikä voitaisiin todistaa liiketoimintasuunnitelmilla jne. |
| --- | --- |

(68)

Vaihtoehtoisesti jos komissio katsoo, ettei ennakkomaksu vastaa sitä, mitä (yksityinen) sijoittaja tekisi markkinataloudessa maksimoidakseen takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton, Kreikan viranomaiset pyytävät komissiota harkitsemaan mahdollisuutta tarkastella ennakkomaksua pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana pelastamistukena. Tällöin Kreikan viranomaiset osoittaisivat pelastamistuen myöntämisen ehtojen täyttyneen joulukuusta 2003 alkaen, mikä voitaisiin todistaa liiketoimintasuunnitelmilla jne.

| (69) | Olympic-yhtiöiden tuleville ostajille mahdollisesti myönnettävää tukea koskevan kysymyksen osalta Kreikan viranomaiset vakuuttivat komissiolle aikovansa myydä NOA:n ja kaikki muut toiminnot/liiketoiminnot markkinahintaan ja sovellettavan Kreikan ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(69)

Olympic-yhtiöiden tuleville ostajille mahdollisesti myönnettävää tukea koskevan kysymyksen osalta Kreikan viranomaiset vakuuttivat komissiolle aikovansa myydä NOA:n ja kaikki muut toiminnot/liiketoiminnot markkinahintaan ja sovellettavan Kreikan ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

| (70) | Kreikan viranomaiset kiistivät johtopäätöksen, jonka mukaan Kreikan valtio halusi suojella NOA:ta joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen täytäntöönpanolta kieltämällä OA:n velkojia käynnistämästä toimia NOA:ta vastaan. Ne väittivät, ettei tämä ollut tarkoituksena, vaan tavoitteena oli maksimoida sijoituksen takaisinsaanti. Ne selittivät, että erityistilin käytöllä oli tarkoitus varmistaa, että OA:n ja sen velkojien saatavissa olisi rahaa NOA:n osakkeiden nimellisarvoon asti, millä taattaisiin velkojien riittävä suojelu. Kreikka painotti, että sillä on oikeus valita sopivin rakenneuudistus- ja yksityistämistapa ja että vakuuden käyttöönotto sen varmistamiseksi, että OA:n velkojilla on vähintään samantasoinen suoja kuin heillä muutoin olisi, oli Kreikalta legitiimi teko. Tätä velkojien suojelua ei pidä sekoittaa joulukuussa 2002 tehtyyn päätökseen perustuvaan takaisinperintävelvoitteeseen. |
| --- | --- |

(70)

Kreikan viranomaiset kiistivät johtopäätöksen, jonka mukaan Kreikan valtio halusi suojella NOA:ta joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen täytäntöönpanolta kieltämällä OA:n velkojia käynnistämästä toimia NOA:ta vastaan. Ne väittivät, ettei tämä ollut tarkoituksena, vaan tavoitteena oli maksimoida sijoituksen takaisinsaanti. Ne selittivät, että erityistilin käytöllä oli tarkoitus varmistaa, että OA:n ja sen velkojien saatavissa olisi rahaa NOA:n osakkeiden nimellisarvoon asti, millä taattaisiin velkojien riittävä suojelu. Kreikka painotti, että sillä on oikeus valita sopivin rakenneuudistus- ja yksityistämistapa ja että vakuuden käyttöönotto sen varmistamiseksi, että OA:n velkojilla on vähintään samantasoinen suoja kuin heillä muutoin olisi, oli Kreikalta legitiimi teko. Tätä velkojien suojelua ei pidä sekoittaa joulukuussa 2002 tehtyyn päätökseen perustuvaan takaisinperintävelvoitteeseen.

| (71) | Kreikka kiisti myös komission huomautuksen, jonka mukaan NOA:n perustaminen ei ollut mikään ratkaisu, sillä sen elinkelpoisuudesta ei ollut takeita, toteamalla suhtautuvansa luottavaisesti siihen, että NOA:sta tulisi menestys. |
| --- | --- |

(71)

Kreikka kiisti myös komission huomautuksen, jonka mukaan NOA:n perustaminen ei ollut mikään ratkaisu, sillä sen elinkelpoisuudesta ei ollut takeita, toteamalla suhtautuvansa luottavaisesti siihen, että NOA:sta tulisi menestys.

| (72) | Kreikka totesi ottavansa huomioon komission huomautukset, jotka koskevat koko rakenneuudistus- ja yksityistämismenettelyn pitkää toteutusaikaa, ja yrittävänsä nopeuttaa menettelyä mahdollisuuksien mukaan. Kreikka lupasi toimittaa komissiolle rakenneuudistus- ja yksityistämissuunnitelman ja sitä seuraavan OA:n likvidoinnin uuden toteutusaikataulun. |
| --- | --- |

(72)

Kreikka totesi ottavansa huomioon komission huomautukset, jotka koskevat koko rakenneuudistus- ja yksityistämismenettelyn pitkää toteutusaikaa, ja yrittävänsä nopeuttaa menettelyä mahdollisuuksien mukaan. Kreikka lupasi toimittaa komissiolle rakenneuudistus- ja yksityistämissuunnitelman ja sitä seuraavan OA:n likvidoinnin uuden toteutusaikataulun.

| (73) | Kysymykseen, joka koski muita lakeja, joissa OA:lle myönnettiin erivapauksia tai erityistä suojaa, Kreikka vastasi, että lain 96/1975 säännökset, joissa OA:lle myönnettiin etuja (liiketoimista perittävien verojen, leimaverosta ja liikennemaksuista myönnettävän vapautuksen sekä valtiontakausten yhteydessä), oli kumottu ja että OA:han sovellettiin kaikkia yleisesti sovellettavia veroja ja maksuja ja OA toimi vapaassa markkinataloudessa. |
| --- | --- |

(73)

Kysymykseen, joka koski muita lakeja, joissa OA:lle myönnettiin erivapauksia tai erityistä suojaa, Kreikka vastasi, että lain 96/1975 säännökset, joissa OA:lle myönnettiin etuja (liiketoimista perittävien verojen, leimaverosta ja liikennemaksuista myönnettävän vapautuksen sekä valtiontakausten yhteydessä), oli kumottu ja että OA:han sovellettiin kaikkia yleisesti sovellettavia veroja ja maksuja ja OA toimi vapaassa markkinataloudessa.

4.2   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (74) | Kaksi asianomaista osapuolta lähetti huomautuksensa määräajassa sen jälkeen, kun Kreikan viranomaisille osoitettu kirje oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(74)

Kaksi asianomaista osapuolta lähetti huomautuksensa määräajassa sen jälkeen, kun Kreikan viranomaisille osoitettu kirje oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.2.1   AEGEAN AIRLINES

| (75) | Ensimmäinen huomautus saatiin Aegean Airlines -nimiseltä kreikkalaiselta lentoliikenteen harjoittajalta (jäljempänä ’Aegean’). Se esitti seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

(75)

Ensimmäinen huomautus saatiin Aegean Airlines -nimiseltä kreikkalaiselta lentoliikenteen harjoittajalta (jäljempänä ’Aegean’). Se esitti seuraavat huomautukset.

| (76) | Aegean väitti, että AIA:n ensimmäisenä toimintavuotena OA maksoi alle 30 prosenttia velvoitteistaan AIA:lle. Lisäksi AIA:n ja sen suurimman (35 prosenttia) yksittäisen asiakkaan OA:n väitettiin tehneen keskenään sopimuksia, ja OA:n kolmesta lentokoneesta oli tehty kaksi kiinnityssopimusta AIA:n hyväksi yli 29 miljoonan EUR summan sekä korkojen ja kulujen maksamisen vakuudeksi. Aegean arvioi, että OA:lla oli maksamatta AIA:lle erääntyneitä maksuja 70–80 miljoonan EUR edestä. Aegean väitti, että AIA, josta valtio omistaa 55 prosenttia, oli sallinut OA:n ja NOA:n velkaantua merkittävästi ja ettei samaa mahdollisuutta ollut tarjottu muille lentoyhtiöille. Aegean arvioi, että jos sille olisi tarjottu sama mahdollisuus, se olisi saanut käyttöpääomaa 40–50 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(76)

Aegean väitti, että AIA:n ensimmäisenä toimintavuotena OA maksoi alle 30 prosenttia velvoitteistaan AIA:lle. Lisäksi AIA:n ja sen suurimman (35 prosenttia) yksittäisen asiakkaan OA:n väitettiin tehneen keskenään sopimuksia, ja OA:n kolmesta lentokoneesta oli tehty kaksi kiinnityssopimusta AIA:n hyväksi yli 29 miljoonan EUR summan sekä korkojen ja kulujen maksamisen vakuudeksi. Aegean arvioi, että OA:lla oli maksamatta AIA:lle erääntyneitä maksuja 70–80 miljoonan EUR edestä. Aegean väitti, että AIA, josta valtio omistaa 55 prosenttia, oli sallinut OA:n ja NOA:n velkaantua merkittävästi ja ettei samaa mahdollisuutta ollut tarjottu muille lentoyhtiöille. Aegean arvioi, että jos sille olisi tarjottu sama mahdollisuus, se olisi saanut käyttöpääomaa 40–50 miljoonaa EUR.

| (77) | Aegean kertoi OAv:n kirjanneen 32,2 miljoonan EUR tappiot (39 prosenttia 83 miljoonan EUR tuloista), vaikka se oli saanut Kreikan valtiolta 8,2 miljoonan EUR korvauksen toimintojensa ”varhaisesta siirtämisest ä” Ellinikonin lentoasemalta AIA:lle. Lisäksi se kertoi, että OAv:n velka OA:lle oli kasvanut 68 miljoonasta eurosta vuonna 2000 aina 127 miljoonaan euroon vuoden 2002 loppuun mennessä. OA ei ottanut vuosina 2001 ja 2002 OAv:tä mukaan konsolidoituun tilinpäätökseen, ja Aegean katsoi tämän johtuvan siitä, että emoyhtiön tilinpäätös haluttiin saada näyttämään paremmalta. |
| --- | --- |

(77)

Aegean kertoi OAv:n kirjanneen 32,2 miljoonan EUR tappiot (39 prosenttia 83 miljoonan EUR tuloista), vaikka se oli saanut Kreikan valtiolta 8,2 miljoonan EUR korvauksen toimintojensa ”varhaisesta siirtämisest ä” Ellinikonin lentoasemalta AIA:lle. Lisäksi se kertoi, että OAv:n velka OA:lle oli kasvanut 68 miljoonasta eurosta vuonna 2000 aina 127 miljoonaan euroon vuoden 2002 loppuun mennessä. OA ei ottanut vuosina 2001 ja 2002 OAv:tä mukaan konsolidoituun tilinpäätökseen, ja Aegean katsoi tämän johtuvan siitä, että emoyhtiön tilinpäätös haluttiin saada näyttämään paremmalta.

| (78) | Aegean esitti myös tietoja OA:n kannattavuudesta vuonna 2003. Yleisesti saatavilla olleiden liikennetietojen mukaan OA:n liikenne väheni 8 prosenttia vuonna 2003, ja samalla lentokoneiden käyttöaste heikkeni 5 prosenttia. Lasku oli suurin (14,4 prosenttia) OA:n Euroopan-verkostossa, sillä liikematkustajien määrä laski 26 prosenttia. Aegean katsoi, että vaikeutuneeseen markkinatilanteeseen (polttoaineen hinnan nousu, halpalentoyhtiöiden aiheuttama kilpailun kiristyminen) yhdistettynä tämä matkustajamäärän lasku merkitsi sitä, että OAG:n taloudellinen tilanne heikkeni vuonna 2003. |
| --- | --- |

(78)

Aegean esitti myös tietoja OA:n kannattavuudesta vuonna 2003. Yleisesti saatavilla olleiden liikennetietojen mukaan OA:n liikenne väheni 8 prosenttia vuonna 2003, ja samalla lentokoneiden käyttöaste heikkeni 5 prosenttia. Lasku oli suurin (14,4 prosenttia) OA:n Euroopan-verkostossa, sillä liikematkustajien määrä laski 26 prosenttia. Aegean katsoi, että vaikeutuneeseen markkinatilanteeseen (polttoaineen hinnan nousu, halpalentoyhtiöiden aiheuttama kilpailun kiristyminen) yhdistettynä tämä matkustajamäärän lasku merkitsi sitä, että OAG:n taloudellinen tilanne heikkeni vuonna 2003.

| (79) | Aegean kertoi epäilevänsä, ettei uusi yhtiö maksanut (tai ei maksanut riittävästi) OAS:ltä saamistaan palveluista. |
| --- | --- |

(79)

Aegean kertoi epäilevänsä, ettei uusi yhtiö maksanut (tai ei maksanut riittävästi) OAS:ltä saamistaan palveluista.

| (80) | Aegeanin mukaan erityistilille suoritettu 130 312 450 EUR ennakkomaksu oli käytetty kahdeksassa kuukaudessa. |
| --- | --- |

(80)

Aegeanin mukaan erityistilille suoritettu 130 312 450 EUR ennakkomaksu oli käytetty kahdeksassa kuukaudessa.

| (81) | Kreikassa oli säädetty uusi laki (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä. Lain mukaan Kreikassa tai sen ulkopuolella ei saanut aloittaa OAS:n ja/tai OAv:n (irtaimeen tai kiinteään) omaisuuteen kohdistuvia ulosottomenettelyjä tai välitoimia ennen helmikuun 28 päivää 2005. Vaikuttaa siltä, että tämä laki hyväksyttiin siksi, että tietyt velkojat olivat ulosmitanneet yhden Airbus 300-600 -lentokoneen ja uhkasivat myydä sen velkojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(81)

Kreikassa oli säädetty uusi laki (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä. Lain mukaan Kreikassa tai sen ulkopuolella ei saanut aloittaa OAS:n ja/tai OAv:n (irtaimeen tai kiinteään) omaisuuteen kohdistuvia ulosottomenettelyjä tai välitoimia ennen helmikuun 28 päivää 2005. Vaikuttaa siltä, että tämä laki hyväksyttiin siksi, että tietyt velkojat olivat ulosmitanneet yhden Airbus 300-600 -lentokoneen ja uhkasivat myydä sen velkojen kattamiseksi.

| (82) | Aegean valitti Kreikan valtion myöntäneen automaattisesti OAv:n julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvat reitit NOA:lle järjestämättä julkista tarjouskilpailua. Lisäksi OA:n kaikki liikennöintioikeudet ETA:n ulkopuolisiin maihin oli siirretty uudelle yhtiölle ilman myöntämisperusteiden uudelleenarviointia, vaikka muut lentoyhtiöt, Aegean mukaan luettuna, olivat ilmaisseet kiinnostuksensa liikennöintioikeuksia kohtaan. |
| --- | --- |

(82)

Aegean valitti Kreikan valtion myöntäneen automaattisesti OAv:n julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvat reitit NOA:lle järjestämättä julkista tarjouskilpailua. Lisäksi OA:n kaikki liikennöintioikeudet ETA:n ulkopuolisiin maihin oli siirretty uudelle yhtiölle ilman myöntämisperusteiden uudelleenarviointia, vaikka muut lentoyhtiöt, Aegean mukaan luettuna, olivat ilmaisseet kiinnostuksensa liikennöintioikeuksia kohtaan.

| (83) | Aegean katsoi, että omaisuuden siirto NOA:lle ilman vastaavia velkoja saattoi rikkoa sekä perustamissopimusta että Kreikan perustuslakia. |
| --- | --- |

(83)

Aegean katsoi, että omaisuuden siirto NOA:lle ilman vastaavia velkoja saattoi rikkoa sekä perustamissopimusta että Kreikan perustuslakia.

| (84) | Lehdistötiedotteen mukaan MA:lle oli kertynyt verovelkaa 3,5 miljardia Kreikan drakmaa, ennen kuin se siirtyi rakenneuudistuksessa NOA:han. Aegean väitti, ettei Kreikka ollut esittänyt NOA:lle mitään vaatimuksia tästä summasta. |
| --- | --- |

(84)

Lehdistötiedotteen mukaan MA:lle oli kertynyt verovelkaa 3,5 miljardia Kreikan drakmaa, ennen kuin se siirtyi rakenneuudistuksessa NOA:han. Aegean väitti, ettei Kreikka ollut esittänyt NOA:lle mitään vaatimuksia tästä summasta.

4.2.2   RYANAIR

| (85) | Myös irlantilainen halpalentoyhtiö Ryanair esitti huomautuksia. Ryanair esitti useita yleisiä huomautuksia, jotka koskivat EY:n valtiontukisääntöjen soveltamista muissa jäsenvaltioissa kuin Kreikassa ja muihin lentoyhtiöihin kuin Olympiciin. Käsiteltävänä olevasta asiasta Ryanair huomautti ensinnäkin, ettei se voisi esittää huomautuksia Kreikan hallitukselle lähetetystä kirjeestä, koska sen englanninkielistä käännöstä ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

(85)

Myös irlantilainen halpalentoyhtiö Ryanair esitti huomautuksia. Ryanair esitti useita yleisiä huomautuksia, jotka koskivat EY:n valtiontukisääntöjen soveltamista muissa jäsenvaltioissa kuin Kreikassa ja muihin lentoyhtiöihin kuin Olympiciin. Käsiteltävänä olevasta asiasta Ryanair huomautti ensinnäkin, ettei se voisi esittää huomautuksia Kreikan hallitukselle lähetetystä kirjeestä, koska sen englanninkielistä käännöstä ei ollut saatavilla.

| (86) | Tämän jälkeen Ryanair totesi Olympicin tapauksesta, että ”vaikka alun perin tehdyissä OA:han kohdistuneissa tutkimuksissa OA:n todettiin saaneen valtiontukea yli miljardi EUR, sitä vaadittiin maksamaan Kreikan valtiolle takaisin vain 200 miljoonaa EUR”. Ryanair jatkoi väittämällä, että muut lentoyhtiöt joutuivat tukemaan heikosti menestyvää kansallista yhtiötä korkeampien lentoasemamaksujen muodossa, koska OA:lle oli myönnetty ”lomaa” näistä maksuista. Ryanair katsoi tämän heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiön jatkuvan laittoman tukemisen vaikeuttavan merkittävästi potentiaalisten uusien ja tehokkaampien toimijoiden pääsyä markkinoille. Se totesi, ettei se hyväksynyt uuden velattoman lentoyhtiön perustamista, ja toi esiin kysymyksen siitä, noudatettiinko yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 4 artiklaa (10), kun uudelle yhtiölle haettiin uutta lentotoimintalupaa. Lopuksi Ryanair totesi, ettei Kreikan pitäisi antaa kiertää jälleen sääntöjä ja jatkaa heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiönsä tukemista. |
| --- | --- |

(86)

Tämän jälkeen Ryanair totesi Olympicin tapauksesta, että ”vaikka alun perin tehdyissä OA:han kohdistuneissa tutkimuksissa OA:n todettiin saaneen valtiontukea yli miljardi EUR, sitä vaadittiin maksamaan Kreikan valtiolle takaisin vain 200 miljoonaa EUR”. Ryanair jatkoi väittämällä, että muut lentoyhtiöt joutuivat tukemaan heikosti menestyvää kansallista yhtiötä korkeampien lentoasemamaksujen muodossa, koska OA:lle oli myönnetty ”lomaa” näistä maksuista. Ryanair katsoi tämän heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiön jatkuvan laittoman tukemisen vaikeuttavan merkittävästi potentiaalisten uusien ja tehokkaampien toimijoiden pääsyä markkinoille. Se totesi, ettei se hyväksynyt uuden velattoman lentoyhtiön perustamista, ja toi esiin kysymyksen siitä, noudatettiinko yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 4 artiklaa (10), kun uudelle yhtiölle haettiin uutta lentotoimintalupaa. Lopuksi Ryanair totesi, ettei Kreikan pitäisi antaa kiertää jälleen sääntöjä ja jatkaa heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiönsä tukemista.

4.3   KREIKAN VASTAUS KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIIN HUOMAUTUKSIIN

| (87) | Kreikka totesi, että kolmansien osapuolten huomautukset sisälsivät virheellisiä tietoja eivätkä tuoneet tutkimukseen mitään uutta. Kreikan viranomaiset muistuttivat komissiolle, että lentoyhtiön edellinen yksityistämisprosessi oli päättynyt 6 päivänä lokakuuta 2004 ja että NOA:n ja muiden liiketoimintojen/osastojen yksityistämistä varten oli nimitetty uusi neuvonantajaryhmä. Uusi neuvonantajaryhmä oli jo aloittanut työnsä, ”ehdotusvaihe” edistyi parhaillaan ja yksityistämiselle oli myös laadittu suuntaa-antava aikataulu. |
| --- | --- |

(87)

Kreikka totesi, että kolmansien osapuolten huomautukset sisälsivät virheellisiä tietoja eivätkä tuoneet tutkimukseen mitään uutta. Kreikan viranomaiset muistuttivat komissiolle, että lentoyhtiön edellinen yksityistämisprosessi oli päättynyt 6 päivänä lokakuuta 2004 ja että NOA:n ja muiden liiketoimintojen/osastojen yksityistämistä varten oli nimitetty uusi neuvonantajaryhmä. Uusi neuvonantajaryhmä oli jo aloittanut työnsä, ”ehdotusvaihe” edistyi parhaillaan ja yksityistämiselle oli myös laadittu suuntaa-antava aikataulu.

| (88) | Kreikka vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin seuraavasti. |
| --- | --- |

(88)

Kreikka vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin seuraavasti.

4.3.1   AEGEAN AIRLINESIN HUOMAUTUKSET

| (89) | Väitteeseen OA:n etuuskohtelusta Ateenan kansainvälisellä lentoasemalla Kreikan viranomaiset vastasivat, että asiaa oli käsitelty jo ennen tätä valtiontukea koskevaa tutkimusta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-415/03) ja muiden valtiontukea koskevan tutkimusten yhteydessä (NN 27/1996, Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentaminen ja käyttö). Vaikka valtio omistaa AIA:sta 55 prosenttia, AIA toimii kuten yksityinen yritys, jonka päivittäistä liiketoimintaa valtio ei valvo. Siten AIA vastaa yksin lentoasemamaksujen keräämisestä ja maksuviivästyksiä koskevista järjestelyistä. AIA:n yhdeksästä johtajasta neljä on valtion nimeämiä, neljä on rakennuttajan nimeämiä ja yksi on tehtävään valittu riippumaton henkilö. Kreikka toisti selventäneensä jo Spatosimo-veron maksuviivästyksiin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

(89)

Väitteeseen OA:n etuuskohtelusta Ateenan kansainvälisellä lentoasemalla Kreikan viranomaiset vastasivat, että asiaa oli käsitelty jo ennen tätä valtiontukea koskevaa tutkimusta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-415/03) ja muiden valtiontukea koskevan tutkimusten yhteydessä (NN 27/1996, Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentaminen ja käyttö). Vaikka valtio omistaa AIA:sta 55 prosenttia, AIA toimii kuten yksityinen yritys, jonka päivittäistä liiketoimintaa valtio ei valvo. Siten AIA vastaa yksin lentoasemamaksujen keräämisestä ja maksuviivästyksiä koskevista järjestelyistä. AIA:n yhdeksästä johtajasta neljä on valtion nimeämiä, neljä on rakennuttajan nimeämiä ja yksi on tehtävään valittu riippumaton henkilö. Kreikka toisti selventäneensä jo Spatosimo-veron maksuviivästyksiin liittyviä kysymyksiä.

| (90) | Kreikka totesi, että OAS tarjoaa kaikki palvelunsa NOA:lle markkinaehdoin. Kreikan viranomaiset toimittivat todisteeksi asiakirjoja maksuista, joita NOA on suorittanut OA:lle. |
| --- | --- |

(90)

Kreikka totesi, että OAS tarjoaa kaikki palvelunsa NOA:lle markkinaehdoin. Kreikan viranomaiset toimittivat todisteeksi asiakirjoja maksuista, joita NOA on suorittanut OA:lle.

| (91) | Kreikka toimitti yleisesti asiakirjoja todistaakseen väitteensä, jonka mukaan NOA:lla ei ole mitään maksuja suorittamatta millekään valtion yksikölle. Se toimitti todisteita siitä, että työtekijöiden ennakonpidätykset, arvonlisäverot, lentoasemamaksut (AIA mukaan luettuna), Spatosimo-verot ja sosiaaliturvamaksut (IKA) oli maksettu veroviranomaisille ajallaan. |
| --- | --- |

(91)

Kreikka toimitti yleisesti asiakirjoja todistaakseen väitteensä, jonka mukaan NOA:lla ei ole mitään maksuja suorittamatta millekään valtion yksikölle. Se toimitti todisteita siitä, että työtekijöiden ennakonpidätykset, arvonlisäverot, lentoasemamaksut (AIA mukaan luettuna), Spatosimo-verot ja sosiaaliturvamaksut (IKA) oli maksettu veroviranomaisille ajallaan.

| (92) | Erityistilistä Kreikka totesi, että tilillä olevia rahoja käytettiin lain 3185/2003 säännösten mukaisesti. Tilille suoritetun ennakkomaksun kuvailtiin olevan ”lyhytaikainen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi näissä olosuhteissa”. Ennakkomaksua oli käytetty lähinnä palkkoihin sekä OA:ssa että OAv:ssä, lentokoneiden leasingkuluihin sekä OA:n ja OAv:n henkilökunnan varhaiseläkkeisiin. |
| --- | --- |

(92)

Erityistilistä Kreikka totesi, että tilillä olevia rahoja käytettiin lain 3185/2003 säännösten mukaisesti. Tilille suoritetun ennakkomaksun kuvailtiin olevan ”lyhytaikainen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi näissä olosuhteissa”. Ennakkomaksua oli käytetty lähinnä palkkoihin sekä OA:ssa että OAv:ssä, lentokoneiden leasingkuluihin sekä OA:n ja OAv:n henkilökunnan varhaiseläkkeisiin.

| (93) | Kreikan valtio totesi myös, ettei NOA ollut saanut erityistililtä pääomavaroja suoraan eikä välillisesti. Kreikka kiisti myös voimakkaasti väitteen, jonka mukaan NOA:lle ei ollut siirretty velkoja sen perustamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(93)

Kreikan valtio totesi myös, ettei NOA ollut saanut erityistililtä pääomavaroja suoraan eikä välillisesti. Kreikka kiisti myös voimakkaasti väitteen, jonka mukaan NOA:lle ei ollut siirretty velkoja sen perustamisen yhteydessä.

| (94) | 130 312 450 EUR summa myönnettiin erissä joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välillä (alle kuudessa kuukaudessa). Se oli maksettu tällä tavoin sitä varten, että jos komissio katsoisi sen olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, se täyttäisi myös kaikki edellytykset, jotta se voitaisiin katsoa pelastamistueksi. Tukeakseen väitettään, jonka mukaan käteisennakko voisi olla pelastamistukea, Kreikka huomautti, että






  — | Olympic Airways oli suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys, |
| --- | --- | --- |

(94)

130 312 450 EUR summa myönnettiin erissä joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välillä (alle kuudessa kuukaudessa). Se oli maksettu tällä tavoin sitä varten, että jos komissio katsoisi sen olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, se täyttäisi myös kaikki edellytykset, jotta se voitaisiin katsoa pelastamistueksi. Tukeakseen väitettään, jonka mukaan käteisennakko voisi olla pelastamistukea, Kreikka huomautti, että

—

Olympic Airways oli suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys,

| — | Olympic Airwaysille suoritettu ennakkomaksu oli maksuvalmiustukea, |
| --- | --- |

—

Olympic Airwaysille suoritettu ennakkomaksu oli maksuvalmiustukea,

| — | maksuvalmiustuki oli määrä maksaa takaisin enintään 12 kuukauden kuluessa viimeisen erän maksamisesta OA:lle; viimeinen erä maksettiin toukokuussa 2004 ja takaisinmaksu oli tarkoitus suorittaa toukokuussa 2005 tapahtuvan NOA:n yksityistämisen jälkeen, |
| --- | --- |

—

maksuvalmiustuki oli määrä maksaa takaisin enintään 12 kuukauden kuluessa viimeisen erän maksamisesta OA:lle; viimeinen erä maksettiin toukokuussa 2004 ja takaisinmaksu oli tarkoitus suorittaa toukokuussa 2005 tapahtuvan NOA:n yksityistämisen jälkeen,

| — | pelastamistukea myöntämällä vältettiin vakavia sosiaalisia vaikeuksia koko Kreikassa, |
| --- | --- |

—

pelastamistukea myöntämällä vältettiin vakavia sosiaalisia vaikeuksia koko Kreikassa,

| — | koska OA lakkasi olemasta lentoliikenteen harjoittaja ja tarjosi vain muita kuin lentotoimintapalveluja, heijastusvaikutukset muihin jäsenvaltioihin olivat rajalliset, |
| --- | --- |

—

koska OA lakkasi olemasta lentoliikenteen harjoittaja ja tarjosi vain muita kuin lentotoimintapalveluja, heijastusvaikutukset muihin jäsenvaltioihin olivat rajalliset,

| — | myönnetty määrä oli tarpeen yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen maksamisen ajan; summa oli suhteellinen ja verrattavissa muihin samankokoisille yrityksille tai samalla alalla toimiville yrityksille maksettuihin pelastamistukimääriin, jotka komissio oli hyväksynyt. |
| --- | --- |

—

myönnetty määrä oli tarpeen yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen maksamisen ajan; summa oli suhteellinen ja verrattavissa muihin samankokoisille yrityksille tai samalla alalla toimiville yrityksille maksettuihin pelastamistukimääriin, jotka komissio oli hyväksynyt.

| (95) | Uudesta laista (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä niitä vastaan, Kreikka totesi pitävänsä sitä tarpeellisena toimenpiteenä yksityistämisprosessin turvaamiseksi. Tällä väliaikaisella toimenpiteellä ei riistetty velkojilta heidän oikeuksiaan vaan keskeytettiin perintämenettelyt rajalliseksi ajaksi. Tätä väliaikaista suojaa velkojilta ei sovelleta Kreikan valtiota tai muita julkisia/valtion elimiä vastaan, vaan sitä sovelletaan vain OA:han ja OAv:hen. Väliaikaista toimenpidettä ei pidetty valtiontukena, sillä siihen ei liittynyt valtion varojen siirtämistä. (Lain 3185/2003 mukaan jakautumisen jälkeen velkojat voivat käynnistää NOA:n vastaiset toimet vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta.) |
| --- | --- |

(95)

Uudesta laista (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä niitä vastaan, Kreikka totesi pitävänsä sitä tarpeellisena toimenpiteenä yksityistämisprosessin turvaamiseksi. Tällä väliaikaisella toimenpiteellä ei riistetty velkojilta heidän oikeuksiaan vaan keskeytettiin perintämenettelyt rajalliseksi ajaksi. Tätä väliaikaista suojaa velkojilta ei sovelleta Kreikan valtiota tai muita julkisia/valtion elimiä vastaan, vaan sitä sovelletaan vain OA:han ja OAv:hen. Väliaikaista toimenpidettä ei pidetty valtiontukena, sillä siihen ei liittynyt valtion varojen siirtämistä. (Lain 3185/2003 mukaan jakautumisen jälkeen velkojat voivat käynnistää NOA:n vastaiset toimet vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta.)

| (96) | Kreikan mielestä julkisen palvelun velvoitteet ja kahdenväliset nimeämisoikeudet siirrettiin NOA:lle Kreikan yhtiölain mukaisesti perimysoikeuden nojalla. Näitä reittejä liikennöi joko OA tai OAv, ja näiden yhtiöiden lentotoimintaosastot oli siirretty NOA:han. |
| --- | --- |

(96)

Kreikan mielestä julkisen palvelun velvoitteet ja kahdenväliset nimeämisoikeudet siirrettiin NOA:lle Kreikan yhtiölain mukaisesti perimysoikeuden nojalla. Näitä reittejä liikennöi joko OA tai OAv, ja näiden yhtiöiden lentotoimintaosastot oli siirretty NOA:han.

| (97) | Kreikka vastasi väitteeseen MA:n 3,5 miljardin drakman verovelasta selittämällä, että vuosiin 1993–1997 liittyvästä verovelasta käytiin oikeutta Kreikan tuomioistuimissa. Kyseinen summa (kulut ja sakot mukaan luettuina) oli 9 106 481,75 EUR, ja asian käsittely oli yhä kesken. Yhtiö tekisi kirjanpidossaan tälle velalle asianmukaisen varauksen oikeudenkäynnin lopputulosta odottaessaan. |
| --- | --- |

(97)

Kreikka vastasi väitteeseen MA:n 3,5 miljardin drakman verovelasta selittämällä, että vuosiin 1993–1997 liittyvästä verovelasta käytiin oikeutta Kreikan tuomioistuimissa. Kyseinen summa (kulut ja sakot mukaan luettuina) oli 9 106 481,75 EUR, ja asian käsittely oli yhä kesken. Yhtiö tekisi kirjanpidossaan tälle velalle asianmukaisen varauksen oikeudenkäynnin lopputulosta odottaessaan.

4.3.2   RYANAIRIN HUOMAUTUKSET

| (98) | Kreikka torjui Ryanairin huomautukset täysin ja totesi, ettei Ryanair toimi Kreikan markkinoilla, ettei se kilpaile Olympic Airlinesin kanssa ja että se käyttää menettelyä tuodakseen esiin perusteita, jotka liittyvät sen omaan käynnissä olevaan kiistaan komission kanssa. |
| --- | --- |

(98)

Kreikka torjui Ryanairin huomautukset täysin ja totesi, ettei Ryanair toimi Kreikan markkinoilla, ettei se kilpaile Olympic Airlinesin kanssa ja että se käyttää menettelyä tuodakseen esiin perusteita, jotka liittyvät sen omaan käynnissä olevaan kiistaan komission kanssa.

4.4   HUOMAUTUKSET, JOITA KREIKKA ESITTI VASTAANOTETTUAAN VIRALLISEN ILMOITUKSEN TUEN KESKEYTTÄMISTÄ KOSKEVASTA VÄLIPÄÄTÖKSESTÄ

| (99) | Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä päätös, jossa Kreikkaa vaadittaisiin keskeyttämään laittoman tuen maksaminen siihen saakka, kunnes tuen soveltuvuudesta voitaisiin tehdä päätös. Komissio ilmoitti Kreikalle tekevänsä tällaisen välipäätöksen, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka maksanut enää OA:lle tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta. |
| --- | --- |

(99)

Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä päätös, jossa Kreikkaa vaadittaisiin keskeyttämään laittoman tuen maksaminen siihen saakka, kunnes tuen soveltuvuudesta voitaisiin tehdä päätös. Komissio ilmoitti Kreikalle tekevänsä tällaisen välipäätöksen, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka maksanut enää OA:lle tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta.

| (100) | Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikka katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa olisi suhteeton ja aiheeton toimenpide ja vaarantaisi vakavasti Kreikan meneillään olevat voimakkaat pyrkimykset löytää ratkaisu yhtiöitä koskevaan ongelmaan. Kreikka myös vastasi komission virallisessa ilmoituksessa esiin tuotuihin merkittäviin kysymyksiin Spatosimo-verojen osalta, että koska OA ei harjoittanut enää lentoliikennettä, se ei enää perinyt tätä veroa, sekä erityistilin ja siltä NOA:lle suoritetun 130 312 450 EUR suuruisen maksun osalta, että kyseessä oli järkevän sijoittajan toimenpide tai mahdollisesti pelastamistuen maksaminen. Kreikan viranomaiset totesivat, etteivät ne nähneet tarvetta tällaiselle välipäätökselle tutkintamenettelyn tässä vaiheessa, etteivät olosuhteet olleet muuttuneet niiden mielestä merkittävästi menettelyn aloittamisen jälkeen ja etteivät ne nähneet näyttöä merkittävästä ja peruuttamattomasta vahingosta, jonka vuoksi tällaisen välipäätöksen tekeminen olisi aiheellista. |
| --- | --- |

(100)

Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikka katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa olisi suhteeton ja aiheeton toimenpide ja vaarantaisi vakavasti Kreikan meneillään olevat voimakkaat pyrkimykset löytää ratkaisu yhtiöitä koskevaan ongelmaan. Kreikka myös vastasi komission virallisessa ilmoituksessa esiin tuotuihin merkittäviin kysymyksiin Spatosimo-verojen osalta, että koska OA ei harjoittanut enää lentoliikennettä, se ei enää perinyt tätä veroa, sekä erityistilin ja siltä NOA:lle suoritetun 130 312 450 EUR suuruisen maksun osalta, että kyseessä oli järkevän sijoittajan toimenpide tai mahdollisesti pelastamistuen maksaminen. Kreikan viranomaiset totesivat, etteivät ne nähneet tarvetta tällaiselle välipäätökselle tutkintamenettelyn tässä vaiheessa, etteivät olosuhteet olleet muuttuneet niiden mielestä merkittävästi menettelyn aloittamisen jälkeen ja etteivät ne nähneet näyttöä merkittävästä ja peruuttamattomasta vahingosta, jonka vuoksi tällaisen välipäätöksen tekeminen olisi aiheellista.

4.5   KREIKAN HUOMAUTUKSET ASIASSA C-415/03 ANNETUSTA TUOMIOSTA

| (101) | Kuten edellä on todettu, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen annettua 23 päivänä toukokuuta 2005 tuomionsa asiassa C-415/03 komissio otti Kreikan viranomaisiin yhteyttä ja pyysi tietoja siitä, mitä toimenpiteitä Kreikka toteuttaisi varmistaakseen tuomion noudattamisen. |
| --- | --- |

(101)

Kuten edellä on todettu, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen annettua 23 päivänä toukokuuta 2005 tuomionsa asiassa C-415/03 komissio otti Kreikan viranomaisiin yhteyttä ja pyysi tietoja siitä, mitä toimenpiteitä Kreikka toteuttaisi varmistaakseen tuomion noudattamisen.

| (102) | Kreikan viranomaiset vastasivat 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Vaikka kirjeessä käsitelläänkin lähinnä vuoden 2002 päätökseen perustuvaa takaisinperintää, sitä tarkastellaan tässä menettelyssä siltä osin kuin siinä käsitellään rakenneuudistukseen ja ehdotettuun yksityistämiseen liittyviä asioita, jotka ovat tämän tutkintamenettelyn varsinainen kohde. |
| --- | --- |

(102)

Kreikan viranomaiset vastasivat 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Vaikka kirjeessä käsitelläänkin lähinnä vuoden 2002 päätökseen perustuvaa takaisinperintää, sitä tarkastellaan tässä menettelyssä siltä osin kuin siinä käsitellään rakenneuudistukseen ja ehdotettuun yksityistämiseen liittyviä asioita, jotka ovat tämän tutkintamenettelyn varsinainen kohde.

| (103) | Kreikan viranomaiset halusivat ensinnäkin tuoda esiin tiettyjä seikkoja, jotka liittyivät tuen perimiseen takaisin OA:lta. Kreikka huomautti, että vaikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion 33 kohdassa mainitaankin, että ”kyseisellä siirrolla siirrettiin Olympic Airwaysin koko varallisuus [...] Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle”, tämä ei pidä paikkaansa, vaan OA:han jäi runsaasti tärkeää omaisuutta ja se toimii edelleen monilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(103)

Kreikan viranomaiset halusivat ensinnäkin tuoda esiin tiettyjä seikkoja, jotka liittyivät tuen perimiseen takaisin OA:lta. Kreikka huomautti, että vaikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion 33 kohdassa mainitaankin, että ”kyseisellä siirrolla siirrettiin Olympic Airwaysin koko varallisuus [...] Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle”, tämä ei pidä paikkaansa, vaan OA:han jäi runsaasti tärkeää omaisuutta ja se toimii edelleen monilla markkinoilla.

| (104) | Kreikka huomautti, että OAG:hen kuuluvia yhtiöitä yksityistettiin parhaillaan ja että tätä yksityistämistä koskevat tarkat tiedot oli jo toimitettu komission yksiköille. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli noudattaa takaisinperintävaatimusta täysin, ja NOA:n omaisuuden myynnin jälkeen myyntitulot menisivät suoraan Kreikan valtiolle. Ellei tämä riittäisi kattamaan takaisinperittävää summaa, käytettäisiin OA:n myynnistä saatuja tuloja, jotka oli talletettu hallituksen nimissä erityistilille. Kun kaikki nämä keinot olisi käytetty, Kreikan viranomaiset purkaisivat OA:n. |
| --- | --- |

(104)

Kreikka huomautti, että OAG:hen kuuluvia yhtiöitä yksityistettiin parhaillaan ja että tätä yksityistämistä koskevat tarkat tiedot oli jo toimitettu komission yksiköille. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli noudattaa takaisinperintävaatimusta täysin, ja NOA:n omaisuuden myynnin jälkeen myyntitulot menisivät suoraan Kreikan valtiolle. Ellei tämä riittäisi kattamaan takaisinperittävää summaa, käytettäisiin OA:n myynnistä saatuja tuloja, jotka oli talletettu hallituksen nimissä erityistilille. Kun kaikki nämä keinot olisi käytetty, Kreikan viranomaiset purkaisivat OA:n.

| (105) | Lisäksi Kreikka lupasi, että ellei NOA:n myynti riittäisi kattamaan täysin takaisinperittävää summaa, se takaisi, ettei mikään Kreikan lainsäädännön yleis- tai erityissäännös suojelisi ”seuraajayrityksi ä” (eikä myöskään nimenomaisesti NOA:ta) velvoitteelta maksaa takaisin tuet, joiden takaisinperintää komissio vaati joulukuussa 2002 tekemässään päätöksessä. Kirjeessä esitetään jäljempänä täsmennys, joka liittyy lain 3185/2003 erityissäännökseen, jolla NOA:ta suojellaan velkojilta ennen rakenneuudistusta syntyneen OA:n velan osalta. Siinä todetaan, että ”edes Kreikan valtio ei voi ryhtyä perimään Olympic Airlinesilta Olympic Airwaysin velkoja” ja että yhteisön oikeuden ensisijaisuus tarkoittaa sitä, ettei tällä säännöksellä voida takaisinperinnän yhteydessä estää komission päätöksen eikä yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi Kreikka lupasi, että ellei NOA:n myynti riittäisi kattamaan täysin takaisinperittävää summaa, se takaisi, ettei mikään Kreikan lainsäädännön yleis- tai erityissäännös suojelisi ”seuraajayrityksi ä” (eikä myöskään nimenomaisesti NOA:ta) velvoitteelta maksaa takaisin tuet, joiden takaisinperintää komissio vaati joulukuussa 2002 tekemässään päätöksessä. Kirjeessä esitetään jäljempänä täsmennys, joka liittyy lain 3185/2003 erityissäännökseen, jolla NOA:ta suojellaan velkojilta ennen rakenneuudistusta syntyneen OA:n velan osalta. Siinä todetaan, että ”edes Kreikan valtio ei voi ryhtyä perimään Olympic Airlinesilta Olympic Airwaysin velkoja” ja että yhteisön oikeuden ensisijaisuus tarkoittaa sitä, ettei tällä säännöksellä voida takaisinperinnän yhteydessä estää komission päätöksen eikä yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamista.

| (106) | Kreikan viranomaiset selvensivät, että tämän säännöksen tarkoituksena oli suojella NOA:ta rakenneuudistuksen aikana eikä suojella sitä mahdolliselta velvoitteelta maksaa takaisin tuet joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen mukaisesti. Kreikka katsoi, ettei sellaista tilannetta, jossa NOA:lle syntyisi tulevaisuudessa mahdollinen takaisinmaksuvelvoite, ellei takaisin perittävää summaa onnistuttaisi kattamaan kokonaan OAG:n tasolla, voisi syntyä, jos seuraajayritys myytäisiin kohtuulliseen markkinahintaan yksityistämismenettelyjä koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(106)

Kreikan viranomaiset selvensivät, että tämän säännöksen tarkoituksena oli suojella NOA:ta rakenneuudistuksen aikana eikä suojella sitä mahdolliselta velvoitteelta maksaa takaisin tuet joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen mukaisesti. Kreikka katsoi, ettei sellaista tilannetta, jossa NOA:lle syntyisi tulevaisuudessa mahdollinen takaisinmaksuvelvoite, ellei takaisin perittävää summaa onnistuttaisi kattamaan kokonaan OAG:n tasolla, voisi syntyä, jos seuraajayritys myytäisiin kohtuulliseen markkinahintaan yksityistämismenettelyjä koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti.

5.   KOMISSION TILAAMAN ASIANTUNTIJATUTKIMUKSEN TULOKSET

| (107) | Ennen kuin komissio saattoi ryhtyä arvioimaan menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja seikkoja sekä Kreikan viranomaisten ja kolmansien osapuolten toimittamia tietoja, sen oli tarkasteltava OA:n (OAS:n) ja NOA:n nykyistä talous- ja rahoitustilannetta sekä rakenneuudistuksen ja yksityistämisen edistymistä. |
| --- | --- |

(107)

Ennen kuin komissio saattoi ryhtyä arvioimaan menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja seikkoja sekä Kreikan viranomaisten ja kolmansien osapuolten toimittamia tietoja, sen oli tarkasteltava OA:n (OAS:n) ja NOA:n nykyistä talous- ja rahoitustilannetta sekä rakenneuudistuksen ja yksityistämisen edistymistä.

| (108) | Tätä varten komissio palkkasi riippumattoman asiantuntijan (Moore Stephens) tekemään tutkimuksen eri Olympic-konserniyhtiöiden rakenneuudistuksesta, toiminnoista ja siihenastisesta yksityistämisestä sekä selvittämään, mitä rakenneuudistuksen jälkeen oli tapahtunut. |
| --- | --- |

(108)

Tätä varten komissio palkkasi riippumattoman asiantuntijan (Moore Stephens) tekemään tutkimuksen eri Olympic-konserniyhtiöiden rakenneuudistuksesta, toiminnoista ja siihenastisesta yksityistämisestä sekä selvittämään, mitä rakenneuudistuksen jälkeen oli tapahtunut.

| (109) | Moore Stephens (jäljempänä ’asiantuntijat’) teki tutkimuksensa Ateenassa toukokuun 9 ja 26 päivän välisenä aikana vuonna 2005. Tutkimusta tehdessään asiantuntijat saivat apua Kreikan viranomaisilta ja niiden neuvonantajilta. Apua oli myös siitä, että viranomaiset ja niiden yksityistämisneuvonantajat olivat ottaneet käyttöön erityisen tilan, jossa yksityistämisprosessiin osallistuvat potentiaaliset ostajat voisivat tehdä omia tutkimuksiaan. |
| --- | --- |

(109)

Moore Stephens (jäljempänä ’asiantuntijat’) teki tutkimuksensa Ateenassa toukokuun 9 ja 26 päivän välisenä aikana vuonna 2005. Tutkimusta tehdessään asiantuntijat saivat apua Kreikan viranomaisilta ja niiden neuvonantajilta. Apua oli myös siitä, että viranomaiset ja niiden yksityistämisneuvonantajat olivat ottaneet käyttöön erityisen tilan, jossa yksityistämisprosessiin osallistuvat potentiaaliset ostajat voisivat tehdä omia tutkimuksiaan.

5.1   ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖKSET RAKENNEUUDISTUKSESTA

| (110) | Komission asiantuntijat tutkivat rakenneuudistusta ja tapaa, jolla NOA:lle siirrettyjä ja OA:han jääviä varoja ja velkoja arvioitiin, ja totesivat, etteivät tietyt kirjaukset olleet kreikkalaisten eivätkä kansainvälisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisia. He totesivat, että OA:n taseeseen oli kirjattu ennen rakenneuudistusta 30 miljoonan EUR liikearvo. Tämä summa oli johdon määrittelemä Olympicin brändinimen, logon, NOA:n tavaramerkin, lähtö- ja saapumisaikojen sekä kahdenvälisten sopimusten arvo. Asiantuntijat huomauttivat, ettei sen enempää kreikkalaisissa kuin kansainvälisissäkään yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa sallita sisäisesti syntyneen aineettomien käyttöomaisuushyödykkeiden tai liikearvon merkitsemistä taseeseen. |
| --- | --- |

(110)

Komission asiantuntijat tutkivat rakenneuudistusta ja tapaa, jolla NOA:lle siirrettyjä ja OA:han jääviä varoja ja velkoja arvioitiin, ja totesivat, etteivät tietyt kirjaukset olleet kreikkalaisten eivätkä kansainvälisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisia. He totesivat, että OA:n taseeseen oli kirjattu ennen rakenneuudistusta 30 miljoonan EUR liikearvo. Tämä summa oli johdon määrittelemä Olympicin brändinimen, logon, NOA:n tavaramerkin, lähtö- ja saapumisaikojen sekä kahdenvälisten sopimusten arvo. Asiantuntijat huomauttivat, ettei sen enempää kreikkalaisissa kuin kansainvälisissäkään yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa sallita sisäisesti syntyneen aineettomien käyttöomaisuushyödykkeiden tai liikearvon merkitsemistä taseeseen.

| (111) | Toinen mahdollinen huolenaihe oli lentokoneiden arvostus. Asiantuntijat huomauttivat, että jakautumisen aikaan OA:n ja OAv:n omistamat lentokoneet ja lentokoneen moottorit arvostettiin uudelleen käypään arvoon. Lentoyhtiöitä palveleva kansainvälinen konsulttiyhtiö Airclaims Ltd teki tämän 1 päivänä lokakuuta 2003, ja sen seurauksena tuolloinen poistoilla vähennetty arvo kasvoi noin 43,2 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(111)

Toinen mahdollinen huolenaihe oli lentokoneiden arvostus. Asiantuntijat huomauttivat, että jakautumisen aikaan OA:n ja OAv:n omistamat lentokoneet ja lentokoneen moottorit arvostettiin uudelleen käypään arvoon. Lentoyhtiöitä palveleva kansainvälinen konsulttiyhtiö Airclaims Ltd teki tämän 1 päivänä lokakuuta 2003, ja sen seurauksena tuolloinen poistoilla vähennetty arvo kasvoi noin 43,2 miljoonaa EUR.

| (112) | Asiantuntijat huomauttivat, ettei NOA:n aloitustaseeseen sisältynyt myyntisaamisiin tehtyä luottotappiovarausta. Vaikka NOA:n johto suhtautuikin luottavaisesti siihen, että kaikki siirretyt summat saataisiin perittyä, asiantuntijoiden mielestä oli epärealistista olettaa luottotappioiden olevan nolla. Lisäksi MA:n rakenneuudistustaseeseen sisältyi ”epävarmaksi myyntisaamiseksi” kirjattu 825 020 EUR summa. Asiantuntijoiden mielestä oli varomatonta kirjata tällaista varallisuudeksi. |
| --- | --- |

(112)

Asiantuntijat huomauttivat, ettei NOA:n aloitustaseeseen sisältynyt myyntisaamisiin tehtyä luottotappiovarausta. Vaikka NOA:n johto suhtautuikin luottavaisesti siihen, että kaikki siirretyt summat saataisiin perittyä, asiantuntijoiden mielestä oli epärealistista olettaa luottotappioiden olevan nolla. Lisäksi MA:n rakenneuudistustaseeseen sisältyi ”epävarmaksi myyntisaamiseksi” kirjattu 825 020 EUR summa. Asiantuntijoiden mielestä oli varomatonta kirjata tällaista varallisuudeksi.

| (113) | Asiantuntijat huomauttivat myös, että NOA:n aloitustaseeseen sisältyi johdon arvioima 7,9 miljoonan EUR suuruinen OA:n omaisuuserä, joka oli aiemmin ollut saamista MA:lta. Vastaavaa velkaa ei siirretty NOA:han, koska lain 3185/2003 säännökset sallivat OA:n pitää velkansa. |
| --- | --- |

(113)

Asiantuntijat huomauttivat myös, että NOA:n aloitustaseeseen sisältyi johdon arvioima 7,9 miljoonan EUR suuruinen OA:n omaisuuserä, joka oli aiemmin ollut saamista MA:lta. Vastaavaa velkaa ei siirretty NOA:han, koska lain 3185/2003 säännökset sallivat OA:n pitää velkansa.

| (114) | Asiantuntijat totesivat, että aloitustase sisälsi 24,4 miljoonan EUR sekalaisen saamisen. Kyseessä oli OA:lta saatava summa, joka liittyi kahden OA:n omistuksessa olevan, sen taseeseen jäävän ja NOA:lle leasingsopimuksella vuokratun A300-600-lentokoneen myynnistä odotettuihin nettotuloihin. Kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa ei sallita sellaisen saamisen ennakointia, joka on peräisin muun kuin yhtiölle kuuluvan käyttöomaisuuden myynnistä, jota ei ole vielä tapahtunut. Koska näiden lentokoneiden omistamisen kustannukset ja edut näyttävät päätyneen NOA:lle, lentokoneet olisi voitu siirtää NOA:lle muiden omien lentokoneiden tavoin 19,2 miljoonan EUR kirjanpitoarvosta. |
| --- | --- |

(114)

Asiantuntijat totesivat, että aloitustase sisälsi 24,4 miljoonan EUR sekalaisen saamisen. Kyseessä oli OA:lta saatava summa, joka liittyi kahden OA:n omistuksessa olevan, sen taseeseen jäävän ja NOA:lle leasingsopimuksella vuokratun A300-600-lentokoneen myynnistä odotettuihin nettotuloihin. Kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa ei sallita sellaisen saamisen ennakointia, joka on peräisin muun kuin yhtiölle kuuluvan käyttöomaisuuden myynnistä, jota ei ole vielä tapahtunut. Koska näiden lentokoneiden omistamisen kustannukset ja edut näyttävät päätyneen NOA:lle, lentokoneet olisi voitu siirtää NOA:lle muiden omien lentokoneiden tavoin 19,2 miljoonan EUR kirjanpitoarvosta.

| (115) | Asiantuntijat vahvistivat myös, ettei NOA:n tase sisällä suurinta osaa OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastojen veloista. Asiantuntijat huomauttivat, että Kreikan yhtiölainsäädännön mukaan kaikki varat ja velat, jotka liittyvät yhtiön rakenneuudistuksessa siirrettäviin toimintoihin, on siirrettävä. Vaikka tässä onkin tulkinnanvaraa, lainsäädännössä ei anneta johdolle mahdollisuutta valita siirrettäviä varoja ja velkoja. Lain 3185/2003 säännökset sallivat kuitenkin OAG:n johdon sivuuttaa lainsäädännön normaalit vaatimukset ja jättää siirtämättä valitsemansa velat uuteen yritykseen. Lain 3185/2003 turvin johto päätti jättää siirtämättä kaikki yli kuukauden vanhat velat. |
| --- | --- |

(115)

Asiantuntijat vahvistivat myös, ettei NOA:n tase sisällä suurinta osaa OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastojen veloista. Asiantuntijat huomauttivat, että Kreikan yhtiölainsäädännön mukaan kaikki varat ja velat, jotka liittyvät yhtiön rakenneuudistuksessa siirrettäviin toimintoihin, on siirrettävä. Vaikka tässä onkin tulkinnanvaraa, lainsäädännössä ei anneta johdolle mahdollisuutta valita siirrettäviä varoja ja velkoja. Lain 3185/2003 säännökset sallivat kuitenkin OAG:n johdon sivuuttaa lainsäädännön normaalit vaatimukset ja jättää siirtämättä valitsemansa velat uuteen yritykseen. Lain 3185/2003 turvin johto päätti jättää siirtämättä kaikki yli kuukauden vanhat velat.

| (116) | Asiantuntijat vertasivat siirrettyjä velkoja vanhoille yhtiöille jätettyihin velkoihin vertaamalla NOA:n aloitustasetta 11 päivänä joulukuuta 2003 OA:n ja OAv:n vuoden päätöstaseeseen 31 päivänä joulukuuta 2003 (OA ja OAv eivät laatineet taseita 11 päivänä joulukuuta 2003).









  OTTEITA TASEISTA | Olympic Airlines | Olympic Airways | Olympic Aviation | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 11.12.2003 | 31.12.2003 | 31.12.2003 | |
| Lopetusvaraus |
| Eläke-etuusvaraus | 33 922 469 | 82 035 663 | 10 534 535 | Huomautus 1 |
| Muu | 7 616 | 89 230 530 | 709 865 | Huomautus 1 |
| | 33 930 085 | 171 266 193 | 11 244 400 | |
| Pitkäaikainen vieras pääoma |
| Pankkilainat | — | 148 036 005 | — | Huomautus 2/Huomautus 1 |
| Muu pitkäaikainen vieras pääoma | — | 1 018 427 | — | Huomautus 1 |
| | — | 149 054 432 | — | |
| Lyhytaikainen vieras pääoma |
| Toimittajat | 31 019 022 | 89 067 738 | 148 671 366 | Huomautus 1 |
| Lyhytaikaiset pankkilainat | — | 14 504 809 | — | Huomautus 3/Huomautus 1 |
| Asiakkaiden ennakkomaksut | 824 482 | — | 392 413 | Huomautus 1 |
| Verot ja maksut (myös lentoasemamaksut) | 4 045 699 | 373 549 262 | 719 901 | Huomautus 1 |
| Sosiaaliturva- ja eläkemaksut | 2 495 142 | 147 554 360 | — | Huomautus 1 |
| Pitkäaikaisen vieraan pääoman lyhytaikainen osuus | — | 22 986 786 | — | Huomautus 2/Huomautus 1 |
| Maksettavat osingot | 514 739 | — | — | |
| Velat yrityksille, joissa yhtiöllä on omistusyhteys | — | 4 745 844 | — | Huomautus 1 |
| Muut velat | 7 009 156 | 65 838 943 | 617 392 | Huomautus 1 |
| Etukäteen maksetut liput | 32 288 005 | — | — | |
| | 78 196 245 | 718 247 742 | 150 401 072 | |
| Siirtovelat |
| Menojäämä | — | 49 642 845 | 751 674 | Huomautus 1 |
| Sekalaiset siirtovelat | — | 57 328 943 | 17 664 167 | Huomautus 1 |
| | — | 106 971 788 | 18 415 841 | |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | 112 126 330 | 1 145 540 155 | 180 061 313 | |
| Huomautus 1: | Lain 3185/2003 mukaisesti pidetyt velat. |

(116)

Asiantuntijat vertasivat siirrettyjä velkoja vanhoille yhtiöille jätettyihin velkoihin vertaamalla NOA:n aloitustasetta 11 päivänä joulukuuta 2003 OA:n ja OAv:n vuoden päätöstaseeseen 31 päivänä joulukuuta 2003 (OA ja OAv eivät laatineet taseita 11 päivänä joulukuuta 2003).

OTTEITA TASEISTA

Olympic Airlines

Olympic Airways

Olympic Aviation

11.12.2003

31.12.2003

31.12.2003

Lopetusvaraus

Eläke-etuusvaraus

33 922 469

82 035 663

10 534 535

Huomautus 1

Muu

7 616

89 230 530

709 865

Huomautus 1

33 930 085

171 266 193

11 244 400

Pitkäaikainen vieras pääoma

Pankkilainat

—

148 036 005

—

Huomautus 2/Huomautus 1

Muu pitkäaikainen vieras pääoma

—

1 018 427

—

Huomautus 1

—

149 054 432

—

Lyhytaikainen vieras pääoma

Toimittajat

31 019 022

89 067 738

148 671 366

Huomautus 1

Lyhytaikaiset pankkilainat

—

14 504 809

—

Huomautus 3/Huomautus 1

Asiakkaiden ennakkomaksut

824 482

—

392 413

Huomautus 1

Verot ja maksut (myös lentoasemamaksut)

4 045 699

373 549 262

719 901

Huomautus 1

Sosiaaliturva- ja eläkemaksut

2 495 142

147 554 360

—

Huomautus 1

Pitkäaikaisen vieraan pääoman lyhytaikainen osuus

—

22 986 786

—

Huomautus 2/Huomautus 1

Maksettavat osingot

514 739

—

—

Velat yrityksille, joissa yhtiöllä on omistusyhteys

—

4 745 844

—

Huomautus 1

Muut velat

7 009 156

65 838 943

617 392

Huomautus 1

Etukäteen maksetut liput

32 288 005

—

—

78 196 245

718 247 742

150 401 072

Siirtovelat

Menojäämä

—

49 642 845

751 674

Huomautus 1

Sekalaiset siirtovelat

—

57 328 943

17 664 167

Huomautus 1

—

106 971 788

18 415 841

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

112 126 330

1 145 540 155

180 061 313

Huomautus 1:

Lain 3185/2003 mukaisesti pidetyt velat.

| Huomautus 2: | ABN Amron laina. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

ABN Amron laina.

| Huomautus 3: | Emporiki Bankin laina, joka maksettiin 130 miljoonan EUR tuloista helmikuussa 2004. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Emporiki Bankin laina, joka maksettiin 130 miljoonan EUR tuloista helmikuussa 2004.

| (117) | Asiantuntijat osoittivat näin ollen, ettei NOA:han siirretty pitkäaikaisia velkoja ja että lyhytaikaisista veloista siirrettiin alle 10 prosenttia. NOA:han yhteensä siirretyt velat (145 miljoonaa EUR) olivat vain 9,9 prosenttia kaikkien kolmen yhtiön yhteenlasketuista veloista (1,471 miljardia EUR). Lyhytaikaisista veloista NOA:han siirrettiin vain alle kuukauden vanhat velat (10 prosenttia yhteenlasketuista lyhytaikaisista veloista). |
| --- | --- |

(117)

Asiantuntijat osoittivat näin ollen, ettei NOA:han siirretty pitkäaikaisia velkoja ja että lyhytaikaisista veloista siirrettiin alle 10 prosenttia. NOA:han yhteensä siirretyt velat (145 miljoonaa EUR) olivat vain 9,9 prosenttia kaikkien kolmen yhtiön yhteenlasketuista veloista (1,471 miljardia EUR). Lyhytaikaisista veloista NOA:han siirrettiin vain alle kuukauden vanhat velat (10 prosenttia yhteenlasketuista lyhytaikaisista veloista).

| (118) | Suurimmat OAG:hen jätetyt velat olivat vero- ja sosiaaliturvamaksut valtiolle. Niiden määrä oli 521 miljoonaa EUR. Asiantuntijat katsoivat, että kun NOA:n johto ilmoitti jättävänsä useimmat velat OAG:hen, sen tarkoituksena oli mahdollistaa se, että lentoyhtiö voisi uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa ja aloittaa yksityistämisen. Siispä asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että jos OAG:n johto olisi siirtänyt lentotoimintaosastojen kaikki velat NOA:han, uusi yhtiö olisi joutunut samaan likviditeettikriisiin kuin OAG, mikä olisi lähes varmasti johtanut maksukyvyttömyyteen ja lentoyhtiön toiminnan lopettamiseen. Toisin sanoen rakenneuudistusta ei olisi ollut mitään syytä tehdä, jos OAG:n lentotoimintaosastojen kaikki velat olisi siirretty varojen mukana. |
| --- | --- |

(118)

Suurimmat OAG:hen jätetyt velat olivat vero- ja sosiaaliturvamaksut valtiolle. Niiden määrä oli 521 miljoonaa EUR. Asiantuntijat katsoivat, että kun NOA:n johto ilmoitti jättävänsä useimmat velat OAG:hen, sen tarkoituksena oli mahdollistaa se, että lentoyhtiö voisi uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa ja aloittaa yksityistämisen. Siispä asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että jos OAG:n johto olisi siirtänyt lentotoimintaosastojen kaikki velat NOA:han, uusi yhtiö olisi joutunut samaan likviditeettikriisiin kuin OAG, mikä olisi lähes varmasti johtanut maksukyvyttömyyteen ja lentoyhtiön toiminnan lopettamiseen. Toisin sanoen rakenneuudistusta ei olisi ollut mitään syytä tehdä, jos OAG:n lentotoimintaosastojen kaikki velat olisi siirretty varojen mukana.

| (119) | MA:n osalta taseesta jätettiin pois 9,1 miljoonan EUR verovaraus, joka liittyi vuodet 1992–1997 kattavan verotarkastuksen tuloksiin. Asiantuntijat havaitsivat, ettei MA:lle ollut tehty vuosiin 1998–2003 liittyvää verovarausta. Verotarkastusta ei ole vielä tehty. Johto ei ole tehnyt varausta, koska se uskoo, ettei kyseiseltä kaudelta synny voitosta maksettavaa verovelkaa. MA teki voittoa vuosina 2001, 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(119)

MA:n osalta taseesta jätettiin pois 9,1 miljoonan EUR verovaraus, joka liittyi vuodet 1992–1997 kattavan verotarkastuksen tuloksiin. Asiantuntijat havaitsivat, ettei MA:lle ollut tehty vuosiin 1998–2003 liittyvää verovarausta. Verotarkastusta ei ole vielä tehty. Johto ei ole tehnyt varausta, koska se uskoo, ettei kyseiseltä kaudelta synny voitosta maksettavaa verovelkaa. MA teki voittoa vuosina 2001, 2002 ja 2003.

| (120) | Asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että NOA:han siirretyt varat oli yliarvostettu. Asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse uudelleen ja tulivat siihen tulokseen, että OAG:n johdon tekemä arvostus (130 312 459 EUR), jota riippumaton tilintarkastaja ei ollut vahvistanut, oli merkittävästi yliarvostettu – heidän mielestään yli 90 miljoonan EUR verran. Komission asiantuntijat laativat kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa tunnustettuja kirjanpitomenetelmiä käyttäen NOA:lle uuden taseen, jossa edellä mainitut seikat otettiin huomioon siinä määrin kuin ne voitiin kvantifioida. Tämän tuloksena NOA:han siirretyn nettovarallisuuden arvo laski 130 miljoonasta eurosta 38 miljoonaan euroon. Asiantuntijat totesivat tältä osin, että vaikka arvostuksessa sallittaisiinkin tietty subjektiivisuus, näiden kahden summan välistä eroa on vaikeaa selittää. Siispä ne tekivät sen johtopäätöksen, että NOA oli yliarvostettu (11).









  Erä | Aloitustase (EUR) | Oikaisu (EUR) | Oikaistu (EUR) | Selitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Liikearvo |

(120)

Asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että NOA:han siirretyt varat oli yliarvostettu. Asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse uudelleen ja tulivat siihen tulokseen, että OAG:n johdon tekemä arvostus (130 312 459 EUR), jota riippumaton tilintarkastaja ei ollut vahvistanut, oli merkittävästi yliarvostettu – heidän mielestään yli 90 miljoonan EUR verran. Komission asiantuntijat laativat kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa tunnustettuja kirjanpitomenetelmiä käyttäen NOA:lle uuden taseen, jossa edellä mainitut seikat otettiin huomioon siinä määrin kuin ne voitiin kvantifioida. Tämän tuloksena NOA:han siirretyn nettovarallisuuden arvo laski 130 miljoonasta eurosta 38 miljoonaan euroon. Asiantuntijat totesivat tältä osin, että vaikka arvostuksessa sallittaisiinkin tietty subjektiivisuus, näiden kahden summan välistä eroa on vaikeaa selittää. Siispä ne tekivät sen johtopäätöksen, että NOA oli yliarvostettu (11).

Erä

Aloitustase (EUR)

Oikaisu (EUR)

Oikaistu (EUR)

Selitys

1.

Liikearvo

30 000 000

(30 000 000)

—

Poistetaan sisäisesti syntynyt liikearvo.

| 2. | Omistetut lentokoneet |
| --- | --- |

2.

Omistetut lentokoneet

124 599 144

(43 200 000)

81 399 144

Ilmoitetaan lentokoneiden poistoilla vähennetty arvo.

| 3. | Myyntisaamiset |
| --- | --- |

3.

Myyntisaamiset

51 336 137

Johdon arvio

Johdon arvio

Poistetaan epävarmat myyntisaamiset.

| 4. | OA:lta saatava summa |
| --- | --- |

4.

OA:lta saatava summa

7 904 245

(2 904 245)

5 000 000

Ilmoitetaan saamisen käypä arvo.

| 5. | Saamiset (MA) |
| --- | --- |

5.

Saamiset (MA)

825 020

(825 020)

—

Poistetaan epävarmat saamiset (MA).

| 6a. | Sekalaiset saamiset |
| --- | --- |

6a.

Sekalaiset saamiset

24 674 196

(24 674 196)

—

Poistetaan lentokoneiden tulevaan myyntiin liittyvä saaminen.

| 6b. | Omistetut lentokoneet |
| --- | --- |

6b.

Omistetut lentokoneet

—

19 175 961

19 175 961

Sisällytetään myytävien lentokoneiden kirjanpitoarvo.

| 7. | Yli kuukauden vanhat saamiset |
| --- | --- |

7.

Yli kuukauden vanhat saamiset

—

Johdon arvio

Johdon arvio

Sisällytetään yli kuukauden vanhat saamiset.

| 8. | Verovaraus (1992–1997) |
| --- | --- |

8.

Verovaraus (1992–1997)

—

(9 106 482)

(9 106 482)

Sisällytetään verovaraus (MA, vuodet 1992–1997).

| 9. | Verovaraus (1998–2003) |
| --- | --- |

9.

Verovaraus (1998–2003)

—

Johdon arvio

Johdon arvio

Sisällytetään verovaraus (MA, vuodet 1998–2003).

Yhteensä

(91 533 982)

| (121) | Asiantuntijat kertoivat yhtiön tilitoimiston, Deloitte & Touchen, laatineen NOA:n aloitustaseen ja rakenneuudistuksen osataseet johdon toimittamien tietojen pohjalta, mutta tilintarkastaja ei ollut tarkastanut niitä eikä niitä ollut arvioitu muullakaan riippumattomalla tavalla. Kreikan tavanomaisen yhtiölainsäädännön mukaan riippumattomien tilintarkastajien olisi annettava lausunto ja vakuutus siitä, että rakenneuudistustaseen luvut on otettu asianmukaisesti sen perustana käytetystä yhtiön kirjanpitoaineistosta. Laki 3185/2003 salli kuitenkin NOA:n sivuuttaa tämän: siinä vaadittiin vain, että tilintarkastajien on laadittava taseet, ilman että heidän tarvitsee antaa niistä lausuntoa. |
| --- | --- |

(121)

Asiantuntijat kertoivat yhtiön tilitoimiston, Deloitte & Touchen, laatineen NOA:n aloitustaseen ja rakenneuudistuksen osataseet johdon toimittamien tietojen pohjalta, mutta tilintarkastaja ei ollut tarkastanut niitä eikä niitä ollut arvioitu muullakaan riippumattomalla tavalla. Kreikan tavanomaisen yhtiölainsäädännön mukaan riippumattomien tilintarkastajien olisi annettava lausunto ja vakuutus siitä, että rakenneuudistustaseen luvut on otettu asianmukaisesti sen perustana käytetystä yhtiön kirjanpitoaineistosta. Laki 3185/2003 salli kuitenkin NOA:n sivuuttaa tämän: siinä vaadittiin vain, että tilintarkastajien on laadittava taseet, ilman että heidän tarvitsee antaa niistä lausuntoa.

| (122) | Asiantuntijat eivät voineet tehdä johtopäätöstä siitä, ovatko taseet Deloitte & Touchen vai yhtiön johdon laatimia. Deloitte & Touchen kertomus työstään on kuvaileva raportti, jossa kerrotaan, mistä taseet muodostuvat, ja siinä painotetaan, ettei Deloitte & Touche ole tehnyt itse tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ja että rakenneuudistustase on täysin, ehdottomasti ja yksinomaan johdon vastuulla. |
| --- | --- |

(122)

Asiantuntijat eivät voineet tehdä johtopäätöstä siitä, ovatko taseet Deloitte & Touchen vai yhtiön johdon laatimia. Deloitte & Touchen kertomus työstään on kuvaileva raportti, jossa kerrotaan, mistä taseet muodostuvat, ja siinä painotetaan, ettei Deloitte & Touche ole tehnyt itse tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ja että rakenneuudistustase on täysin, ehdottomasti ja yksinomaan johdon vastuulla.

| (123) | Siksi asiantuntijat katsoivat, että sen lisäksi, että edellinen havainto herätti kysymyksiä kirjanpitokäytännön asiamukaisuudesta, aloitustaseen luvut olivat kaiken kaikkiaan epävarmoja, koska tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ei ollut tehty. Asiantuntijat tukivat tätä johtopäätöstään viittaamalla myös tilintarkastuskertomukseen NOA:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2003 – eli kaksi ja puoli viikkoa aloitustaseen jälkeen – päättyneeltä tilivuodelta. Tilitarkastuskertomuksessa tilintarkastaja teki varauman yhtiön aloitustaseesta. Tilintarkastajat totesivat, että liikearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voineet vahvistaa, minkä vuoksi he eivät antaneet niistä lausuntoa. |
| --- | --- |

(123)

Siksi asiantuntijat katsoivat, että sen lisäksi, että edellinen havainto herätti kysymyksiä kirjanpitokäytännön asiamukaisuudesta, aloitustaseen luvut olivat kaiken kaikkiaan epävarmoja, koska tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ei ollut tehty. Asiantuntijat tukivat tätä johtopäätöstään viittaamalla myös tilintarkastuskertomukseen NOA:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2003 – eli kaksi ja puoli viikkoa aloitustaseen jälkeen – päättyneeltä tilivuodelta. Tilitarkastuskertomuksessa tilintarkastaja teki varauman yhtiön aloitustaseesta. Tilintarkastajat totesivat, että liikearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voineet vahvistaa, minkä vuoksi he eivät antaneet niistä lausuntoa.

| (124) | Laissa 3185/2003 säädetään Kreikan valtion käteisennakosta, jolla katetaan OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana. Kyseinen summa perustuu NOA:n osakkeiden nimellisarvoon. Asiantuntijat katsoivat, että OAG:n tavoitteena oli [...] (12) maksimoida NOA:n aloitustaseen osakepääoma maksimoimalla siirrettyjen varojen arvo ja minimoimalla siirrettyjen velkojen arvo. Siirretyn nettovarallisuuden arvo ja näin NOA:n osakepääoman nimellisarvo oli 130 miljoonaa EUR. Kreikan hallitus maksoi tämän summan OA:lle lain 3185/2003 mukaisesti. |
| --- | --- |

(124)

Laissa 3185/2003 säädetään Kreikan valtion käteisennakosta, jolla katetaan OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana. Kyseinen summa perustuu NOA:n osakkeiden nimellisarvoon. Asiantuntijat katsoivat, että OAG:n tavoitteena oli [...] (12) maksimoida NOA:n aloitustaseen osakepääoma maksimoimalla siirrettyjen varojen arvo ja minimoimalla siirrettyjen velkojen arvo. Siirretyn nettovarallisuuden arvo ja näin NOA:n osakepääoman nimellisarvo oli 130 miljoonaa EUR. Kreikan hallitus maksoi tämän summan OA:lle lain 3185/2003 mukaisesti.

| (125) | Asiantuntijoiden johtopäätös on se, että jos yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä olisi käytetty, Kreikan hallitus olisi voinut maksaa OA:lle lain 3185/2003 nojalla vain paljon pienemmän summan. Kun otetaan huomioon, millainen OA:n ja NOA:n kassatilanne oli rakenneuudistuksen aikaan, tällainen hallitukselta saadun käteismäärän väheneminen olisi vaikuttanut merkittävästi OA:n ja NOA:n mahdollisuuksiin jatkaa liiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(125)

Asiantuntijoiden johtopäätös on se, että jos yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä olisi käytetty, Kreikan hallitus olisi voinut maksaa OA:lle lain 3185/2003 nojalla vain paljon pienemmän summan. Kun otetaan huomioon, millainen OA:n ja NOA:n kassatilanne oli rakenneuudistuksen aikaan, tällainen hallitukselta saadun käteismäärän väheneminen olisi vaikuttanut merkittävästi OA:n ja NOA:n mahdollisuuksiin jatkaa liiketoimintaansa.

| (126) | Asiantuntijat katsoivat myös, että siirron, yksityistämisen ja omaisuuden myynnin tuloksena OAG:lle ei jäänyt lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jäi hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. OA:han ja OAv:hen sovelletaan todennäköisesti Kreikan lainsäädännön maksukyvyttömyyssäännöksiä ja yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi. |
| --- | --- |

(126)

Asiantuntijat katsoivat myös, että siirron, yksityistämisen ja omaisuuden myynnin tuloksena OAG:lle ei jäänyt lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jäi hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. OA:han ja OAv:hen sovelletaan todennäköisesti Kreikan lainsäädännön maksukyvyttömyyssäännöksiä ja yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi.

5.2   ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖS OA:STA (OAS:STÄ) RAKENNEUUDISTUKSEN JÄLKEEN

| (127) | Asiantuntijat ovat tutkineet OA:n (OAS:n) tilanteen 11 päivänä joulukuuta 2002 tehdystä päätöksestä alkaen. Yritys on tehnyt edelleen tappiota, ja nämä tappiot ovat syöneet yhtiön omaa varallisuutta ja vahingoittaneet vakavasti sen lainansaantimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(127)

Asiantuntijat ovat tutkineet OA:n (OAS:n) tilanteen 11 päivänä joulukuuta 2002 tehdystä päätöksestä alkaen. Yritys on tehnyt edelleen tappiota, ja nämä tappiot ovat syöneet yhtiön omaa varallisuutta ja vahingoittaneet vakavasti sen lainansaantimahdollisuuksia.

5.2.1   OA:N (OAS:N) TILANNE VEROJEN JA SOSIAALITURVAMAKSUJEN OSALTA

| (128) | Asiantuntijat havaitsivat, että OA:n tase sisältää suuret vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Ne ovat kasvaneet vuosi vuodelta, sillä veroviranomaisille suoritetut maksut eivät ole vastanneet vuotuisia maksuvelvoitteita. Verovelka liittyy lähinnä monta vuotta vanhoihin työnantajamaksuihin, ja siihen sisältyy myös maksamattomia lentoasemaveroja, arvonlisäveroja ja voitosta maksettavia veroja. Lentotoimintojen siirron yhteydessä NOA:han siirrettiin vain yhden kuukauden vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Sosiaaliturvamaksuvelat liittyivät pääasiassa yhtiön pääeläkerahastoon. Velka kasvoi vuosina 2003 ja 2004 yhteensä 137 miljoonaa EUR. Yhtiö maksoi tänä aikana 7,7 miljoonan EUR summan, joka liittyi vuotta 2003 edeltäviä vuosia koskevaan velkajärjestelysopimukseen.








  (miljoonaa EUR) |
| --- | --- |
| | 2002 (13) | 2003 (13) | 2004 (14) |
| Verot | 219 | 374 | 431 |
| Sosiaaliturva | 54 | 148 | 196 |
| Yhteensä | 273 | 522 | 627 |
| Huomautus: | Vuoden 2005 lukuja ei ole saatavissa, sillä OA:n kirjanpitoaineistoa ei ole päivitetty joulukuun 31 päivän 2004 jälkeen. |

(128)

Asiantuntijat havaitsivat, että OA:n tase sisältää suuret vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Ne ovat kasvaneet vuosi vuodelta, sillä veroviranomaisille suoritetut maksut eivät ole vastanneet vuotuisia maksuvelvoitteita. Verovelka liittyy lähinnä monta vuotta vanhoihin työnantajamaksuihin, ja siihen sisältyy myös maksamattomia lentoasemaveroja, arvonlisäveroja ja voitosta maksettavia veroja. Lentotoimintojen siirron yhteydessä NOA:han siirrettiin vain yhden kuukauden vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Sosiaaliturvamaksuvelat liittyivät pääasiassa yhtiön pääeläkerahastoon. Velka kasvoi vuosina 2003 ja 2004 yhteensä 137 miljoonaa EUR. Yhtiö maksoi tänä aikana 7,7 miljoonan EUR summan, joka liittyi vuotta 2003 edeltäviä vuosia koskevaan velkajärjestelysopimukseen.

(miljoonaa EUR)

2002 (13)

2003 (13)

2004 (14)

Verot

219

374

431

Sosiaaliturva

54

148

196

Yhteensä

273

522

627

Huomautus:

Vuoden 2005 lukuja ei ole saatavissa, sillä OA:n kirjanpitoaineistoa ei ole päivitetty joulukuun 31 päivän 2004 jälkeen.

| (129) | Asiantuntijat panivat merkille, että vuotta 2003 koskevassa OA:n tilintarkastuskertomuksessa todetaan, että ”yhtiön kirjanpidossa ei ole juuri noudatettu verolainsäädännön vaatimuksia”. Kertomuksessa todetaan myös, että ”vuosien 1998 ja 1999 verotarkastuksessa todettiin kirjanpidon olevan puutteellista” ja että ”veroviranomaiset eivät ole tehneet yhtiössä vuosia 2000–2003 koskevaa verotarkastusta, minkä vuoksi tiedot sen verovelvoitteista vuosilta 1998–2003 eivät ole lopulliset”. |
| --- | --- |

(129)

Asiantuntijat panivat merkille, että vuotta 2003 koskevassa OA:n tilintarkastuskertomuksessa todetaan, että ”yhtiön kirjanpidossa ei ole juuri noudatettu verolainsäädännön vaatimuksia”. Kertomuksessa todetaan myös, että ”vuosien 1998 ja 1999 verotarkastuksessa todettiin kirjanpidon olevan puutteellista” ja että ”veroviranomaiset eivät ole tehneet yhtiössä vuosia 2000–2003 koskevaa verotarkastusta, minkä vuoksi tiedot sen verovelvoitteista vuosilta 1998–2003 eivät ole lopulliset”.

| (130) | Asiantuntijat totesivat, ettei OA ole maksanut verojaan ja sosiaaliturvamaksujaan kokonaan moneen vuoteen. He totesivat, että kokonaisvelka oli jo vuoden 2002 lopussa suuri, 273 miljoonaa EUR, ja että velka kasvoi huomattavasti vielä tämän jälkeenkin. Asiantuntijat huomauttivat, että vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä oli yli 75 prosenttia NOA:n ja OAG:n yhteenlasketusta vuotuisesta liikevaihdosta vuonna 2003. He lisäsivät, että se, ettei OA ollut maksanut verovelvoitteitaan kokonaan, oli tuonut sille kassavirtaetua sekä ennen rakenneuudistusta että sen jälkeen. |
| --- | --- |

(130)

Asiantuntijat totesivat, ettei OA ole maksanut verojaan ja sosiaaliturvamaksujaan kokonaan moneen vuoteen. He totesivat, että kokonaisvelka oli jo vuoden 2002 lopussa suuri, 273 miljoonaa EUR, ja että velka kasvoi huomattavasti vielä tämän jälkeenkin. Asiantuntijat huomauttivat, että vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä oli yli 75 prosenttia NOA:n ja OAG:n yhteenlasketusta vuotuisesta liikevaihdosta vuonna 2003. He lisäsivät, että se, ettei OA ollut maksanut verovelvoitteitaan kokonaan, oli tuonut sille kassavirtaetua sekä ennen rakenneuudistusta että sen jälkeen.

5.2.2   OA:LLE (OAS:LLE) MAKSETUT 130 312 459 EUR

| (131) | Kreikan hallitus teki OAG:lle seitsemässä erässä yhteensä 130 312 459 EUR käteissiirron joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Asiantuntijat tutkivat asiaa selvittääkseen, miten rahat maksettiin ja mihin ne tämän jälkeen käytettiin. |
| --- | --- |

(131)

Kreikan hallitus teki OAG:lle seitsemässä erässä yhteensä 130 312 459 EUR käteissiirron joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Asiantuntijat tutkivat asiaa selvittääkseen, miten rahat maksettiin ja mihin ne tämän jälkeen käytettiin.

| (132) | Rahat maksettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla, ja määrä perustui vasta perustetun NOA:n osakepääoman nimellisarvoon. Lain mukaan summa oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana”. |
| --- | --- |

(132)

Rahat maksettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla, ja määrä perustui vasta perustetun NOA:n osakepääoman nimellisarvoon. Lain mukaan summa oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana”.

| (133) | Asiantuntijat havaitsivat, että siirrot tehtiin ajankohtina, jolloin OA:n pankkitilillä ei ollut rahaa. Kuvio oli selvä: hallituksen siirtämiä varoja käytettiin vähitellen viikkojen ajan, koska suoritettavat käteismaksut ylittivät muista lähteistä saadut käteistulot. Kun pankkitili läheni tyhjenemistään, tehtiin uusi siirto ja sama toistui.






  Siirron päivämäärä | EUR |
| --- | --- | --- |
| 24.12.2003 | 32 960 288 |
| 14.1.2004 | 10 091 143 |
| 30.1.2004 | 35 356 335 |
| 13.2.2004 | 10 000 000 |
| 8.4.2004 | 8 000 000 |
| 22.4.2004 | 12 000 000 |
| 13.5.2004 | 21 904 693 |
| Yhteensä | 130 312 459 |

(133)

Asiantuntijat havaitsivat, että siirrot tehtiin ajankohtina, jolloin OA:n pankkitilillä ei ollut rahaa. Kuvio oli selvä: hallituksen siirtämiä varoja käytettiin vähitellen viikkojen ajan, koska suoritettavat käteismaksut ylittivät muista lähteistä saadut käteistulot. Kun pankkitili läheni tyhjenemistään, tehtiin uusi siirto ja sama toistui.

Siirron päivämäärä

EUR

24.12.2003

32 960 288

14.1.2004

10 091 143

30.1.2004

35 356 335

13.2.2004

10 000 000

8.4.2004

8 000 000

22.4.2004

12 000 000

13.5.2004

21 904 693

Yhteensä

130 312 459

| (134) | Tämän maksuaikataulun ja OA:n hallituksen antamien tietojen perusteella [...]. Asiantuntijat totesivat, että OA:n hallitus näyttää tulkinneen erorahakustannuksia ja muita rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia mahdollisimman laajasti, jotta voitaisiin kattaa kaikki mahdolliset OA:n kustannukset NOA:n erottamisen ja yksityistämisen loppuunsaattamisen välillä. Vaikka se, mihin OA käytti rahat, ei ole helposti tarkistettavissa, koska erityistilin varat sekoittuivat kaikkiin muihin yhtiön päätilille tulleisiin varoihin, OA:n johto on ilmoittanut komission asiantuntijoille, että varat käytettiin seuraavasti:






  Menoluokka | EUR |
| --- | --- | --- |
| Lentokoneiden leasing | 51 012 257 |
| Eläkemaksut | 29 953 077 |
| Palkat | 34 407 994 |
| Lainan takaisinmaksu Emporiki Bankille | 14 939 131 |
| Yhteensä | 130 312 459 |

(134)

Tämän maksuaikataulun ja OA:n hallituksen antamien tietojen perusteella [...]. Asiantuntijat totesivat, että OA:n hallitus näyttää tulkinneen erorahakustannuksia ja muita rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia mahdollisimman laajasti, jotta voitaisiin kattaa kaikki mahdolliset OA:n kustannukset NOA:n erottamisen ja yksityistämisen loppuunsaattamisen välillä. Vaikka se, mihin OA käytti rahat, ei ole helposti tarkistettavissa, koska erityistilin varat sekoittuivat kaikkiin muihin yhtiön päätilille tulleisiin varoihin, OA:n johto on ilmoittanut komission asiantuntijoille, että varat käytettiin seuraavasti:

Menoluokka

EUR

Lentokoneiden leasing

51 012 257

Eläkemaksut

29 953 077

Palkat

34 407 994

Lainan takaisinmaksu Emporiki Bankille

14 939 131

Yhteensä

130 312 459

5.2.3   KREIKAN VALTION SUORITTAMA OA:N LAINAN OSITTAINEN TAKAISINMAKSU ABN AMRO BANKILLE

| (135) | OA teki 9 päivänä helmikuuta 2001 ABN Amro Bankin kanssa sopimuksen 182 198 160 EUR suuruisesta lainasta, jolla oli määrä rahoittaa OA:n siirtyminen uudelle Ateenan kansainväliselle lentoasemalle. |
| --- | --- |

(135)

OA teki 9 päivänä helmikuuta 2001 ABN Amro Bankin kanssa sopimuksen 182 198 160 EUR suuruisesta lainasta, jolla oli määrä rahoittaa OA:n siirtyminen uudelle Ateenan kansainväliselle lentoasemalle.

| (136) | Laina oli määrä maksaa takaisin kuuden kuukauden välein 16 erässä, joista kukin olisi määrältään 11 387 385 EUR ja korot, elokuun 9 päivän 2003 ja helmikuun 9 päivän 2011 välisenä aikana. Valtio takasi lainan, ja takaus antoi ABN Amrolle oikeuden pyytää OA:n maksuvelvoitteiden täyttämistä suoraan hallitukselta. |
| --- | --- |

(136)

Laina oli määrä maksaa takaisin kuuden kuukauden välein 16 erässä, joista kukin olisi määrältään 11 387 385 EUR ja korot, elokuun 9 päivän 2003 ja helmikuun 9 päivän 2011 välisenä aikana. Valtio takasi lainan, ja takaus antoi ABN Amrolle oikeuden pyytää OA:n maksuvelvoitteiden täyttämistä suoraan hallitukselta.

| (137) | Niiden ehtojen mukaan, jotka koskivat lentotoimintojen siirtoa Olympic Airlinesille 11 päivänä joulukuuta 2003, laina jäi Olympic Airwaysin velaksi. Joulukuun 31 päivänä 2003 OA oli maksanut takaisin yhden aikataulun mukaisen lainaerän, ja velan määrä oli OA:n taseessa 170 810 775 EUR. |
| --- | --- |

(137)

Niiden ehtojen mukaan, jotka koskivat lentotoimintojen siirtoa Olympic Airlinesille 11 päivänä joulukuuta 2003, laina jäi Olympic Airwaysin velaksi. Joulukuun 31 päivänä 2003 OA oli maksanut takaisin yhden aikataulun mukaisen lainaerän, ja velan määrä oli OA:n taseessa 170 810 775 EUR.

| (138) | Kun komission asiantuntijat tutkivat OA:n kirjanpitoaineistoa, he havaitsivat, että ABN Amro oli turvautunut valtion lainatakaukseen toisen, kolmannen ja neljännen takaisinmaksuerän kohdalla. Näin ollen Kreikan valtio oli maksanut OA:n puolesta seuraavat erät:






  Maksupäivä | Maksettu summa (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 10. toukokuuta 2004 | 12 390 090 (15) |
| 8. lokakuuta 2004 | 12 288 017 (15) |
| 9. maaliskuuta 2005 | 12 267 250 (15) |
| Yhteensä | 36 945 357 |

(138)

Kun komission asiantuntijat tutkivat OA:n kirjanpitoaineistoa, he havaitsivat, että ABN Amro oli turvautunut valtion lainatakaukseen toisen, kolmannen ja neljännen takaisinmaksuerän kohdalla. Näin ollen Kreikan valtio oli maksanut OA:n puolesta seuraavat erät:

Maksupäivä

Maksettu summa (EUR)

10. toukokuuta 2004

12 390 090 (15)

8. lokakuuta 2004

12 288 017 (15)

9. maaliskuuta 2005

12 267 250 (15)

Yhteensä

36 945 357

| (139) | Asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta toistaiseksi sitä ei ole maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(139)

Asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta toistaiseksi sitä ei ole maksettu takaisin.

5.2.4   LENTOKONEIDEN (A340) RAHOITUSLEASINGMAKSUT

| (140) | Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa komission asiantuntijat havaitsivat Kreikan valtion suorittaneen 24 päivänä syyskuuta 2004 yhteensä 11 774 684 EUR leasingmaksut kahden Credit Lyonnais’n kanssa tehdyn rahoitusleasingsopimuksen takaajana. Sopimukset koskivat kahta A340-lentokonetta. Maksut liittyvät lentokoneiden leasingsopimuksen mukaiseen 29 päivänä heinäkuuta 2004 erääntyneeseen puolivuotiserään. |
| --- | --- |

(140)

Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa komission asiantuntijat havaitsivat Kreikan valtion suorittaneen 24 päivänä syyskuuta 2004 yhteensä 11 774 684 EUR leasingmaksut kahden Credit Lyonnais’n kanssa tehdyn rahoitusleasingsopimuksen takaajana. Sopimukset koskivat kahta A340-lentokonetta. Maksut liittyvät lentokoneiden leasingsopimuksen mukaiseen 29 päivänä heinäkuuta 2004 erääntyneeseen puolivuotiserään.

| (141) | Asiantuntijat saivat myös selville, että hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta sitä ei ole vielä maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(141)

Asiantuntijat saivat myös selville, että hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta sitä ei ole vielä maksettu takaisin.

5.2.5   HALLITUKSEN SUORA KÄTEISRAHOITUS OA:LLE

| (142) | Komission asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus suoritti 9 päivänä elokuuta 2004 OA:lle 8,2 miljoonan EUR käteismaksun. Hallitus maksoi tämän summan OA:lle ennakkona rahoista, jotka OA oli maksanut sulkutilille Credit Lyonnais’lle kahdesta A340-lentokoneesta suoritettavien rahoitusleasingmaksujen takaukseksi. Credit Lyonnais oli suostunut siihen, että varat vapautettaisiin sulkutililtä siinä vaiheessa kun lentokoneiden leasingsopimukset siirrettäisiin (uudistettaisiin) OA:lta valtiolle joulukuussa 2004. Sopimukset uudistettiin ja siirrettiin valtiolle joulukuussa 2004. |
| --- | --- |

(142)

Komission asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus suoritti 9 päivänä elokuuta 2004 OA:lle 8,2 miljoonan EUR käteismaksun. Hallitus maksoi tämän summan OA:lle ennakkona rahoista, jotka OA oli maksanut sulkutilille Credit Lyonnais’lle kahdesta A340-lentokoneesta suoritettavien rahoitusleasingmaksujen takaukseksi. Credit Lyonnais oli suostunut siihen, että varat vapautettaisiin sulkutililtä siinä vaiheessa kun lentokoneiden leasingsopimukset siirrettäisiin (uudistettaisiin) OA:lta valtiolle joulukuussa 2004. Sopimukset uudistettiin ja siirrettiin valtiolle joulukuussa 2004.

| (143) | Asiantuntijat havaitsivat myös, että kun OA sai rahat sulkutililtä joulukuussa 2004, se ei maksanut hallitukselta saamaansa ennakkoa takaisin. Maaliskuun 23 päivänä 2005 hallitus kirjoitti OA:lle ja pyysi sitä maksamaan summan takaisin korkoineen. Asiantuntijat vahvistivat, ettei OA ollut maksanut summaa takaisin valtiolle heidän komissiolle toimittamansa loppuraportin päivämäärään (14 päivä kesäkuuta 2005) mennessä. |
| --- | --- |

(143)

Asiantuntijat havaitsivat myös, että kun OA sai rahat sulkutililtä joulukuussa 2004, se ei maksanut hallitukselta saamaansa ennakkoa takaisin. Maaliskuun 23 päivänä 2005 hallitus kirjoitti OA:lle ja pyysi sitä maksamaan summan takaisin korkoineen. Asiantuntijat vahvistivat, ettei OA ollut maksanut summaa takaisin valtiolle heidän komissiolle toimittamansa loppuraportin päivämäärään (14 päivä kesäkuuta 2005) mennessä.

5.2.6   MUUT MENOT

| (144) | Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa asiantuntijat havaitsivat, että vieraaseen pääomaan sisältyi 31 päivänä joulukuuta 2004 kahdeksan miljoonan EUR velka valtion omistamalle Kreikan kansalliselle televiestintälaitokselle (OTE). OA:n pääkirjasta ilmeni, ettei OA ollut maksanut OTE:lle vuosina 2003 ja 2004 palveluista tietyissä toimipaikoissa. Tästä summasta 4,5 miljoonaa EUR liittyy vuotta 2003 edeltävään aikaan. |
| --- | --- |

(144)

Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa asiantuntijat havaitsivat, että vieraaseen pääomaan sisältyi 31 päivänä joulukuuta 2004 kahdeksan miljoonan EUR velka valtion omistamalle Kreikan kansalliselle televiestintälaitokselle (OTE). OA:n pääkirjasta ilmeni, ettei OA ollut maksanut OTE:lle vuosina 2003 ja 2004 palveluista tietyissä toimipaikoissa. Tästä summasta 4,5 miljoonaa EUR liittyy vuotta 2003 edeltävään aikaan.

5.3   ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖKSET NOA:STA RAKENNEUUDISTUKSEN JÄLKEEN

5.3.1   NOA:N TULOS VUONNA 2004

| (145) | Asiantuntijat havaitsivat, että vuosi 2004 oli NOA:n liiketoiminnalle vaikea. Tämän seurauksena sen liiketappio oli 94,5 miljoonaa EUR, liikevaihto 616,7 miljoonaa EUR ja vuoden nettotappio ennen veroja 87,1 miljoonaa EUR. Jopa yhtiön liiketoiminnan bruttotulos (liikevaihto, josta vähennetään palvelujen suorat kulut) oli vain 4 miljoonaa EUR. Asiantuntijat huomauttivat myös, että vuoden 2003 tuloksen satunnaisissa erissä oli 13 miljoonan EUR varaus, josta 12,6 miljoonaa kirjattiin takaisin tuloihin vuonna 2004. Siksi vuoden 2004 tappion on asianmukaisempaa katsoa olevan 99,7 miljoonaa EUR kuin 87,1 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(145)

Asiantuntijat havaitsivat, että vuosi 2004 oli NOA:n liiketoiminnalle vaikea. Tämän seurauksena sen liiketappio oli 94,5 miljoonaa EUR, liikevaihto 616,7 miljoonaa EUR ja vuoden nettotappio ennen veroja 87,1 miljoonaa EUR. Jopa yhtiön liiketoiminnan bruttotulos (liikevaihto, josta vähennetään palvelujen suorat kulut) oli vain 4 miljoonaa EUR. Asiantuntijat huomauttivat myös, että vuoden 2003 tuloksen satunnaisissa erissä oli 13 miljoonan EUR varaus, josta 12,6 miljoonaa kirjattiin takaisin tuloihin vuonna 2004. Siksi vuoden 2004 tappion on asianmukaisempaa katsoa olevan 99,7 miljoonaa EUR kuin 87,1 miljoonaa EUR.

| (146) | Asiantuntijat huomauttivat, että yhtiön nettovarallisuus (24,3 miljoonaa EUR) laski 18,6 prosenttiin osakepääomasta (130,4 miljoonaa EUR) vuoden 2004 lopussa. Lisäksi jos 18 miljoonan EUR liikearvo jätettäisiin pois laskuista, nettovarallisuus laskisi 4,8 prosenttiin osakepääomasta. Kreikan osakeyhtiölaissa 2190 säädetään, että kun yhtiön nettoarvo laskee alle puoleen sen osakepääomasta, on kutsuttava koolle yhtiökokous ja vahvistettava toimintasuunnitelma yhtiön taseen ja siten velkojen suojelun vahvistamiseksi. Esillä olevassa tapauksessa ei ole tehty näin. Samassa laissa säädetään, että jos yhtiön nettoarvo putoaa alle kymmeneen prosenttiin sen osakepääomasta, Kreikan kauppaministeriö voi perua yhtiön liiketoimintaluvan. Asiantuntijat huomauttivat kuitenkin tämän toimenpiteen olevan viimeinen keino, jota käytetään käytännössä harvoin. |
| --- | --- |

(146)

Asiantuntijat huomauttivat, että yhtiön nettovarallisuus (24,3 miljoonaa EUR) laski 18,6 prosenttiin osakepääomasta (130,4 miljoonaa EUR) vuoden 2004 lopussa. Lisäksi jos 18 miljoonan EUR liikearvo jätettäisiin pois laskuista, nettovarallisuus laskisi 4,8 prosenttiin osakepääomasta. Kreikan osakeyhtiölaissa 2190 säädetään, että kun yhtiön nettoarvo laskee alle puoleen sen osakepääomasta, on kutsuttava koolle yhtiökokous ja vahvistettava toimintasuunnitelma yhtiön taseen ja siten velkojen suojelun vahvistamiseksi. Esillä olevassa tapauksessa ei ole tehty näin. Samassa laissa säädetään, että jos yhtiön nettoarvo putoaa alle kymmeneen prosenttiin sen osakepääomasta, Kreikan kauppaministeriö voi perua yhtiön liiketoimintaluvan. Asiantuntijat huomauttivat kuitenkin tämän toimenpiteen olevan viimeinen keino, jota käytetään käytännössä harvoin.

| (147) | NOA:n johto esitti tämän tuloksen johtuvan ensisijaisesti seuraavista syistä:






  — | matkailumarkkinoiden kielteinen reaktio konsernin rakenneuudistukseen, minkä seurauksena varausten määrä joulun 2003 ja uudenvuoden 2004 loma-aikaan väheni; |
| --- | --- | --- |

(147)

NOA:n johto esitti tämän tuloksen johtuvan ensisijaisesti seuraavista syistä:

—

matkailumarkkinoiden kielteinen reaktio konsernin rakenneuudistukseen, minkä seurauksena varausten määrä joulun 2003 ja uudenvuoden 2004 loma-aikaan väheni;

| — | matkustamohenkilökunnan lakot joulukuun 2003 ja helmikuun 2004 välillä, minkä seurauksena lentoja peruttiin, varausten määrä väheni ja kauden kulut nousivat; |
| --- | --- |

—

matkustamohenkilökunnan lakot joulukuun 2003 ja helmikuun 2004 välillä, minkä seurauksena lentoja peruttiin, varausten määrä väheni ja kauden kulut nousivat;

| — | rakenneuudistukseen liittyneet lisäkustannukset, mukaan luettuna tarve palkata huomattavasti suunniteltua enemmän lentäjiä, sekä leasingkustannusten nousu ja odotettua suurempi määrä huoltovuokraussopimuksia. |
| --- | --- |

—

rakenneuudistukseen liittyneet lisäkustannukset, mukaan luettuna tarve palkata huomattavasti suunniteltua enemmän lentäjiä, sekä leasingkustannusten nousu ja odotettua suurempi määrä huoltovuokraussopimuksia.

| (148) | Koska NOA:lla ei ollut käteisvaroja näiden tappioiden rahoittamiseen, asiantuntijat totesivat, että sen ainoana vaihtoehtona oli joko lainata rahaa tai saada toimittajiltaan lisää maksuaikaa. Komission asiantuntijat analysoivat yhtiön kassavirtaa vuodelta 2004 ja kykenivät osoittamaan NOA:n valinneen jälkimmäisen vaihtoehdon, sillä velat kasvoivat [...] miljoonaa EUR vuodessa. Havaittiin, että voimakkaimmin kasvaviin toimittajalaskuihin kuului [...] miljoonan EUR velka AIA:lle (vuonna 2003 tämä oli ollut [...] miljoonaa EUR). Huhtikuussa 2005 NOA teki AIA:n kanssa velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi tuolloin maksamatta olleesta [...] miljoonan EUR velasta [...] miljoonaa EUR. Sopimuksen ehdoissa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista kuukausittaisista maksuista. Toinen merkittävä osa NOA:n velasta 31 päivänä joulukuuta 2004 on konsernin sisäinen [...] miljoonan EUR velka OAv:lle. Tämä summa oli joulukuun 31 päivänä 2003 [...] miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(148)

Koska NOA:lla ei ollut käteisvaroja näiden tappioiden rahoittamiseen, asiantuntijat totesivat, että sen ainoana vaihtoehtona oli joko lainata rahaa tai saada toimittajiltaan lisää maksuaikaa. Komission asiantuntijat analysoivat yhtiön kassavirtaa vuodelta 2004 ja kykenivät osoittamaan NOA:n valinneen jälkimmäisen vaihtoehdon, sillä velat kasvoivat [...] miljoonaa EUR vuodessa. Havaittiin, että voimakkaimmin kasvaviin toimittajalaskuihin kuului [...] miljoonan EUR velka AIA:lle (vuonna 2003 tämä oli ollut [...] miljoonaa EUR). Huhtikuussa 2005 NOA teki AIA:n kanssa velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi tuolloin maksamatta olleesta [...] miljoonan EUR velasta [...] miljoonaa EUR. Sopimuksen ehdoissa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista kuukausittaisista maksuista. Toinen merkittävä osa NOA:n velasta 31 päivänä joulukuuta 2004 on konsernin sisäinen [...] miljoonan EUR velka OAv:lle. Tämä summa oli joulukuun 31 päivänä 2003 [...] miljoonaa EUR.

| (149) | Asiantuntijat huomauttivat NOA:n toiminnasta vuonna 2005, ettei joulukuun 31 päivän 2004 jälkeiseltä ajalta ole saatavana tilinpäätöstä, mutta he päättelivät muiden rahaliikennetietojen ja johdon kanssa käymiensä keskustelujen perusteella, että NOA:lle syntyi lisää tappiota vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen aikana. Aiempien vuosien tapaan tämä johti kassavirran supistumiseen ja pakotti johdon etsimään lyhyen aikavälin rahoitusratkaisuja. Positiivista kassavirtaa saatiin lisättyä viivästyttämällä maksujen suorittamista Ateenan kansainväliselle lentoasemalle. Maksujen vakuudeksi kiinnitettiin lentokoneita yhteensä 36 miljoonan EUR edestä. |
| --- | --- |

(149)

Asiantuntijat huomauttivat NOA:n toiminnasta vuonna 2005, ettei joulukuun 31 päivän 2004 jälkeiseltä ajalta ole saatavana tilinpäätöstä, mutta he päättelivät muiden rahaliikennetietojen ja johdon kanssa käymiensä keskustelujen perusteella, että NOA:lle syntyi lisää tappiota vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen aikana. Aiempien vuosien tapaan tämä johti kassavirran supistumiseen ja pakotti johdon etsimään lyhyen aikavälin rahoitusratkaisuja. Positiivista kassavirtaa saatiin lisättyä viivästyttämällä maksujen suorittamista Ateenan kansainväliselle lentoasemalle. Maksujen vakuudeksi kiinnitettiin lentokoneita yhteensä 36 miljoonan EUR edestä.

| (150) | Asiantuntijat päättelivät NOA:n liiketoiminnan olevan voimakkaan jaksoittaista. Tämän osoittaa se, että kassavirta on negatiivinen lokakuusta maaliskuuhun, mutta sitä tasapainottaa positiivinen kassavirta huhtikuusta syyskuuhun. Tämä kierto toistuu joka vuosi. Kesäkuukausien nettotulot eivät riitä tasapainottamaan kokonaan talvikuukausien nettomenoja, joten lisävarojen tarve on yleisesti jatkuva. Asiantuntijat toteavat, ettei ole selvää, milloin yhtiön kassavirta muuttuu vuositasolla positiiviseksi, mutta johto toivoo, että näin tapahtuu jo vuonna 2006 tai viimeistään vuonna 2007 omistajan vaihduttua. |
| --- | --- |

(150)

Asiantuntijat päättelivät NOA:n liiketoiminnan olevan voimakkaan jaksoittaista. Tämän osoittaa se, että kassavirta on negatiivinen lokakuusta maaliskuuhun, mutta sitä tasapainottaa positiivinen kassavirta huhtikuusta syyskuuhun. Tämä kierto toistuu joka vuosi. Kesäkuukausien nettotulot eivät riitä tasapainottamaan kokonaan talvikuukausien nettomenoja, joten lisävarojen tarve on yleisesti jatkuva. Asiantuntijat toteavat, ettei ole selvää, milloin yhtiön kassavirta muuttuu vuositasolla positiiviseksi, mutta johto toivoo, että näin tapahtuu jo vuonna 2006 tai viimeistään vuonna 2007 omistajan vaihduttua.

5.3.2   VEROT (TULOVERO, YHTIÖVERO, SOSIAALITURVAMAKSUT JA ARVONLISÄVERO)

| (151) | Komission asiantuntijat tutkivat NOA:n kirjanpidosta työntekijöiden tuloverotusta, sosiaaliturvamaksuja ja arvonlisäveroja joulukuun 2003 ja toukokuun 2005 väliseltä ajalta. He panivat merkille, että niiden ehtojen mukaan, joita sovellettiin lentotoimintojen siirtämiseen NOA:han, NOA:han siirrettyyn OA:n henkilökuntaan liittyvät vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteet siirrettiin uuteen yhtiöön vain yhden kuukauden ajalta. |
| --- | --- |

(151)

Komission asiantuntijat tutkivat NOA:n kirjanpidosta työntekijöiden tuloverotusta, sosiaaliturvamaksuja ja arvonlisäveroja joulukuun 2003 ja toukokuun 2005 väliseltä ajalta. He panivat merkille, että niiden ehtojen mukaan, joita sovellettiin lentotoimintojen siirtämiseen NOA:han, NOA:han siirrettyyn OA:n henkilökuntaan liittyvät vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteet siirrettiin uuteen yhtiöön vain yhden kuukauden ajalta.

| (152) | Asiantuntijat havaitsivat myös, että veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva NOA:n kokonaisverovelka Kreikan valtiolle kasvoi joulukuun 2003 ja joulukuun 2004 välillä 20,2 miljoonaa EUR. Tämä muodostaa osan NOA:n 94,4 miljoonan EUR velasta. |
| --- | --- |

(152)

Asiantuntijat havaitsivat myös, että veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva NOA:n kokonaisverovelka Kreikan valtiolle kasvoi joulukuun 2003 ja joulukuun 2004 välillä 20,2 miljoonaa EUR. Tämä muodostaa osan NOA:n 94,4 miljoonan EUR velasta.

| (153) | Sosiaaliturvamaksuista (IKA) todettiin, että työntekijöiden ja työnantajan sosiaaliturvamaksut oli kirjattu ja maksettu valtiolle ajoissa lokakuuhun 2004 asti. Lokakuun 2004 ja helmikuun 2005 välillä maksuja ei ollut suoritettu. Maaliskuussa 2005 yhtiö teki veroviranomaisten kanssa velkajärjestelysopimuksen jäljellä olevan [...] miljoonan EUR velan maksamisesta 18 kuukausierässä maaliskuusta 2005 alkaen. Näin velkasumma muutettiin käytännössä 18 kuukauden pituiseksi lainajärjestelyksi. Yhtiö on noudattanut maaliskuusta 2005 lähtien tätä järjestelyä ja jatkuvia kuukausittaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(153)

Sosiaaliturvamaksuista (IKA) todettiin, että työntekijöiden ja työnantajan sosiaaliturvamaksut oli kirjattu ja maksettu valtiolle ajoissa lokakuuhun 2004 asti. Lokakuun 2004 ja helmikuun 2005 välillä maksuja ei ollut suoritettu. Maaliskuussa 2005 yhtiö teki veroviranomaisten kanssa velkajärjestelysopimuksen jäljellä olevan [...] miljoonan EUR velan maksamisesta 18 kuukausierässä maaliskuusta 2005 alkaen. Näin velkasumma muutettiin käytännössä 18 kuukauden pituiseksi lainajärjestelyksi. Yhtiö on noudattanut maaliskuusta 2005 lähtien tätä järjestelyä ja jatkuvia kuukausittaisia velvoitteitaan.

| (154) | Arvonlisäveron osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n kirjanneen ja maksaneen arvonlisäveron asianmukaisesti kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(154)

Arvonlisäveron osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n kirjanneen ja maksaneen arvonlisäveron asianmukaisesti kyseisenä aikana.

5.3.3   LENTOKONEET

| Lentokoneen tyyppi | Määrä | [...] | Paikkamäärä | Omistussuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A340-313 | 4 | [...] | 295 | Leasingsopimuksella vuokrattuja |
| Airbus A300-65 | 3 | [...] | 269 | Leasingkoneita |
| Boeing 737-400 | 14 | [...] | 150 | Omia koneita seitsemän, leasingkoneita seitsemän |
| Boeing 737-300 | 2 | [...] | 136 | Leasingkoneita |
| Boeing 717-200 | 3 | [...] | 100 | Leasingkoneita |
| ATR-72-320 | 7 | [...] | 68 | Omia koneita |
| ATR-42-320 | 6 | [...] | 50 | Omia koneita neljä, leasingkoneita kaksi |
| DHC-8 | 4 | [...] | 37 | Leasingkoneita |
| Yhteensä | 43 | | | |

Lentokoneen tyyppi

Määrä

[...]

Paikkamäärä

Omistussuhde

Airbus A340-313

4

[...]

295

Leasingsopimuksella vuokrattuja

Airbus A300-65

3

[...]

269

Leasingkoneita

Boeing 737-400

14

[...]

150

Omia koneita seitsemän, leasingkoneita seitsemän

Boeing 737-300

2

[...]

136

Leasingkoneita

Boeing 717-200

3

[...]

100

Leasingkoneita

ATR-72-320

7

[...]

68

Omia koneita

ATR-42-320

6

[...]

50

Omia koneita neljä, leasingkoneita kaksi

DHC-8

4

[...]

37

Leasingkoneita

Yhteensä

43

| (155) | Asiantuntijat kertoivat, että kun NOA aloitti toimintansa, sen laivastoon kuului 43 lentokonetta, joista 18 oli sen omia ja 25 leasingsopimuksella vuokrattuja koneita. Toiminnan aloittamisesta tähän päivään saakka NOA:n omistamat lentokoneet ovat pysyneet samoina ja yhtiön leasingkoneiden määrä on pienentynyt kolmella. Kaksi OA:n omistamaa ja NOA:n leasingsopimuksella vuokraamaa Airbus A300-600 -lentokonetta myytiin helmikuussa 2005, eikä yhden Boeing 737-300 -koneen leasingsopimusta uudistettu, kun se päättyi maaliskuussa 2005. |
| --- | --- |

(155)

Asiantuntijat kertoivat, että kun NOA aloitti toimintansa, sen laivastoon kuului 43 lentokonetta, joista 18 oli sen omia ja 25 leasingsopimuksella vuokrattuja koneita. Toiminnan aloittamisesta tähän päivään saakka NOA:n omistamat lentokoneet ovat pysyneet samoina ja yhtiön leasingkoneiden määrä on pienentynyt kolmella. Kaksi OA:n omistamaa ja NOA:n leasingsopimuksella vuokraamaa Airbus A300-600 -lentokonetta myytiin helmikuussa 2005, eikä yhden Boeing 737-300 -koneen leasingsopimusta uudistettu, kun se päättyi maaliskuussa 2005.

5.3.3.1   
  Käyttöleasingsopimukset

| (156) | NOA alivuokraa lentokoneita leasingsopimuksella OA:lta, OAv:ltä (OAS:ltä) sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan hallitukselta (katso 5.3.3.2 kohta). Tällä hetkellä sillä on käyttöleasingsopimukset 18 lentokoneesta, joita se joko vuokraa suoraan vuokraajilta tai alivuokraa OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä). Vuokraajien sekä OA:n ja OAv:n (OAS:n) välisten leasingsopimusten päättyessä NOA tekee uudet leasingsopimukset suoraan vuokraajien kanssa. |
| --- | --- |

(156)

NOA alivuokraa lentokoneita leasingsopimuksella OA:lta, OAv:ltä (OAS:ltä) sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan hallitukselta (katso 5.3.3.2 kohta). Tällä hetkellä sillä on käyttöleasingsopimukset 18 lentokoneesta, joita se joko vuokraa suoraan vuokraajilta tai alivuokraa OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä). Vuokraajien sekä OA:n ja OAv:n (OAS:n) välisten leasingsopimusten päättyessä NOA tekee uudet leasingsopimukset suoraan vuokraajien kanssa.

| (157) | Asiantuntijat huomasivat, että OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä) alivuokrattujen lentokoneiden kohdalla alivuokrauskulut olivat päävuokrauskuluja pienemmät. Kun he kysyivät NOA:n johdolta, miksi asia oli näin ja miten se olisi perusteltavissa, heille vastattiin, että alivuokraussopimukset oli tehty markkinahintaan. NOA:n johdon mukaan OA (OAS) hyötyy siitä, että se saa vuokralaisen lentokoneilleen, ja lisäksi NOA korosti voivansa hankkia leasingsopimuksilla vuokraamansa lentokoneet muualta, ellei OA tarjoaisi niitä markkinahintaan. NOA hyötyy mahdollisuudesta vuokrata lentokoneita käypänä markkinahintana pitämäänsä hintaan aiempien korkeampien hintojen sijasta. |
| --- | --- |

(157)

Asiantuntijat huomasivat, että OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä) alivuokrattujen lentokoneiden kohdalla alivuokrauskulut olivat päävuokrauskuluja pienemmät. Kun he kysyivät NOA:n johdolta, miksi asia oli näin ja miten se olisi perusteltavissa, heille vastattiin, että alivuokraussopimukset oli tehty markkinahintaan. NOA:n johdon mukaan OA (OAS) hyötyy siitä, että se saa vuokralaisen lentokoneilleen, ja lisäksi NOA korosti voivansa hankkia leasingsopimuksilla vuokraamansa lentokoneet muualta, ellei OA tarjoaisi niitä markkinahintaan. NOA hyötyy mahdollisuudesta vuokrata lentokoneita käypänä markkinahintana pitämäänsä hintaan aiempien korkeampien hintojen sijasta.

| (158) | Asiantuntijat vertasivat päävuokraus- ja alivuokraushintoja ja havaitsivat, että 31 päivänä joulukuuta 2004 päättyneenä vuonna alivuokrauskulut olivat yhteensä 29,7 miljoonaa EUR, kun taas OA:n samoista lentokoneista samaan aikaan maksamat päävuokrauskulut olivat 67,3 miljoonaa EUR. Tästä aiheutui OA:lle 37,6 miljoonan EUR leasingkulut (55 prosenttia yhteenlasketuista leasingkuluista). |
| --- | --- |

(158)

Asiantuntijat vertasivat päävuokraus- ja alivuokraushintoja ja havaitsivat, että 31 päivänä joulukuuta 2004 päättyneenä vuonna alivuokrauskulut olivat yhteensä 29,7 miljoonaa EUR, kun taas OA:n samoista lentokoneista samaan aikaan maksamat päävuokrauskulut olivat 67,3 miljoonaa EUR. Tästä aiheutui OA:lle 37,6 miljoonan EUR leasingkulut (55 prosenttia yhteenlasketuista leasingkuluista).

5.3.3.2   
  Rahoitusleasingsopimukset

| (159) | Asiantuntijat totesivat neljästä Airbus A340-300 -lentokoneesta, joiden leasingsopimukset Kreikka oli taannut, että ensimmäisen siirron jälkeen OA alivuokrasi aluksi nämä koneet NOA:lle. Koska siirron aikaan OA:n ja NOA:n tulevaisuutta pidettiin kuitenkin epävarmana, asiaankuuluvat rahoituslaitokset (vuokraajat) olivat asettaneet leasingsopimuksille tiukemmat maksu- ja vakuusehdot. Helpottaakseen sekä OA:n tilannetta että omaa tilannettaan valtiontakausten antajana Kreikan hallitus päätti ”astua OA:n tilalle”, ja kaikkien neljän lentokoneen pääleasingsopimukset siirrettiin OA:lta Kreikan hallitukselle (sopimukset ”uudistettiin”) – kaksi joulukuussa 2004 ja kaksi huhtikuussa 2005. Asiantuntijat kertoivat, että Kreikan parlamentin oli hyväksyttävä uutta lainsäädäntöä (laissa 3283/2004 oleva 53 §), jotta tämä voitiin tehdä laillisesti.









  Lentokone | Rek.nro | Hinta päävuokraussopimusta kohti (OA/Kreikan valtio –vuokraaja) | Hinta alivuokraussopimusta kohti (OA–NOA) | Hinta alivuokraussopimusta kohti (Kreikan valtio/NOA) (uudistamisen jälkeen) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A340-300
  MSN 280 | SX-DFC | 789 648 EUR | 600 000 USD | 600 000 USD |
| Leasingsopimus tehty (pvm.) | | 8.10.1999 | 27.5.2004 | 27.4.2004 |
| Airbus A340-300
  MSN 292 | SX-DFD | 770 599 EUR | 600 000 USD | 600 000 USD |
| Leasingsopimus tehty (pvm.) | | 8.10.1999 | 27.5.2004 | 25.4.2004 |
| Airbus A340-300
  MSN 235 | SX-DFA | 744 509 EUR | 525 000 USD | 395 000 EUR |
| Leasingsopimus tehty (pvm.) | | 8.10.1999 | 12.12.2003 | 17.12.2004 |
| Airbus A340-300
  MSN 239 | SX-DFB | 744 509 EUR | 525 000 USD | 395 000 EUR |
| Leasingsopimus tehty (pvm.) | | 8.10.1999 | 12.12.2003 | 17.12.2004 |
| Huomautus 1: | Pääleasingmaksut suoritetaan puolivuosittain takautuvasti. |

(159)

Asiantuntijat totesivat neljästä Airbus A340-300 -lentokoneesta, joiden leasingsopimukset Kreikka oli taannut, että ensimmäisen siirron jälkeen OA alivuokrasi aluksi nämä koneet NOA:lle. Koska siirron aikaan OA:n ja NOA:n tulevaisuutta pidettiin kuitenkin epävarmana, asiaankuuluvat rahoituslaitokset (vuokraajat) olivat asettaneet leasingsopimuksille tiukemmat maksu- ja vakuusehdot. Helpottaakseen sekä OA:n tilannetta että omaa tilannettaan valtiontakausten antajana Kreikan hallitus päätti ”astua OA:n tilalle”, ja kaikkien neljän lentokoneen pääleasingsopimukset siirrettiin OA:lta Kreikan hallitukselle (sopimukset ”uudistettiin”) – kaksi joulukuussa 2004 ja kaksi huhtikuussa 2005. Asiantuntijat kertoivat, että Kreikan parlamentin oli hyväksyttävä uutta lainsäädäntöä (laissa 3283/2004 oleva 53 §), jotta tämä voitiin tehdä laillisesti.

Lentokone

Rek.nro

Hinta päävuokraussopimusta kohti (OA/Kreikan valtio –vuokraaja)

Hinta alivuokraussopimusta kohti (OA–NOA)

Hinta alivuokraussopimusta kohti (Kreikan valtio/NOA) (uudistamisen jälkeen)

Airbus A340-300

MSN 280

SX-DFC

789 648 EUR

600 000 USD

600 000 USD

Leasingsopimus tehty (pvm.)

8.10.1999

27.5.2004

27.4.2004

Airbus A340-300

MSN 292

SX-DFD

770 599 EUR

600 000 USD

600 000 USD

Leasingsopimus tehty (pvm.)

8.10.1999

27.5.2004

25.4.2004

Airbus A340-300

MSN 235

SX-DFA

744 509 EUR

525 000 USD

395 000 EUR

Leasingsopimus tehty (pvm.)

8.10.1999

12.12.2003

17.12.2004

Airbus A340-300

MSN 239

SX-DFB

744 509 EUR

525 000 USD

395 000 EUR

Leasingsopimus tehty (pvm.)

8.10.1999

12.12.2003

17.12.2004

Huomautus 1:

Pääleasingmaksut suoritetaan puolivuosittain takautuvasti.

| Huomautus 2: | Alivuokrauksen leasingmaksut suoritetaan kuukausittain ennakkoon. |
| --- | --- |

Huomautus 2:

Alivuokrauksen leasingmaksut suoritetaan kuukausittain ennakkoon.

| Huomautus 3: | Kaikki taulukossa esitetyt maksut ovat kuukausiperusteisia. Kuukausittaiset pääleasingmaksut on laskettu jakamalla
  koko vuoden 2004 maksut 12:lla. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kaikki taulukossa esitetyt maksut ovat kuukausiperusteisia. Kuukausittaiset pääleasingmaksut on laskettu jakamalla

koko vuoden 2004 maksut 12:lla.

| Huomautus 4: | Summat ovat korottomia. |
| --- | --- |

Huomautus 4:

Summat ovat korottomia.

| (160) | Asiantuntijat vertailivat myös näiden neljän lentokoneen päävuokrauksen ja alivuokrauksen leasingmaksuja. He havaitsivat valtion maksamien päävuokrausmaksujen olleen noin 750 000 EUR kuukaudessa, kun taas alivuokrausmaksut olivat noin 400 000–500 000 EUR kuussa. Kreikan valtio menetti siis joka kuukausi 250 000–350 000 EUR kustakin neljästä lentokoneesta. |
| --- | --- |

(160)

Asiantuntijat vertailivat myös näiden neljän lentokoneen päävuokrauksen ja alivuokrauksen leasingmaksuja. He havaitsivat valtion maksamien päävuokrausmaksujen olleen noin 750 000 EUR kuukaudessa, kun taas alivuokrausmaksut olivat noin 400 000–500 000 EUR kuussa. Kreikan valtio menetti siis joka kuukausi 250 000–350 000 EUR kustakin neljästä lentokoneesta.

| (161) | Asiantuntijat osoittivat myös, ettei NOA maksanut joulukuun 2004 ja maaliskuun 2005 lopun välisenä aikana hallitukselle mitään kahdesta hallitukselta alivuokratusta A340-lentokoneesta. Maaliskuun 2005 lopussa NOA oli hallitukselle velkaa näistä kahdesta alivuokratusta lentokoneesta 5,1 miljoonaa EUR. NOA maksoi summan sekä huhtikuun leasingkulut huhtikuussa 2005. |
| --- | --- |

(161)

Asiantuntijat osoittivat myös, ettei NOA maksanut joulukuun 2004 ja maaliskuun 2005 lopun välisenä aikana hallitukselle mitään kahdesta hallitukselta alivuokratusta A340-lentokoneesta. Maaliskuun 2005 lopussa NOA oli hallitukselle velkaa näistä kahdesta alivuokratusta lentokoneesta 5,1 miljoonaa EUR. NOA maksoi summan sekä huhtikuun leasingkulut huhtikuussa 2005.

5.3.4   SPATOSIMO

| (162) | Asiantuntijat kertoivat, että joulukuun 2003, jolloin NOA aloitti toimintansa, ja 31 päivän joulukuuta 2004 välillä NOA keräsi asiakkailtaan lentoasemaveroa [...] miljoonaa EUR ja maksoi veroviranomaisille [...] miljoonaa EUR. Maaliskuussa 2004 sekä kesäkuusta 2004 syyskuuhun 2004 maksut veroviranomaisille suoritettiin ajallaan (perintää seuraavan kuukauden 20 päivään mennessä). Muina joulukuun 2003 ja maaliskuun 2005 välisinä kuukausina maksut suoritettiin 1–5 kuukautta myöhässä. Joulukuun 31 päivänä 2004 velan kokonaissumma, [...] miljoonaa EUR, vastasi noin kolmen kuukauden aikana kerättyjä veroja. Maaliskuun 31 päivänä 2005 lentoasemaveroja oli erääntynyt maksettavaksi yhteensä [...] miljoonaa EUR, mikä vastasi noin 2,5 kuukauden aikana kerättyjä veroja. |
| --- | --- |

(162)

Asiantuntijat kertoivat, että joulukuun 2003, jolloin NOA aloitti toimintansa, ja 31 päivän joulukuuta 2004 välillä NOA keräsi asiakkailtaan lentoasemaveroa [...] miljoonaa EUR ja maksoi veroviranomaisille [...] miljoonaa EUR. Maaliskuussa 2004 sekä kesäkuusta 2004 syyskuuhun 2004 maksut veroviranomaisille suoritettiin ajallaan (perintää seuraavan kuukauden 20 päivään mennessä). Muina joulukuun 2003 ja maaliskuun 2005 välisinä kuukausina maksut suoritettiin 1–5 kuukautta myöhässä. Joulukuun 31 päivänä 2004 velan kokonaissumma, [...] miljoonaa EUR, vastasi noin kolmen kuukauden aikana kerättyjä veroja. Maaliskuun 31 päivänä 2005 lentoasemaveroja oli erääntynyt maksettavaksi yhteensä [...] miljoonaa EUR, mikä vastasi noin 2,5 kuukauden aikana kerättyjä veroja.

5.3.5   NOA:N MAKSUT OAS:LLE MAAHUOLINNASTA JA TEKNISESTÄ TUESTA

| (163) | Koska NOA käsittää vain OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastot, se ei kykene hoitamaan itse muita tehtäviä, joita lentoyhtiön toiminnan harjoittaminen edellyttää (linjahuolto, tankkaus, maahuolinta jne.), vaan sen on ostettava nämä palvelut. Komissio antoi ulkopuoliselle asiantuntijalle tehtäväksi tarkistaa Kreikan viranomaisten väite, jonka mukaan NOA maksoi näistä palveluista markkinahinnan ja sopimukset oli näin ollen tehty tavanomaisin markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(163)

Koska NOA käsittää vain OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastot, se ei kykene hoitamaan itse muita tehtäviä, joita lentoyhtiön toiminnan harjoittaminen edellyttää (linjahuolto, tankkaus, maahuolinta jne.), vaan sen on ostettava nämä palvelut. Komissio antoi ulkopuoliselle asiantuntijalle tehtäväksi tarkistaa Kreikan viranomaisten väite, jonka mukaan NOA maksoi näistä palveluista markkinahinnan ja sopimukset oli näin ollen tehty tavanomaisin markkinaehdoin.

| (164) | Asiantuntijat ilmoittivat NOA:n ja OAS:n (OAv ja Olympic Catering S.A. mukaan luettuina) tehneen seitsemän erilaista palvelusopimusta, jotka käsittivät maahuolinnan, teknisen huollon, lastin ja postin käsittelyn, varastonhallinnan, taloushallinnon tuen ja konsultoinnin, henkilöstön koulutuksen sekä yleiset lentoreittien ohjelmointipalvelut, tietotekniikka- ja televiestintäpalvelut sekä ateriapalvelut. Asiantuntijat havaitsivat, että OAG:hen kuuluvat yhtiöt tarjosivat vuonna 2004 NOA:lle palveluja noin [...] miljoonan EUR arvosta. NOA:n ja OAG:n väliset tärkeimmät palvelusopimukset koskevat maahuolintaa ja huoltopalveluja. OAG hoitaa NOA:n maahuolinnasta [...] prosenttia ja huollon kokonaan. Vuoden 2004 sopimushinnat perustuivat reittilentotoimintaan ja olivat [...] miljoonaa EUR maahuolinnan ja [...] miljoonaa EUR huollon osalta. |
| --- | --- |

(164)

Asiantuntijat ilmoittivat NOA:n ja OAS:n (OAv ja Olympic Catering S.A. mukaan luettuina) tehneen seitsemän erilaista palvelusopimusta, jotka käsittivät maahuolinnan, teknisen huollon, lastin ja postin käsittelyn, varastonhallinnan, taloushallinnon tuen ja konsultoinnin, henkilöstön koulutuksen sekä yleiset lentoreittien ohjelmointipalvelut, tietotekniikka- ja televiestintäpalvelut sekä ateriapalvelut. Asiantuntijat havaitsivat, että OAG:hen kuuluvat yhtiöt tarjosivat vuonna 2004 NOA:lle palveluja noin [...] miljoonan EUR arvosta. NOA:n ja OAG:n väliset tärkeimmät palvelusopimukset koskevat maahuolintaa ja huoltopalveluja. OAG hoitaa NOA:n maahuolinnasta [...] prosenttia ja huollon kokonaan. Vuoden 2004 sopimushinnat perustuivat reittilentotoimintaan ja olivat [...] miljoonaa EUR maahuolinnan ja [...] miljoonaa EUR huollon osalta.

| (165) | Komission asiantuntijat tutkivat hintoja, joita OAG oli perinyt NOA:lta ja muilta lentoyhtiöiltä. Vaikka maahuolintapalveluista peritty hinta oli alhaisempi, NOA:n johto selitti tämän johtuvan kaupallisista syistä, sillä suurimpana asiakkaana NOA sai määräalennuksia. Ateriapalveluista NOA näyttää maksaneen markkinahinnan. Teknisten huoltopalvelujen kohdalla NOA:n veloitusperuste erosi muiden asiakkaiden veloitusperusteesta, joten hintoja ei voi vertailla mielekkäällä tavalla. NOA:n johto totesi katsovansa, että kaikkien OA:n tarjoamien palvelujen hinnat oli neuvoteltu tavanomaisin markkinaehdoin ja että ne vastasivat käypää markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(165)

Komission asiantuntijat tutkivat hintoja, joita OAG oli perinyt NOA:lta ja muilta lentoyhtiöiltä. Vaikka maahuolintapalveluista peritty hinta oli alhaisempi, NOA:n johto selitti tämän johtuvan kaupallisista syistä, sillä suurimpana asiakkaana NOA sai määräalennuksia. Ateriapalveluista NOA näyttää maksaneen markkinahinnan. Teknisten huoltopalvelujen kohdalla NOA:n veloitusperuste erosi muiden asiakkaiden veloitusperusteesta, joten hintoja ei voi vertailla mielekkäällä tavalla. NOA:n johto totesi katsovansa, että kaikkien OA:n tarjoamien palvelujen hinnat oli neuvoteltu tavanomaisin markkinaehdoin ja että ne vastasivat käypää markkina-arvoa.

5.3.6   MAKSUT AIA:LLE

| (166) | AIA on Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentamisesta, toiminnasta ja kehittämisestä vastaava yhtiö, josta valtio omistaa 55 prosenttia. Vaikka valtio omistaakin yhtiöstä enemmistön, yhtiö harjoittaa liiketoimintaansa yksityisyrityksen tapaan lentoaseman kehittämissopimuksen nojalla, eikä siihen sovelleta Kreikan valtion hallinnassa olevista yksiköistä annettuja lakeja. |
| --- | --- |

(166)

AIA on Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentamisesta, toiminnasta ja kehittämisestä vastaava yhtiö, josta valtio omistaa 55 prosenttia. Vaikka valtio omistaakin yhtiöstä enemmistön, yhtiö harjoittaa liiketoimintaansa yksityisyrityksen tapaan lentoaseman kehittämissopimuksen nojalla, eikä siihen sovelleta Kreikan valtion hallinnassa olevista yksiköistä annettuja lakeja.

| (167) | AIA oli/on OA:n/NOA:n suurin laskuttaja: vuotuiset maksut AIA:lle ovat noin 60 miljoonaa EUR. Koska AIA:n maksut muodostavat merkittävän osan NOA:n kustannuspohjasta, komission asiantuntijoiden oli tutkittava NOA:n ja AIA:n suhdetta selvittääkseen, hyötyykö lentoyhtiö suotuisammista ehdoista, joita voitaisiin pitää epäsuorana valtiontukena. Asiantuntijat onnistuivat selvittämään, että NOA:n toiminnan aloittamisesta toukokuun 19 päivään 2005 asti sen velat ja maksut AIA:lle olivat seuraavanlaiset:








  [...] | [...] | [...] | [...] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] | [...] |

(167)

AIA oli/on OA:n/NOA:n suurin laskuttaja: vuotuiset maksut AIA:lle ovat noin 60 miljoonaa EUR. Koska AIA:n maksut muodostavat merkittävän osan NOA:n kustannuspohjasta, komission asiantuntijoiden oli tutkittava NOA:n ja AIA:n suhdetta selvittääkseen, hyötyykö lentoyhtiö suotuisammista ehdoista, joita voitaisiin pitää epäsuorana valtiontukena. Asiantuntijat onnistuivat selvittämään, että NOA:n toiminnan aloittamisesta toukokuun 19 päivään 2005 asti sen velat ja maksut AIA:lle olivat seuraavanlaiset:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (168) | Asiantuntijat kertoivat AIA:n veloittavan lentoyhtiöiltä maksuja useista erilaisista lentoaseman tarjoamista palveluista, kuten lentokoneiden laskeutumisesta ja pysäköinnistä, turvallisuudesta ja maahuolintainfrastruktuurista. Maksut perustuvat vakiohintoihin, jotka vahvistetaan kesäkuulta 2003 peräisin olevissa AIA:n asiakkaiden käyttöehtoja ja liikennemaksuja koskevissa ohjeissa. Maksuaika on normaalisti 20 kalenteripäivää. Viivästyskorko on Euribor + 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(168)

Asiantuntijat kertoivat AIA:n veloittavan lentoyhtiöiltä maksuja useista erilaisista lentoaseman tarjoamista palveluista, kuten lentokoneiden laskeutumisesta ja pysäköinnistä, turvallisuudesta ja maahuolintainfrastruktuurista. Maksut perustuvat vakiohintoihin, jotka vahvistetaan kesäkuulta 2003 peräisin olevissa AIA:n asiakkaiden käyttöehtoja ja liikennemaksuja koskevissa ohjeissa. Maksuaika on normaalisti 20 kalenteripäivää. Viivästyskorko on Euribor + 3 prosenttia.

| (169) | Komission asiantuntijat saivat selville, että NOA teki vuoden 2004 lopussa AIA:n kanssa maksujärjestelysopimuksen, jonka nojalla NOA sai AIA:n laskuille maksuaikaa 45 päivää AIA:n normaalien ehtojen mukaisten 20 päivän sijasta. Pidennettyä maksuaikaa sovellettiin heinäkuun 1 päivästä 2004helmikuun 28 päivään 2005. Maksuajan pidentäminen edellytti sitä, että NOA:n oli kiinnitettävä AIA:n hyväksi kaksi [...] -lentokonetta, joiden vakuusarvo oli enintään [...] miljoonaa EUR. Joulukuun 31 päivänä 2004 velkaa oli noin neljän kuukauden maksujen edestä ja toukokuussa 2005 noin viiden kuukauden maksujen edestä, mikä ylitti selvästi maksujärjestelysopimuksen mukaisen 45 päivän maksuehdon. |
| --- | --- |

(169)

Komission asiantuntijat saivat selville, että NOA teki vuoden 2004 lopussa AIA:n kanssa maksujärjestelysopimuksen, jonka nojalla NOA sai AIA:n laskuille maksuaikaa 45 päivää AIA:n normaalien ehtojen mukaisten 20 päivän sijasta. Pidennettyä maksuaikaa sovellettiin heinäkuun 1 päivästä 2004helmikuun 28 päivään 2005. Maksuajan pidentäminen edellytti sitä, että NOA:n oli kiinnitettävä AIA:n hyväksi kaksi [...] -lentokonetta, joiden vakuusarvo oli enintään [...] miljoonaa EUR. Joulukuun 31 päivänä 2004 velkaa oli noin neljän kuukauden maksujen edestä ja toukokuussa 2005 noin viiden kuukauden maksujen edestä, mikä ylitti selvästi maksujärjestelysopimuksen mukaisen 45 päivän maksuehdon.

| (170) | Huhtikuun 22 päivänä 2005 NOA teki AIA:n kanssa uuden velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi [...] miljoonan EUR velasta, joka sillä oli tuona päivänä, [...] miljoonaa EUR. Tähän sisältyi [...] miljoonan EUR lisävakuus. Tässä sopimuksessa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista muuttuvista kuukausittaisista maksuista. [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaa EUR tulisi julkisen palvelun velvoitteista saatavista tuloista. [...] miljoonan EUR vakuudeksi kahteen [...] -lentokoneeseen ja neljään moottoriin tehtiin ensisijaiset kiinnitykset. |
| --- | --- |

(170)

Huhtikuun 22 päivänä 2005 NOA teki AIA:n kanssa uuden velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi [...] miljoonan EUR velasta, joka sillä oli tuona päivänä, [...] miljoonaa EUR. Tähän sisältyi [...] miljoonan EUR lisävakuus. Tässä sopimuksessa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista muuttuvista kuukausittaisista maksuista. [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaa EUR tulisi julkisen palvelun velvoitteista saatavista tuloista. [...] miljoonan EUR vakuudeksi kahteen [...] -lentokoneeseen ja neljään moottoriin tehtiin ensisijaiset kiinnitykset.

| (171) | Edellä esitettyjen tietojen perusteella asiantuntijat katsoivat, että se, että AIA salli [...] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitettyjen tietojen perusteella asiantuntijat katsoivat, että se, että AIA salli [...] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet.

6.   TUEN ARVIOIMINEN

6.1   ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

| (172) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(172)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (173) | Valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista suoraan tai välillisesti rahoitettu etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla. |
| --- | --- |

(173)

Valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista suoraan tai välillisesti rahoitettu etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla.

| (174) | Tämä päätös koskee vain vuoden 2002 päätöksen jälkeen myönnettyä tukea. Se ei koske minkään nyt kyseessä olevien yhtiöiden osakkeisiin tai omaisuuteen kohdistuviin tuleviin liiketoimiin liittyviä mahdollisia valtiontukiosuuksia. |
| --- | --- |

(174)

Tämä päätös koskee vain vuoden 2002 päätöksen jälkeen myönnettyä tukea. Se ei koske minkään nyt kyseessä olevien yhtiöiden osakkeisiin tai omaisuuteen kohdistuviin tuleviin liiketoimiin liittyviä mahdollisia valtiontukiosuuksia.

| (175) | EY:n perustamissopimuksen 228 artiklassa määrätään, että jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, jäsenvaltion on toteutettava yhteisöjen tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä tapauksessa vuoden 2002 päätöksessä tuki katsottiin laittomaksi ja soveltumattomaksi yhteismarkkinoille. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa, ettei jäsenvaltio ollut toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(175)

EY:n perustamissopimuksen 228 artiklassa määrätään, että jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, jäsenvaltion on toteutettava yhteisöjen tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä tapauksessa vuoden 2002 päätöksessä tuki katsottiin laittomaksi ja soveltumattomaksi yhteismarkkinoille. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa, ettei jäsenvaltio ollut toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä.

| (176) | Perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jos komissio katsoo, että jäsenvaltio, jota asia koskee, ei ole toteuttanut näitä toimenpiteitä, komissio antaa, varattuaan ensin tuolle valtiolle tilaisuuden esittää huomautuksensa (lähettämällä virallisen ilmoituksen), sellaisen lausunnon perusteluineen, jossa täsmennetään, miltä osin asianomainen jäsenvaltio ei ole noudattanut yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota. |
| --- | --- |

(176)

Perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jos komissio katsoo, että jäsenvaltio, jota asia koskee, ei ole toteuttanut näitä toimenpiteitä, komissio antaa, varattuaan ensin tuolle valtiolle tilaisuuden esittää huomautuksensa (lähettämällä virallisen ilmoituksen), sellaisen lausunnon perusteluineen, jossa täsmennetään, miltä osin asianomainen jäsenvaltio ei ole noudattanut yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota.

6.2   TUEN OLEMASSAOLO

| (177) | Komissio on tutkinut tarkkaan ja perusteellisesti paitsi menettelyn aikana vastaanottamansa huomautukset myös Kreikan huomiot ja asiantuntijoiden huomiot, jotka koskivat OA:n rakenneuudistusta sekä OA:n ja NOA:n toimintaa rakenneuudistuksen jälkeen. Näin ollen se on päättänyt arvioida tuen olemassaoloa neljän pääkohdan perusteella, jotka ovat i) itse rakenneuudistus, ii) se, onko NOA saanut muuta valtiontukea vuodesta 2003 alkaen, iii) 130 miljoonan EUR myöntäminen OA:lle sekä iv) se, onko OA saanut muuta valtiontukea. |
| --- | --- |

(177)

Komissio on tutkinut tarkkaan ja perusteellisesti paitsi menettelyn aikana vastaanottamansa huomautukset myös Kreikan huomiot ja asiantuntijoiden huomiot, jotka koskivat OA:n rakenneuudistusta sekä OA:n ja NOA:n toimintaa rakenneuudistuksen jälkeen. Näin ollen se on päättänyt arvioida tuen olemassaoloa neljän pääkohdan perusteella, jotka ovat i) itse rakenneuudistus, ii) se, onko NOA saanut muuta valtiontukea vuodesta 2003 alkaen, iii) 130 miljoonan EUR myöntäminen OA:lle sekä iv) se, onko OA saanut muuta valtiontukea.

i)   Millainen joulukuussa 2003 toteutettu OAG:n rakennusuudistus oli luonteeltaan?

| (178) | Vaikuttaa siltä, että kun Kreikan viranomaiset laativat ja panivat täytäntöön lain 3185/2003, niiden tarkoituksena oli, että OAG:n lentotoimintaosastot voisivat uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa, jotta yksityistäminen toteutettaisiin. Siksi komission on tarkasteltava OA:n ja NOA:n välistä suhdetta. NOA muodostettiin OA:n lentotoimintaosastoista, ja se jatkaa OA:n keskeistä lentotoimintaa. Kaikki OA:n lentokoneet siirrettiin aluksi NOA:han, ja tällä hetkellä NOA lentää 40 koneella – kun taas aiemmin OA lensi 43 koneella – samoilla reiteillä ja käyttäen samaa henkilökuntaa. Reittejä koskevasta kysymyksestä todettakoon, että reittiverkosto, julkisen palvelun velvoitteita koskevat sopimukset sekä oikeudet OA:n aiemmin liikennöimiin kahdenvälisiin lentoreitteihin EU:n ulkopuolisiin maihin siirtyivät NOA:lle ”perimysoikeuden” nojalla. Kuten edellä on mainittu, NOA perustettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla. Kyseiset säännökset koskevat nimenomaan OA:ta/NOA:ta, ja niissä säädetään Kreikan yhtiölainsäädännön yleisten säännösten soveltamista koskevasta poikkeuksesta. |
| --- | --- |

(178)

Vaikuttaa siltä, että kun Kreikan viranomaiset laativat ja panivat täytäntöön lain 3185/2003, niiden tarkoituksena oli, että OAG:n lentotoimintaosastot voisivat uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa, jotta yksityistäminen toteutettaisiin. Siksi komission on tarkasteltava OA:n ja NOA:n välistä suhdetta. NOA muodostettiin OA:n lentotoimintaosastoista, ja se jatkaa OA:n keskeistä lentotoimintaa. Kaikki OA:n lentokoneet siirrettiin aluksi NOA:han, ja tällä hetkellä NOA lentää 40 koneella – kun taas aiemmin OA lensi 43 koneella – samoilla reiteillä ja käyttäen samaa henkilökuntaa. Reittejä koskevasta kysymyksestä todettakoon, että reittiverkosto, julkisen palvelun velvoitteita koskevat sopimukset sekä oikeudet OA:n aiemmin liikennöimiin kahdenvälisiin lentoreitteihin EU:n ulkopuolisiin maihin siirtyivät NOA:lle ”perimysoikeuden” nojalla. Kuten edellä on mainittu, NOA perustettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla. Kyseiset säännökset koskevat nimenomaan OA:ta/NOA:ta, ja niissä säädetään Kreikan yhtiölainsäädännön yleisten säännösten soveltamista koskevasta poikkeuksesta.

| (179) | Esillä olevassa tapauksessa jakautuminen on johtanut siihen, että jo entisestään voimakkaasti velkaantuneesta OA:sta (jonka komissio totesi aikaisemmin saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea) on irrotettu sen tuloja tuottavat lentotoimintaosastot, samalla kun vain hyvin pieni osa vastaavista veloista on siirretty. Kaikki pitkäaikaiset velat on jätetty NOA:ta edeltäneille yrityksille ja NOA:han on siirretty vain yhden kuukauden osuus veroista, sosiaaliturvamaksuista ja muista maksuista, jotka OAG:n pitäisi maksaa Kreikan valtiolle. Sen lisäksi, että OA:lla oli verovelkaa suoraan Kreikan valtiolle, OA oli jakautumispäivänä AIA:lle velkaa noin 93 miljoonaa EUR. Siirtoon sovellettujen ehtojen nojalla tästä velasta ei siirretty minkäänlaista osuutta NOA:lle, vaan velka jäi OA:lle. |
| --- | --- |

(179)

Esillä olevassa tapauksessa jakautuminen on johtanut siihen, että jo entisestään voimakkaasti velkaantuneesta OA:sta (jonka komissio totesi aikaisemmin saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea) on irrotettu sen tuloja tuottavat lentotoimintaosastot, samalla kun vain hyvin pieni osa vastaavista veloista on siirretty. Kaikki pitkäaikaiset velat on jätetty NOA:ta edeltäneille yrityksille ja NOA:han on siirretty vain yhden kuukauden osuus veroista, sosiaaliturvamaksuista ja muista maksuista, jotka OAG:n pitäisi maksaa Kreikan valtiolle. Sen lisäksi, että OA:lla oli verovelkaa suoraan Kreikan valtiolle, OA oli jakautumispäivänä AIA:lle velkaa noin 93 miljoonaa EUR. Siirtoon sovellettujen ehtojen nojalla tästä velasta ei siirretty minkäänlaista osuutta NOA:lle, vaan velka jäi OA:lle.

| (180) | Lisäksi komissio katsoo, että laissa 3185/2003 tarkoitetun yksityistämisen edetessä ajan mittaan jo entisestään voimakkaasti velkaantuneelle OAG:lle ei jää lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jää hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. Siksi on entistäkin epätodennäköisempää, että se maksaisi vuoden 2002 päätöksen mukaisesti yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisin. Tämän jälkeen Kreikan viranomaiset soveltavat maksukyvyttömyyssäännöksiä OA:han ja OAv:hen ja nämä yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi. Komissio huomauttaa, että koska Kreikka omistaa sekä OA:n että NOA:n kokonaan, NOA:n perustamisessa ei ollut niinkään kyse rakenneuudistuksesta kuin pikemminkin keinotekoisesta konsernin sisäisestä uudelleenjärjestelystä. Tämä näkemys saa tukea tarkasteltaessa lakia 3185/2003, jossa NOA:ta ”suojellaan” normaalisti sovellettavilta Kreikan siviili- ja kauppalain säännöksiltä sikäli kuin kyse on OA:lle ennen lentotoimintayksikön siirtoa syntyneistä veloista. Tämä viittaa siihen, että silloinkin, jos tätä lakia ei olisi, kansallisen lainsäädännön normaalien säännösten perusteella näiden yhtiöiden välillä katsottaisiin olevan ”jatkumo”. |
| --- | --- |

(180)

Lisäksi komissio katsoo, että laissa 3185/2003 tarkoitetun yksityistämisen edetessä ajan mittaan jo entisestään voimakkaasti velkaantuneelle OAG:lle ei jää lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jää hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. Siksi on entistäkin epätodennäköisempää, että se maksaisi vuoden 2002 päätöksen mukaisesti yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisin. Tämän jälkeen Kreikan viranomaiset soveltavat maksukyvyttömyyssäännöksiä OA:han ja OAv:hen ja nämä yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi. Komissio huomauttaa, että koska Kreikka omistaa sekä OA:n että NOA:n kokonaan, NOA:n perustamisessa ei ollut niinkään kyse rakenneuudistuksesta kuin pikemminkin keinotekoisesta konsernin sisäisestä uudelleenjärjestelystä. Tämä näkemys saa tukea tarkasteltaessa lakia 3185/2003, jossa NOA:ta ”suojellaan” normaalisti sovellettavilta Kreikan siviili- ja kauppalain säännöksiltä sikäli kuin kyse on OA:lle ennen lentotoimintayksikön siirtoa syntyneistä veloista. Tämä viittaa siihen, että silloinkin, jos tätä lakia ei olisi, kansallisen lainsäädännön normaalien säännösten perusteella näiden yhtiöiden välillä katsottaisiin olevan ”jatkumo”.

| (181) | Komissio huomauttaa myös, että Kreikka tunnusti nimenomaisesti pitävänsä NOA:ta OA:n seuraajayrityksenä komissiolle lähettämässään 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä, jossa se totesi NOA:n olevan OA:n ”seuraajayritys” takaisinperintäasioissa. |
| --- | --- |

(181)

Komissio huomauttaa myös, että Kreikka tunnusti nimenomaisesti pitävänsä NOA:ta OA:n seuraajayrityksenä komissiolle lähettämässään 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä, jossa se totesi NOA:n olevan OA:n ”seuraajayritys” takaisinperintäasioissa.

| (182) | Asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli myös rakenneuudistuksen olennaista näkökohtaa, varallisuuden siirtoa NOA:han. Tuomioistuin katsoi (16), että Olympic Airwaysin koko varallisuuden siirtäminen ”velattomana Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle [...] oli siten rakentunut, että se aiheutti sen, ettei entisen Olympic Airways -yhtiön velkojen takaisinperintä Olympic Airlines -nimiseltä uudelta yhtiöltä ollut kansallisen oikeuden mukaan mahdollista”. Se lisäsi, että ”tällä toimenpiteellä on estetty päätöksen 2003/372/EY (vuoden 2002 päätöksen) tosiasiallinen täytäntöönpano ja sen tuen takaisinperintä, jolla Kreikan valtio oli tukenut tuon yhtiön liiketoimintaa. Tästä syystä päätöksen tavoitteen, joka on palauttaa vääristymätön kilpailutilanne siviili-ilmailualalle, toteutuminen on vakavasti vaarantunut.” Siispä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että rakenneuudistuksen perimmäisenä tarkoituksena oli erottaa OA:n lentotoimintaosastot keinotekoisesti menneisyyden taakoista. |
| --- | --- |

(182)

Asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli myös rakenneuudistuksen olennaista näkökohtaa, varallisuuden siirtoa NOA:han. Tuomioistuin katsoi (16), että Olympic Airwaysin koko varallisuuden siirtäminen ”velattomana Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle [...] oli siten rakentunut, että se aiheutti sen, ettei entisen Olympic Airways -yhtiön velkojen takaisinperintä Olympic Airlines -nimiseltä uudelta yhtiöltä ollut kansallisen oikeuden mukaan mahdollista”. Se lisäsi, että ”tällä toimenpiteellä on estetty päätöksen 2003/372/EY (vuoden 2002 päätöksen) tosiasiallinen täytäntöönpano ja sen tuen takaisinperintä, jolla Kreikan valtio oli tukenut tuon yhtiön liiketoimintaa. Tästä syystä päätöksen tavoitteen, joka on palauttaa vääristymätön kilpailutilanne siviili-ilmailualalle, toteutuminen on vakavasti vaarantunut.” Siispä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että rakenneuudistuksen perimmäisenä tarkoituksena oli erottaa OA:n lentotoimintaosastot keinotekoisesti menneisyyden taakoista.

| (183) | Siksi on ilmeistä, että samalla kun vuonna 2003 toteutettu OA:n rakenneuudistus, jonka yhteydessä NOA perustettiin, johti erillisen oikeushenkilön luomiseen, sen tarkoituksena oli välttää vuoden 2002 päätöksessä vaadittu takaisinperintä. Lisäksi on ilmeistä, että NOA on OA:n seuraajayhtiö ainakin siltä osin kuin kyse on jakautumista ennen myönnetyn valtiontuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(183)

Siksi on ilmeistä, että samalla kun vuonna 2003 toteutettu OA:n rakenneuudistus, jonka yhteydessä NOA perustettiin, johti erillisen oikeushenkilön luomiseen, sen tarkoituksena oli välttää vuoden 2002 päätöksessä vaadittu takaisinperintä. Lisäksi on ilmeistä, että NOA on OA:n seuraajayhtiö ainakin siltä osin kuin kyse on jakautumista ennen myönnetyn valtiontuen takaisinperinnästä.

ii)   Onko NOA saanut valtiontukea perustamisensa jälkeen?

| (184) | Kuten komission asiantuntija on todennut, NOA on tehnyt perustamisensa jälkeen jatkuvasti tappiota. Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuoduista seikoista todettakoon, että komission asiantuntijat havaitsivat NOA:n suorittaneen kaikki vaaditut Spatosimo-verot perustamisensa jälkeen. Sen sijaan komissiolla ei ole riittävästi tietoa OA:n NOA:lle tarjoamista maahuolinta- ja huoltopalveluista, jotta se voisi ottaa kantaa siihen, sisältyykö niihin valtiontukea. NOA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n hoitaneen velvoitteensa lukuun ottamatta muutamia maksuviivästyksiä (jotka johtivat sakkoihin). |
| --- | --- |

(184)

Kuten komission asiantuntija on todennut, NOA on tehnyt perustamisensa jälkeen jatkuvasti tappiota. Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuoduista seikoista todettakoon, että komission asiantuntijat havaitsivat NOA:n suorittaneen kaikki vaaditut Spatosimo-verot perustamisensa jälkeen. Sen sijaan komissiolla ei ole riittävästi tietoa OA:n NOA:lle tarjoamista maahuolinta- ja huoltopalveluista, jotta se voisi ottaa kantaa siihen, sisältyykö niihin valtiontukea. NOA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n hoitaneen velvoitteensa lukuun ottamatta muutamia maksuviivästyksiä (jotka johtivat sakkoihin).

| (185) | Näin ollen komissio toteaa, ettei NOA ole saanut Spatosimo-maksuihin, verovelvoitteisiin tai sosiaaliturvamaksuihin liittyvää valtiontukea perustamisensa jälkeen. Yhtiön kirjanpitoa tutkiessaan asiantuntijat kuitenkin havaitsivat NOA:n hyötyneen kahdessa tapauksessa toimittajiensa suotuisista ehdoista. |
| --- | --- |

(185)

Näin ollen komissio toteaa, ettei NOA ole saanut Spatosimo-maksuihin, verovelvoitteisiin tai sosiaaliturvamaksuihin liittyvää valtiontukea perustamisensa jälkeen. Yhtiön kirjanpitoa tutkiessaan asiantuntijat kuitenkin havaitsivat NOA:n hyötyneen kahdessa tapauksessa toimittajiensa suotuisista ehdoista.

| (186) | Ensimmäinen niistä koskee lentokoneiden leasingsopimuksia: NOA alivuokraa lentokoneita OA:lta ja OAv:ltä sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan valtiolta. Kuten komission asiantuntija on osoittanut, alivuokraushinnat ovat kaikissa tapauksissa päävuokraajille maksettuja päävuokria matalammat. Neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa Kreikan valtiolle aiheutuu joka kuukausi kustakin lentokoneesta 250 000–350 000 EUR tappiot. OA:n NOA:lle alivuokraamien lentokoneiden tapauksessa NOA:n maksaman hinnan ja OA:n maksaman hinnan välinen erotus tarkoittaa sitä, että OA teki vuonna 2004 tappiota 37,6 miljoonaa EUR (55 prosenttia leasingkuluista). |
| --- | --- |

(186)

Ensimmäinen niistä koskee lentokoneiden leasingsopimuksia: NOA alivuokraa lentokoneita OA:lta ja OAv:ltä sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan valtiolta. Kuten komission asiantuntija on osoittanut, alivuokraushinnat ovat kaikissa tapauksissa päävuokraajille maksettuja päävuokria matalammat. Neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa Kreikan valtiolle aiheutuu joka kuukausi kustakin lentokoneesta 250 000–350 000 EUR tappiot. OA:n NOA:lle alivuokraamien lentokoneiden tapauksessa NOA:n maksaman hinnan ja OA:n maksaman hinnan välinen erotus tarkoittaa sitä, että OA teki vuonna 2004 tappiota 37,6 miljoonaa EUR (55 prosenttia leasingkuluista).

| (187) | NOA:n ja AIA:n välistä suhdetta tutkiessaan komission asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että se, että AIA salli [...] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet. |
| --- | --- |

(187)

NOA:n ja AIA:n välistä suhdetta tutkiessaan komission asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että se, että AIA salli [...] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet.

| (188) | Tästä etuuskohtelusta komissio voi ensinnäkin todeta, että Kreikan viranomaisten päätös alivuokrata lentokoneita NOA:lle ja kärsiä siten 250 000–350 000 EUR tappio lentokonetta kohti joka kuukausi, vastaa selvästi valtion varojen siirtämistä NOA:lle. Tällä toimenpiteellä kevennetään kustannuksia, jotka NOA joutuisi muutoin kantamaan. Toimenpide on sikäli erityinen, että se kohdistuu suoraan NOA:han ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska NOA toimii täysin vapailla lentoliikennemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(188)

Tästä etuuskohtelusta komissio voi ensinnäkin todeta, että Kreikan viranomaisten päätös alivuokrata lentokoneita NOA:lle ja kärsiä siten 250 000–350 000 EUR tappio lentokonetta kohti joka kuukausi, vastaa selvästi valtion varojen siirtämistä NOA:lle. Tällä toimenpiteellä kevennetään kustannuksia, jotka NOA joutuisi muutoin kantamaan. Toimenpide on sikäli erityinen, että se kohdistuu suoraan NOA:han ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska NOA toimii täysin vapailla lentoliikennemarkkinoilla.

| (189) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tapauksia ei eroteta toisistaan sen mukaan, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai määrittämät julkiset tai yksityiset elimet kyseisen tuen (17). Jotta etuja voidaan kuitenkin pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, niiden on yhtäältä oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja (18) ja toisaalta niiden on johduttava valtiosta (19). |
| --- | --- |

(189)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tapauksia ei eroteta toisistaan sen mukaan, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai määrittämät julkiset tai yksityiset elimet kyseisen tuen (17). Jotta etuja voidaan kuitenkin pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, niiden on yhtäältä oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja (18) ja toisaalta niiden on johduttava valtiosta (19).

| (190) | Siksi komission on ratkaistava, johtuvatko OA:n ja AIA:n toimet valtiosta. Kuten 192 kappaleesta käy ilmi, julkisen yrityksen toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtion toiminnasta monien seikkojen perusteella, jotka liittyvät tapauksen olosuhteisiin sekä asiayhteyteen, jossa toimenpiteet toteutettiin. |
| --- | --- |

(190)

Siksi komission on ratkaistava, johtuvatko OA:n ja AIA:n toimet valtiosta. Kuten 192 kappaleesta käy ilmi, julkisen yrityksen toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtion toiminnasta monien seikkojen perusteella, jotka liittyvät tapauksen olosuhteisiin sekä asiayhteyteen, jossa toimenpiteet toteutettiin.

| (191) | OA:n päätöksestä alivuokrata lentokoneitaan NOA:lle päävuokria selvästi edullisemmilla hinnoilla ja tehdä 37,6 miljoonan EUR tappio komissio huomauttaa, että valtio omisti sekä OA:n että NOA:n osakkeet kokonaan. Lisäksi kummankin yhtiön johtoryhmän ja hallituksen jäsenet olivat valtion nimittämiä. Näin ollen on katsottava, että OA ja NOA olivat (ja ovat edelleen) valtion hallinnassa. Kreikalla oli mahdollisuus käyttää suoraan ja välillisesti (OA:n suurimpana velkojana) määräysvaltaa kummassakin yhtiössä. Siten OA:n päätös alivuokrata NOA:lle lentokoneita ei ollut itsenäisen yrityksen päätös. |
| --- | --- |

(191)

OA:n päätöksestä alivuokrata lentokoneitaan NOA:lle päävuokria selvästi edullisemmilla hinnoilla ja tehdä 37,6 miljoonan EUR tappio komissio huomauttaa, että valtio omisti sekä OA:n että NOA:n osakkeet kokonaan. Lisäksi kummankin yhtiön johtoryhmän ja hallituksen jäsenet olivat valtion nimittämiä. Näin ollen on katsottava, että OA ja NOA olivat (ja ovat edelleen) valtion hallinnassa. Kreikalla oli mahdollisuus käyttää suoraan ja välillisesti (OA:n suurimpana velkojana) määräysvaltaa kummassakin yhtiössä. Siten OA:n päätös alivuokrata NOA:lle lentokoneita ei ollut itsenäisen yrityksen päätös.

| (192) | AIA:n osalta komissio huomauttaa, että vaikka Kreikka väittääkin, ettei sillä ole minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa AIA:n kaupalliseen toimintaan, Kreikan valtio omistaa AIA:n osakepääomasta 55 prosenttia ja nimittää sen yhdeksästä johtajasta neljä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (20) on maininnut myös muita seikkoja, joiden perusteella voidaan todeta, johtuuko julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide valtiosta. Tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai tavanomaista yhtiöoikeutta), viranomaisten harjoittaman, yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. Esillä olevassa tapauksessa valtio omistaa AIA:sta enemmistön, mutta AIA toimii yksityisyrityksen tavoin ja harjoittaa päivittäistä liiketoimintaansa Kreikan valtiosta riippumattomana (valtio nimittää sen yhdeksästä johtajasta vain neljä). Kun otetaan vielä huomioon, että kaikki OA:n/NOA:n velat AIA:lle maksetaan takaisin korkoineen ja niiden vakuudeksi on kiinnitetty lentokoneita, komissio ei voi katsoa lopullisesti AIA:n toimien johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(192)

AIA:n osalta komissio huomauttaa, että vaikka Kreikka väittääkin, ettei sillä ole minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa AIA:n kaupalliseen toimintaan, Kreikan valtio omistaa AIA:n osakepääomasta 55 prosenttia ja nimittää sen yhdeksästä johtajasta neljä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (20) on maininnut myös muita seikkoja, joiden perusteella voidaan todeta, johtuuko julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide valtiosta. Tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai tavanomaista yhtiöoikeutta), viranomaisten harjoittaman, yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. Esillä olevassa tapauksessa valtio omistaa AIA:sta enemmistön, mutta AIA toimii yksityisyrityksen tavoin ja harjoittaa päivittäistä liiketoimintaansa Kreikan valtiosta riippumattomana (valtio nimittää sen yhdeksästä johtajasta vain neljä). Kun otetaan vielä huomioon, että kaikki OA:n/NOA:n velat AIA:lle maksetaan takaisin korkoineen ja niiden vakuudeksi on kiinnitetty lentokoneita, komissio ei voi katsoa lopullisesti AIA:n toimien johtuvan valtiosta.

| (193) | Näin ollen ja edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että OA:n ja NOA:n väliset leasingjärjestelyt vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne suosivat yhtä yritystä vapauttamalla sen velvoitteista, jotka koituisivat muutoin sen kannettaviksi. Komissio huomauttaa myös, että asiaan liittyvät toimenpiteet vaikuttavat valtion sisäiseen kaupankäyntiin ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua näiden markkinoiden sisällä, sillä ne koskevat yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa (kuten 193 kappaleessa todetaan). Siksi komissio katsoo, että leasingjärjestelyt, joissa NOA vuokraa lentokoneita joko OA:lta tai valtiolta, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea NOA:lle. |
| --- | --- |

(193)

Näin ollen ja edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että OA:n ja NOA:n väliset leasingjärjestelyt vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne suosivat yhtä yritystä vapauttamalla sen velvoitteista, jotka koituisivat muutoin sen kannettaviksi. Komissio huomauttaa myös, että asiaan liittyvät toimenpiteet vaikuttavat valtion sisäiseen kaupankäyntiin ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua näiden markkinoiden sisällä, sillä ne koskevat yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa (kuten 193 kappaleessa todetaan). Siksi komissio katsoo, että leasingjärjestelyt, joissa NOA vuokraa lentokoneita joko OA:lta tai valtiolta, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea NOA:lle.

iii)   Minkä verran käteisennakkomaksua oli jäljellä lain 3185/2003 mukaisesti perustetulla erityistilillä, ja miten summa maksettiin ja käytettiin? Kuka hyötyi käteismaksuista?

| (194) | Tätä maksua tarkastellessaan komissio voi ensinnäkin todeta, että kyseisessä maksussa on kyse valtion varojen siirtämisestä (rahat ovat suoraan peräisin valtion määrärahoista ja niistä säädetään nimenomaisesti laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä) ja yksittäisestä toimenpiteestä, sillä se kohdistuu yksinomaan OA:han. |
| --- | --- |

(194)

Tätä maksua tarkastellessaan komissio voi ensinnäkin todeta, että kyseisessä maksussa on kyse valtion varojen siirtämisestä (rahat ovat suoraan peräisin valtion määrärahoista ja niistä säädetään nimenomaisesti laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä) ja yksittäisestä toimenpiteestä, sillä se kohdistuu yksinomaan OA:han.

| (195) | Kreikan viranomaiset väittivät, että 130 312 459 EUR maksussa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä. Sovellettavan yhteisön oikeuskäytännön mukaan julkisen sijoittajan toimintaa on verrattava sellaisen kuvitteellisen yksityissijoittajan toimintaan, jonka ratkaisuja ohjaavat pitkän aikavälin tuottomahdollisuudet (21). Pääomankorotus, jota tarvitaan yhtiön selviytymisen turvaamiseksi tilanteessa, jossa yhtiöllä on tilapäisiä vaikeuksia mutta sen toiminta voi asianmukaisten rakenneuudistustoimenpiteiden jälkeen olla jälleen kannattavaa, ei ole välttämättä tukea, jos yksityissijoittaja olisi tehnyt saman johtopäätöksen. Yhteisöjen tuomioistuin on myös todennut, ettei kyse ole tuesta, jos pääomankorotus toteutetaan ehdoin, jotka normaalissa markkinatilanteessa toimiva yksityissijoittaja voisi hyväksyä (22). |
| --- | --- |

(195)

Kreikan viranomaiset väittivät, että 130 312 459 EUR maksussa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä. Sovellettavan yhteisön oikeuskäytännön mukaan julkisen sijoittajan toimintaa on verrattava sellaisen kuvitteellisen yksityissijoittajan toimintaan, jonka ratkaisuja ohjaavat pitkän aikavälin tuottomahdollisuudet (21). Pääomankorotus, jota tarvitaan yhtiön selviytymisen turvaamiseksi tilanteessa, jossa yhtiöllä on tilapäisiä vaikeuksia mutta sen toiminta voi asianmukaisten rakenneuudistustoimenpiteiden jälkeen olla jälleen kannattavaa, ei ole välttämättä tukea, jos yksityissijoittaja olisi tehnyt saman johtopäätöksen. Yhteisöjen tuomioistuin on myös todennut, ettei kyse ole tuesta, jos pääomankorotus toteutetaan ehdoin, jotka normaalissa markkinatilanteessa toimiva yksityissijoittaja voisi hyväksyä (22).

| (196) | Kun OA:lle maksettiin 130 312 459 EUR ennakkomaksu, sen taloudellinen tilanne oli jo hyvin vaikea. Komissio on jo todennut (katso vuoden 2002 päätös) sen saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja komission päätöksessä vaadittiin tämän tuen takaisinperintää korkoineen. OA oli myös menettänyt juuri lentotoimintaosastonsa ja saanut vastattavakseen suurimman osan veloista, jotka liittyisivät normaalisti näihin osastoihin. Vuoden 2003 lopussa OA oli Kreikan valtiolle velkaa yhteensä 522 miljoonaa EUR maksamattomien verojen ja sosiaaliturvamaksujen muodossa. OA:n taloudellisen tilanteen vuoksi komission on todettava, että OA:n olisi selvästikin ollut mahdotonta saada samassa tilanteessa vastaavaa käteisennakkoa yksityissijoittajalta – varsinkin kun esillä olevassa tapauksessa ”sijoittaja” on myös OA:n suurin velkoja ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet saada perittyä summat, jotka OA on jo sille velkaa. Tällainen velkoja ei olisi sallinut tilannetta, jossa velat kasvavat, kun samanaikaisesti omaisuus, jota olisi voitu käyttää velkojen hoitoon, häviää (23). Sitä vastoin yksityinen velkoja olisi vaatinut kaikilla lain suomilla keinoilla myöhästyneiden maksujen tai takuiden maksamista. Siksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan väitettä, jonka mukaan kyseisen ennakkomaksun suorittamisessa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(196)

Kun OA:lle maksettiin 130 312 459 EUR ennakkomaksu, sen taloudellinen tilanne oli jo hyvin vaikea. Komissio on jo todennut (katso vuoden 2002 päätös) sen saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja komission päätöksessä vaadittiin tämän tuen takaisinperintää korkoineen. OA oli myös menettänyt juuri lentotoimintaosastonsa ja saanut vastattavakseen suurimman osan veloista, jotka liittyisivät normaalisti näihin osastoihin. Vuoden 2003 lopussa OA oli Kreikan valtiolle velkaa yhteensä 522 miljoonaa EUR maksamattomien verojen ja sosiaaliturvamaksujen muodossa. OA:n taloudellisen tilanteen vuoksi komission on todettava, että OA:n olisi selvästikin ollut mahdotonta saada samassa tilanteessa vastaavaa käteisennakkoa yksityissijoittajalta – varsinkin kun esillä olevassa tapauksessa ”sijoittaja” on myös OA:n suurin velkoja ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet saada perittyä summat, jotka OA on jo sille velkaa. Tällainen velkoja ei olisi sallinut tilannetta, jossa velat kasvavat, kun samanaikaisesti omaisuus, jota olisi voitu käyttää velkojen hoitoon, häviää (23). Sitä vastoin yksityinen velkoja olisi vaatinut kaikilla lain suomilla keinoilla myöhästyneiden maksujen tai takuiden maksamista. Siksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan väitettä, jonka mukaan kyseisen ennakkomaksun suorittamisessa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä.

| (197) | Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, voidaanko 130 312 459 EUR summaa pitää valtion korvauksena OA:lle omaisuudesta, jonka valtio siirsi OA:lta NOA:lle, niin kuin Kreikka aluksi väitti. Arvioidakseen väitteen paikkansapitävyyttä komission on tutkittava OA:lta NOA:lle siirretyn omaisuuden arvoa. OA:n johdon tekemän arvostuksen mukaan NOA:lle siirretyn omaisuuden arvo oli 130 312 459 EUR. Jos tämä pitää paikkansa, OA:lle maksettu summa ei ole valtiontukea, koska OA:lle ei olisi aiheutunut siitä etua. |
| --- | --- |

(197)

Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, voidaanko 130 312 459 EUR summaa pitää valtion korvauksena OA:lle omaisuudesta, jonka valtio siirsi OA:lta NOA:lle, niin kuin Kreikka aluksi väitti. Arvioidakseen väitteen paikkansapitävyyttä komission on tutkittava OA:lta NOA:lle siirretyn omaisuuden arvoa. OA:n johdon tekemän arvostuksen mukaan NOA:lle siirretyn omaisuuden arvo oli 130 312 459 EUR. Jos tämä pitää paikkansa, OA:lle maksettu summa ei ole valtiontukea, koska OA:lle ei olisi aiheutunut siitä etua.

| (198) | Tältä osin komission mielestä on merkittävää, että Olympicin omat tilintarkastajat (Deloitte & Touche) esittivät joulukuun 31 päivän 2003 tilinpäätöksessä varauksensa OA:n ja NOA:n välillä säilytettyjen ja siirrettyjen omaisuuserien arvostuksesta. Tilintarkastajat totesivat, että mainearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voi vahvistaa, minkä vuoksi he eivät anna niistä lausuntoa. |
| --- | --- |

(198)

Tältä osin komission mielestä on merkittävää, että Olympicin omat tilintarkastajat (Deloitte & Touche) esittivät joulukuun 31 päivän 2003 tilinpäätöksessä varauksensa OA:n ja NOA:n välillä säilytettyjen ja siirrettyjen omaisuuserien arvostuksesta. Tilintarkastajat totesivat, että mainearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voi vahvistaa, minkä vuoksi he eivät anna niistä lausuntoa.

| (199) | Komission asiantuntija on osoittanut komission puolesta tekemässään tutkimuksessa vakuuttavasti, että NOA:han siirretyt varat yliarvostettiin. Tästä syystä ja komission kehotuksesta asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse käyttäen sekä Kreikassa että kansainvälisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä ja tilinpäätösstandardeja. He tekivät sen johtopäätöksen, ettei NOA:lle siirretyn nettovarallisuuden arvo ollut 130 miljoonan EUR luokkaa, vaan varat pitäisi pikemminkin arvostaa noin 38 miljoonaan euroon. Komissio on tutkinut asiantuntijoiden käyttämiä tietoja ja menetelmiä huolellisesti ja on tältä osin asiantuntijoiden kanssa samaa mieltä. Siksi komissio katsoo, että siirretyn omaisuuden arvoa yliarvostettiin noin 91,5 miljoonan EUR verran. |
| --- | --- |

(199)

Komission asiantuntija on osoittanut komission puolesta tekemässään tutkimuksessa vakuuttavasti, että NOA:han siirretyt varat yliarvostettiin. Tästä syystä ja komission kehotuksesta asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse käyttäen sekä Kreikassa että kansainvälisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä ja tilinpäätösstandardeja. He tekivät sen johtopäätöksen, ettei NOA:lle siirretyn nettovarallisuuden arvo ollut 130 miljoonan EUR luokkaa, vaan varat pitäisi pikemminkin arvostaa noin 38 miljoonaan euroon. Komissio on tutkinut asiantuntijoiden käyttämiä tietoja ja menetelmiä huolellisesti ja on tältä osin asiantuntijoiden kanssa samaa mieltä. Siksi komissio katsoo, että siirretyn omaisuuden arvoa yliarvostettiin noin 91,5 miljoonan EUR verran.

| (200) | Vaikka kyseisten summien tarkka arviointi edellyttääkin kaikki varat ja velat kattavan tilintarkastuksen tekemistä, komissio voi arvioida summan olevan 91,5 miljoonan EUR luokkaa. |
| --- | --- |

(200)

Vaikka kyseisten summien tarkka arviointi edellyttääkin kaikki varat ja velat kattavan tilintarkastuksen tekemistä, komissio voi arvioida summan olevan 91,5 miljoonan EUR luokkaa.

| (201) | Tämän päätöksen pohjalta komissio huomauttaa, että yliarvostus on sikäli erityinen, että nimenomaisesti sen seurauksena OA:lle maksettiin rahaa, joka hyödytti yhtiötä, koska se oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana” (24) yhtiössä sen ”taloudellisten velvoitteiden kattamiseksi”. Lisäksi komissio huomauttaa, että tätä säännöstä tulkittiin laajasti ja että kyseisellä summalla maksettiin OA:n yleisiä toimintamenoja (yli 51 miljoonaa EUR ennakkosummasta käytettiin lentokoneiden leasingmaksuihin). |
| --- | --- |

(201)

Tämän päätöksen pohjalta komissio huomauttaa, että yliarvostus on sikäli erityinen, että nimenomaisesti sen seurauksena OA:lle maksettiin rahaa, joka hyödytti yhtiötä, koska se oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana” (24) yhtiössä sen ”taloudellisten velvoitteiden kattamiseksi”. Lisäksi komissio huomauttaa, että tätä säännöstä tulkittiin laajasti ja että kyseisellä summalla maksettiin OA:n yleisiä toimintamenoja (yli 51 miljoonaa EUR ennakkosummasta käytettiin lentokoneiden leasingmaksuihin).

| (202) | Komissio toteaa myös, että tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa valtion sisäiseen kauppaan, sillä se koskee yhtiötä, joka kilpailee muiden yhteisön yhtiöiden kanssa, varsinkin pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 15 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY (25) voimaantulosta lähtien. Direktiivin mukaan kilpailu on maahuolinnan alalla vapaata lentoasemilla, joiden vuosittainen liikennemäärä on vähintään kaksi miljoonaa matkustajaa tai 50 000 tonnia rahtia. Siksi komission on todettava, että OA:lle maksettu summa, jonka edestä NOA:lle siirretyt varat on yliarvostettu, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle maksettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(202)

Komissio toteaa myös, että tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa valtion sisäiseen kauppaan, sillä se koskee yhtiötä, joka kilpailee muiden yhteisön yhtiöiden kanssa, varsinkin pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 15 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY (25) voimaantulosta lähtien. Direktiivin mukaan kilpailu on maahuolinnan alalla vapaata lentoasemilla, joiden vuosittainen liikennemäärä on vähintään kaksi miljoonaa matkustajaa tai 50 000 tonnia rahtia. Siksi komission on todettava, että OA:lle maksettu summa, jonka edestä NOA:lle siirretyt varat on yliarvostettu, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle maksettua valtiontukea.

iv)   Onko OA (OAS) saanut valtiontukea joulukuun 2002 jälkeen?

| (203) | Kuten komission asiantuntija osoitti, sen jälkeen, kun komissio teki viimeisen OA:ta koskevan päätöksensä (12 päivänä joulukuuta 2002), ja NOA:sta eriyttämisen jälkeen OA on saanut valtiolta käteisennakkoja ja sen vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat valtiolle ovat kasvaneet. |
| --- | --- |

(203)

Kuten komission asiantuntija osoitti, sen jälkeen, kun komissio teki viimeisen OA:ta koskevan päätöksensä (12 päivänä joulukuuta 2002), ja NOA:sta eriyttämisen jälkeen OA on saanut valtiolta käteisennakkoja ja sen vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat valtiolle ovat kasvaneet.

| (204) | On selvää, että ABN Amron 36 945 357 EUR lainan takaisinmaksussa, A340-lentokoneen 11 774 684 EUR rahoitusleasingmaksuissa ja OA:lle maksetussa 8,2 miljoonan EUR suorassa käteisrahoituksessa on kyse valtion varojen siirtämisestä suoraan valtiolta OA:lle. Tämän päätöksen 7 kappaleessa esitetyistä syistä on myös selvää, että nämä toimenpiteet ovat uusia laittomia tukitoimenpiteitä, sillä niissä ei ole kyse pelkästään Kreikan valtion aiemmin antamien takuiden maksamisesta. Kuten OA:lle maksettua ”ennakkoa” tarkasteltaessa on jo todettu, vaikka valtio ja veroviranomaiset kirjaavat nämä summat saataviksi OA:lta ja ne kirjataan OA:n kirjanpitoon veroveloiksi, valtiolla on realistisesti arvioiden heikot tai olemattomat mahdollisuudet saada summia koskaan takaisin, eikä sen voida siksi sanoa toimineen rationaalisella tai kaupallisella tavalla suorittaessaan nämä maksut. |
| --- | --- |

(204)

On selvää, että ABN Amron 36 945 357 EUR lainan takaisinmaksussa, A340-lentokoneen 11 774 684 EUR rahoitusleasingmaksuissa ja OA:lle maksetussa 8,2 miljoonan EUR suorassa käteisrahoituksessa on kyse valtion varojen siirtämisestä suoraan valtiolta OA:lle. Tämän päätöksen 7 kappaleessa esitetyistä syistä on myös selvää, että nämä toimenpiteet ovat uusia laittomia tukitoimenpiteitä, sillä niissä ei ole kyse pelkästään Kreikan valtion aiemmin antamien takuiden maksamisesta. Kuten OA:lle maksettua ”ennakkoa” tarkasteltaessa on jo todettu, vaikka valtio ja veroviranomaiset kirjaavat nämä summat saataviksi OA:lta ja ne kirjataan OA:n kirjanpitoon veroveloiksi, valtiolla on realistisesti arvioiden heikot tai olemattomat mahdollisuudet saada summia koskaan takaisin, eikä sen voida siksi sanoa toimineen rationaalisella tai kaupallisella tavalla suorittaessaan nämä maksut.

| (205) | OA:n (OAS:n) vaikeaa ja yhä heikentyvää tilannetta verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta on käsitelty edellä. Vuoden 2002 lopussa OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelka oli jo suuri, 273 miljoonaa EUR. Velka on kasvanut vielä huomattavasti tämän jälkeen. Vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä tarkoittaa sitä, että sinä aikana, jota tämä päätös koskee, OA:n velka valtiolle on kasvanut 354 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

(205)

OA:n (OAS:n) vaikeaa ja yhä heikentyvää tilannetta verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta on käsitelty edellä. Vuoden 2002 lopussa OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelka oli jo suuri, 273 miljoonaa EUR. Velka on kasvanut vielä huomattavasti tämän jälkeen. Vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä tarkoittaa sitä, että sinä aikana, jota tämä päätös koskee, OA:n velka valtiolle on kasvanut 354 miljoonaa EUR.

| (206) | OA:n kasvavista veroveloista on todettava, että valtio suvaitsee itse veroviranomaistensa kautta rästissä olevien verojen ja maksujen jatkuvaa lykkäämistä ja maksamatta jättämistä. Sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava elin on Kreikan lainsäädännön (26) nojalla perustettu julkinen elin, jonka tehtävänä on hoitaa valtion valvonnassa sosiaaliturvajärjestelmää ja kerätä pakolliset sosiaaliturvamaksut. Sillä on oikeus (27) mutta ei velvollisuutta tehdä velkajärjestelysopimuksia veloista, joiden maksaminen on viivästynyt. OA:n jatkuvasti kasvava verovelka valtiolle on siis selvästikin valtiolle kuuluva asia. |
| --- | --- |

(206)

OA:n kasvavista veroveloista on todettava, että valtio suvaitsee itse veroviranomaistensa kautta rästissä olevien verojen ja maksujen jatkuvaa lykkäämistä ja maksamatta jättämistä. Sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava elin on Kreikan lainsäädännön (26) nojalla perustettu julkinen elin, jonka tehtävänä on hoitaa valtion valvonnassa sosiaaliturvajärjestelmää ja kerätä pakolliset sosiaaliturvamaksut. Sillä on oikeus (27) mutta ei velvollisuutta tehdä velkajärjestelysopimuksia veloista, joiden maksaminen on viivästynyt. OA:n jatkuvasti kasvava verovelka valtiolle on siis selvästikin valtiolle kuuluva asia.

| (207) | Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, liittyykö maksuviivästysten suvaitsemiseen valtion varojen siirtämistä. Koska valtiontueksi katsotaan paitsi selkeät etuudet myös tavanomaisia menoja pienentävät toimenpiteet, se, ettei Kreikka ole ryhtynyt toimiin periäkseen velkojaan, on selvästikin katsottava tällaiseksi varojen siirroksi. |
| --- | --- |

(207)

Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, liittyykö maksuviivästysten suvaitsemiseen valtion varojen siirtämistä. Koska valtiontueksi katsotaan paitsi selkeät etuudet myös tavanomaisia menoja pienentävät toimenpiteet, se, ettei Kreikka ole ryhtynyt toimiin periäkseen velkojaan, on selvästikin katsottava tällaiseksi varojen siirroksi.

| (208) | Koska komissio on vahvistanut valtiosta johtuvaa varojen siirtoa tapahtuneen, sen on ratkaistava, vääristääkö tällainen tuki kilpailua. Komissio katsoo, että niin suoran tuen myöntäminen kuin sekin, ettei valtio ole ryhtynyt perimään maksamattomia velkoja, antaa OA:lle merkittävää kaupallista etua sen kilpailijoihin nähden. Valtio ei ole toiminut rationaalisella ja kaupallisella tavalla suhteessaan OA:han. Tämä vääristää kilpailua sisämarkkinoihin kuuluvalla vapautetulla alalla, kuten 209 kappaleesta ilmenee. Siispä komission on todettava, että se, että valtio on suvainnut OA:n maksamattomia ja kasvavia vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkoja, sekä valtion OA:lle suorittamat maksut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(208)

Koska komissio on vahvistanut valtiosta johtuvaa varojen siirtoa tapahtuneen, sen on ratkaistava, vääristääkö tällainen tuki kilpailua. Komissio katsoo, että niin suoran tuen myöntäminen kuin sekin, ettei valtio ole ryhtynyt perimään maksamattomia velkoja, antaa OA:lle merkittävää kaupallista etua sen kilpailijoihin nähden. Valtio ei ole toiminut rationaalisella ja kaupallisella tavalla suhteessaan OA:han. Tämä vääristää kilpailua sisämarkkinoihin kuuluvalla vapautetulla alalla, kuten 209 kappaleesta ilmenee. Siispä komission on todettava, että se, että valtio on suvainnut OA:n maksamattomia ja kasvavia vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkoja, sekä valtion OA:lle suorittamat maksut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle myönnettyä valtiontukea.

6.3   TUKIEN SOVELTUVUUS

i)   NOA:lle myönnetyn tuen soveltuvuus

| (209) | Koska komissio on katsonut NOA:n saaneen valtiontukea perustamisestaan lähtien, komission on tutkittava NOA:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön. |
| --- | --- |

(209)

Koska komissio on katsonut NOA:n saaneen valtiontukea perustamisestaan lähtien, komission on tutkittava NOA:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön.

| (210) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Toimenpiteillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(210)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Toimenpiteillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (211) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei sovelleta tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

(211)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei sovelleta tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.

| (212) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(212)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan.

| (213) | Ilmailupalveluihin liittyvän alueellisen tuen tavoitteista komissio toteaa, että nämä tavoitteet on tavallisesti helpointa saavuttaa asettamalla julkisen palvelun velvoitteita. Kreikan tapauksessa valtio asettaa niitä yhtiöille, jotka tarjoavat palveluja Kreikan mantereen ja saarten välillä sekä saarten välillä, ja joissakin tapauksissa (niin sanottujen vähäliikenteisten reittien tapauksessa) valtio voi ulkoistaa ne palveluntarjoajalle, joka saa korvausta näiden palvelujen tarjoamisesta. Komissio katsoo, että julkisen palvelun velvoitteista maksaminen on yleensä tarpeellista kohdennettua tukea, ja jos liikenteenharjoittaja valitaan avointa ja syrjimätöntä menettelyä noudattaen eikä sille makseta ylikorvausta, tällainen valtiontuki ei yleensä herätä kysymyksiä yhteismarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. Näin on ollut OAv:n hoitamien sopimusten tapauksessa. Rakenneuudistuksen ehtojen mukaisesti NOA liikennöi seuraajayrityksenä tällä hetkellä näitä reittejä. Koska komissiolla oli käytettävissään vain vähän tietoja, se ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten siirtämisessä OAv:ltä NOA:lle ei ehkä noudatettu yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2408/92 (28) säädettyjä julkisen palvelun velvoitteita koskevia menettelyjä. Joka tapauksessa Kreikka ei voi vedota 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnettyjen summien osalta. |
| --- | --- |

(213)

Ilmailupalveluihin liittyvän alueellisen tuen tavoitteista komissio toteaa, että nämä tavoitteet on tavallisesti helpointa saavuttaa asettamalla julkisen palvelun velvoitteita. Kreikan tapauksessa valtio asettaa niitä yhtiöille, jotka tarjoavat palveluja Kreikan mantereen ja saarten välillä sekä saarten välillä, ja joissakin tapauksissa (niin sanottujen vähäliikenteisten reittien tapauksessa) valtio voi ulkoistaa ne palveluntarjoajalle, joka saa korvausta näiden palvelujen tarjoamisesta. Komissio katsoo, että julkisen palvelun velvoitteista maksaminen on yleensä tarpeellista kohdennettua tukea, ja jos liikenteenharjoittaja valitaan avointa ja syrjimätöntä menettelyä noudattaen eikä sille makseta ylikorvausta, tällainen valtiontuki ei yleensä herätä kysymyksiä yhteismarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. Näin on ollut OAv:n hoitamien sopimusten tapauksessa. Rakenneuudistuksen ehtojen mukaisesti NOA liikennöi seuraajayrityksenä tällä hetkellä näitä reittejä. Koska komissiolla oli käytettävissään vain vähän tietoja, se ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten siirtämisessä OAv:ltä NOA:lle ei ehkä noudatettu yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2408/92 (28) säädettyjä julkisen palvelun velvoitteita koskevia menettelyjä. Joka tapauksessa Kreikka ei voi vedota 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnettyjen summien osalta.

| (214) | Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komission on tutkittava, voidaanko tätä määräystä soveltaa esillä olevaan tilanteeseen. Tutkiessaan asiaa komission on otettava huomioon sovellettavat suuntaviivat valtiontuesta ilmailualalla (29) sekä yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (30). |
| --- | --- |

(214)

Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komission on tutkittava, voidaanko tätä määräystä soveltaa esillä olevaan tilanteeseen. Tutkiessaan asiaa komission on otettava huomioon sovellettavat suuntaviivat valtiontuesta ilmailualalla (29) sekä yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (30).

| (215) | Sen tuen osalta, jota NOA on saanut lentokoneiden alennettujen leasingkustannusten muodossa, komissio viittaa jälleen kerran ilmailualan valtiontukea koskeviin suuntaviivoihin. Suuntaviivojen 14 kohdan mukaan suora tuki toiminnan tappioiden kattamiseksi ei yleensä sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa poikkeusta valtiontuen yleiskiellosta. Suuntaviivoissa täsmennetään jäljempänä, että lentoreittien liikennöinnin suora tukeminen voidaan hyväksyä vain, kun kyse on julkisen palvelun velvoitteista ja yksittäisille kuluttajille myönnettävästä, luonteeltaan sosiaalisesta tuesta. |
| --- | --- |

(215)

Sen tuen osalta, jota NOA on saanut lentokoneiden alennettujen leasingkustannusten muodossa, komissio viittaa jälleen kerran ilmailualan valtiontukea koskeviin suuntaviivoihin. Suuntaviivojen 14 kohdan mukaan suora tuki toiminnan tappioiden kattamiseksi ei yleensä sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa poikkeusta valtiontuen yleiskiellosta. Suuntaviivoissa täsmennetään jäljempänä, että lentoreittien liikennöinnin suora tukeminen voidaan hyväksyä vain, kun kyse on julkisen palvelun velvoitteista ja yksittäisille kuluttajille myönnettävästä, luonteeltaan sosiaalisesta tuesta.

| (216) | Esillä olevassa tapauksessa tuki, jota NOA on saanut joko suoraan Kreikan valtiolta leasingsopimusten muodossa tai epäsuorasti OA:n kautta, ei kuulu kumpaankaan lentoreittien liikennöinnin hyväksyttävän tuen luokkaan. Lisäksi valtiontukea koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön (31) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu, siinä määrin kuin tukien yhteisvaikutuksesta kilpailu vääristyy huomattavasti yhteismarkkinoilla. Koska NOA on edellä esitetyistä syistä OA:n lentotoimintaosaston seuraaja ja siten seuraaja takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, NOA:lle myönnettävää uutta tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana niin kauan kuin edellistä tukea ei ole peritty takaisin. Lisäksi tuen myöntäminen rikkoo Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle ja siten myös seuraajayrityksille (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). |
| --- | --- |

(216)

Esillä olevassa tapauksessa tuki, jota NOA on saanut joko suoraan Kreikan valtiolta leasingsopimusten muodossa tai epäsuorasti OA:n kautta, ei kuulu kumpaankaan lentoreittien liikennöinnin hyväksyttävän tuen luokkaan. Lisäksi valtiontukea koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön (31) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu, siinä määrin kuin tukien yhteisvaikutuksesta kilpailu vääristyy huomattavasti yhteismarkkinoilla. Koska NOA on edellä esitetyistä syistä OA:n lentotoimintaosaston seuraaja ja siten seuraaja takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, NOA:lle myönnettävää uutta tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana niin kauan kuin edellistä tukea ei ole peritty takaisin. Lisäksi tuen myöntäminen rikkoo Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle ja siten myös seuraajayrityksille (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta).

| (217) | Vaikka Kreikan viranomaiset eivät väittäneetkään, että NOA:n perustamisensa jälkeen saamat summat olisivat peräisin rakenneuudistuksesta, ja vaikka komissio on todennut NOA:n olevan OA:n seuraajayhtiö ainakin ennen jakautumista myönnetyn valtiontuen takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, komissio täydentää tutkimustaan tarkastelemalla NOA:n saamaa tukea myös vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa. Näiden suuntaviivojen 7 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma, minkä vuoksi suuntaviivoja ei voida soveltaa tähän tukeen. |
| --- | --- |

(217)

Vaikka Kreikan viranomaiset eivät väittäneetkään, että NOA:n perustamisensa jälkeen saamat summat olisivat peräisin rakenneuudistuksesta, ja vaikka komissio on todennut NOA:n olevan OA:n seuraajayhtiö ainakin ennen jakautumista myönnetyn valtiontuen takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, komissio täydentää tutkimustaan tarkastelemalla NOA:n saamaa tukea myös vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa. Näiden suuntaviivojen 7 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma, minkä vuoksi suuntaviivoja ei voida soveltaa tähän tukeen.

| (218) | Näin ollen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnetty tuki ei täytä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeukselle asetettuja ehtoja. Komissio katsoo Kreikan myöntäneen NOA:lle laittomasti ilmoittamatonta uutta tukea tekemällä NOA:n kanssa alivuokrausta koskevia leasingsopimuksia alennushintaan. |
| --- | --- |

(218)

Näin ollen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnetty tuki ei täytä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeukselle asetettuja ehtoja. Komissio katsoo Kreikan myöntäneen NOA:lle laittomasti ilmoittamatonta uutta tukea tekemällä NOA:n kanssa alivuokrausta koskevia leasingsopimuksia alennushintaan.

a)   OA:lle myönnettyjen tukien soveltuvuus

| (219) | Koska komissio on todennut, että Kreikan valtion OA:lle maksama summa, jonka edestä NOA:han siirretyt varat on yliarvostettu, on valtiontukea, komission on tutkittava toimenpidettä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön. |
| --- | --- |

(219)

Koska komissio on todennut, että Kreikan valtion OA:lle maksama summa, jonka edestä NOA:han siirretyt varat on yliarvostettu, on valtiontukea, komission on tutkittava toimenpidettä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön.

| (220) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Niillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(220)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Niillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (221) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

(221)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.

| (222) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Vaikka Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, tätä määräystä ei voida soveltaa 211 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(222)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Vaikka Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, tätä määräystä ei voida soveltaa 211 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (223) | Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, Kreikan viranomaiset ovat pyytäneet komissiolta, että jos se katsoo, ettei ennakkomaksua voida pitää markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimenpiteenä ja että sitä on siksi pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, se tutkisi, voidaanko toimenpidettä pitää pelastamistukena. |
| --- | --- |

(223)

Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, Kreikan viranomaiset ovat pyytäneet komissiolta, että jos se katsoo, ettei ennakkomaksua voida pitää markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimenpiteenä ja että sitä on siksi pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, se tutkisi, voidaanko toimenpidettä pitää pelastamistukena.

b)   Mahdollinen pelastamistuki

| (224) | Koska kyseinen summa maksettiin joulukuun 2003 ja toukokuun 2004 välisenä aikana, asiaan sovellettavat yhteisön puitesäännöt, joiden pohjalta yhteensopivuutta koskeva ratkaisu tehdään, ovat vuonna 1999 annetut yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Vuonna 2004 annettujen pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (32) 104 kohdan mukaan vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan toimenpiteisiin, joissa tuki myönnettiin ennen lokakuun 10 päivää 2004. |
| --- | --- |

(224)

Koska kyseinen summa maksettiin joulukuun 2003 ja toukokuun 2004 välisenä aikana, asiaan sovellettavat yhteisön puitesäännöt, joiden pohjalta yhteensopivuutta koskeva ratkaisu tehdään, ovat vuonna 1999 annetut yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Vuonna 2004 annettujen pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (32) 104 kohdan mukaan vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan toimenpiteisiin, joissa tuki myönnettiin ennen lokakuun 10 päivää 2004.

c)   Vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen sovellettavuus

| (225) | Vuoden 1999 suuntaviivojen 4 kohdassa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole olemassa yhteisön määritelmää, ja lisätään, että ”komissio katsoo [...] kuitenkin, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen”. |
| --- | --- |

(225)

Vuoden 1999 suuntaviivojen 4 kohdassa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole olemassa yhteisön määritelmää, ja lisätään, että ”komissio katsoo [...] kuitenkin, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen”.

| (226) | Suuntaviivoissa todetaan myös, että yritys ”katsotaan näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta, a) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana”. |
| --- | --- |

(226)

Suuntaviivoissa todetaan myös, että yritys ”katsotaan näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta, a) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana”.

| (227) | Lisäksi 6 kohdan mukaan vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä ovat tappioiden kasvu, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvun, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, rahoituskulujen nousu ja nettovarallisuuden heikentyminen tai sen menettäminen. |
| --- | --- |

(227)

Lisäksi 6 kohdan mukaan vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä ovat tappioiden kasvu, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvun, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, rahoituskulujen nousu ja nettovarallisuuden heikentyminen tai sen menettäminen.

| (228) | Komissio huomauttaa, että OA on kroonisesti velkaantunut yhtiö, joka on jo menettänyt huomattavan osan rekisteröidystä pääomastaan. Komissio huomauttaa, että OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva velka Kreikan valtiolle kasvoi 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa 522 miljoonaan euroon vuoden 2003 lopussa, jolloin se sai ”ennakkomaksun”. Kuten edellä on todettu, yhtiö ei pystynyt saamaan lainkaan markkinatalouden ehtoihin perustuvaa rahoitusta, ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet maksaa velkansa takaisin valtiolle. Siten komissio voi todeta OA:n olevan vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(228)

Komissio huomauttaa, että OA on kroonisesti velkaantunut yhtiö, joka on jo menettänyt huomattavan osan rekisteröidystä pääomastaan. Komissio huomauttaa, että OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva velka Kreikan valtiolle kasvoi 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa 522 miljoonaan euroon vuoden 2003 lopussa, jolloin se sai ”ennakkomaksun”. Kuten edellä on todettu, yhtiö ei pystynyt saamaan lainkaan markkinatalouden ehtoihin perustuvaa rahoitusta, ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet maksaa velkansa takaisin valtiolle. Siten komissio voi todeta OA:n olevan vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys.

d)   Pelastamistuen myöntämisen ehdot

| (229) | Vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vahvistetaan pelastamistuen myöntämiselle viisi kumulatiivista ehtoa. Komission olisi tarkistettava, että kaikki ehdot täyttyvät esillä olevassa tapauksessa. |
| --- | --- |

(229)

Vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vahvistetaan pelastamistuen myöntämiselle viisi kumulatiivista ehtoa. Komission olisi tarkistettava, että kaikki ehdot täyttyvät esillä olevassa tapauksessa.

| (230) | Ensinnäkin pelastamistuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja varsinkin komission vahvistamaan viitekorkoon vähintään verrattavissa olevaa korkoa. Laina on maksettava takaisin, ja takauksen on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(230)

Ensinnäkin pelastamistuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja varsinkin komission vahvistamaan viitekorkoon vähintään verrattavissa olevaa korkoa. Laina on maksettava takaisin, ja takauksen on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle.

| (231) | Esillä olevassa tapauksessa pelastamistuki on maksettu (”ennakkomaksuksi” kutsuttuna) 130 312 450 EUR käteismaksuna, jonka Kreikka myönsi OA:lle ja OAv:lle auttaakseen näennäisesti näitä kahta yhtiötä rakenneuudistuksessa, joka johtui kummankin yhtiön lentotoimintojen siirtämisestä ja NOA:n perustamisesta. Tässä tapauksessa OA:lta ja OAv:ltä ei ole tarkoitus periä lainakorkoa, vaan tarkoituksena on, että 130 312 450 EUR summa maksetaan takaisin valtiolle suoraan NOA:n yksityistämisestä saatavista myyntituloista. Kreikka väittää, ettei tämä yhtiö kuulu OAG:n omistukseen. Ellei NOA:n myynti tuota riittävästi tuloja ”ennakkomaksun” maksamiseksi takaisin, erotuksen kattamiseksi myydään OA:n muuta omaisuutta. Siispä tässä tilanteessa ei voida katsoa, että vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen ensimmäinen ehto olisi täyttynyt. |
| --- | --- |

(231)

Esillä olevassa tapauksessa pelastamistuki on maksettu (”ennakkomaksuksi” kutsuttuna) 130 312 450 EUR käteismaksuna, jonka Kreikka myönsi OA:lle ja OAv:lle auttaakseen näennäisesti näitä kahta yhtiötä rakenneuudistuksessa, joka johtui kummankin yhtiön lentotoimintojen siirtämisestä ja NOA:n perustamisesta. Tässä tapauksessa OA:lta ja OAv:ltä ei ole tarkoitus periä lainakorkoa, vaan tarkoituksena on, että 130 312 450 EUR summa maksetaan takaisin valtiolle suoraan NOA:n yksityistämisestä saatavista myyntituloista. Kreikka väittää, ettei tämä yhtiö kuulu OAG:n omistukseen. Ellei NOA:n myynti tuota riittävästi tuloja ”ennakkomaksun” maksamiseksi takaisin, erotuksen kattamiseksi myydään OA:n muuta omaisuutta. Siispä tässä tilanteessa ei voida katsoa, että vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen ensimmäinen ehto olisi täyttynyt.

| (232) | Toiseksi tuen on ”liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle”. Kuten edellä todetaan, esillä olevassa tapauksessa kyseistä summaa ei voida varsinaisesti pitää OA:lle ja OAv:lle myönnettynä lainana, sillä sen takaisinmaksu riippuu toisen yhtiön myynnistä. Kyseinen 130 312 450 EUR summa maksettiin erissä OA:n ja OAv:n tarpeiden mukaan joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Tähän mennessä, yli vuosi myöhemmin, tätä summaa ei ole maksettu takaisin, eikä toinen ehto siten täyty. Koska kyseinen toimenpide ei täytä kahta ensimmäistä ehtoa, on tarpeetonta tarkastella, täyttääkö se kolme muuta ehtoa. |
| --- | --- |

(232)

Toiseksi tuen on ”liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle”. Kuten edellä todetaan, esillä olevassa tapauksessa kyseistä summaa ei voida varsinaisesti pitää OA:lle ja OAv:lle myönnettynä lainana, sillä sen takaisinmaksu riippuu toisen yhtiön myynnistä. Kyseinen 130 312 450 EUR summa maksettiin erissä OA:n ja OAv:n tarpeiden mukaan joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Tähän mennessä, yli vuosi myöhemmin, tätä summaa ei ole maksettu takaisin, eikä toinen ehto siten täyty. Koska kyseinen toimenpide ei täytä kahta ensimmäistä ehtoa, on tarpeetonta tarkastella, täyttääkö se kolme muuta ehtoa.

| (233) | Esillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa lisäksi, että OA:lle vuonna 2003 myönnetty tuki rikkoo myös Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Komissio katsoo, ettei kyseinen toimenpide täytä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa asetettuja ehtoja, joiden nojalla sitä voitaisiin pitää pelastamistukena. |
| --- | --- |

(233)

Esillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa lisäksi, että OA:lle vuonna 2003 myönnetty tuki rikkoo myös Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Komissio katsoo, ettei kyseinen toimenpide täytä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa asetettuja ehtoja, joiden nojalla sitä voitaisiin pitää pelastamistukena.

| (234) | Komission on myös otettava huomioon Kreikan valtion OA:lle myöntämät yhteensä lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että valtio on sallinut OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkojen kasvaa 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa, jolloin rakenneuudistus tapahtui, 627 miljoonaan euroon vuoden 2004 lopussa. Komissio on todennut edellä näiden toimenpiteiden olevan valtiontukea. Koska OA:han ei voida soveltaa 87 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia (katso 219–221 kappale), komission on arvioitava, voidaanko tähän tapaukseen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(234)

Komission on myös otettava huomioon Kreikan valtion OA:lle myöntämät yhteensä lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että valtio on sallinut OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkojen kasvaa 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa, jolloin rakenneuudistus tapahtui, 627 miljoonaan euroon vuoden 2004 lopussa. Komissio on todennut edellä näiden toimenpiteiden olevan valtiontukea. Koska OA:han ei voida soveltaa 87 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia (katso 219–221 kappale), komission on arvioitava, voidaanko tähän tapaukseen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.

| (235) | Kuten edellä on mainittu, kaikki uudet tuet OA:lle rikkovat aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Vielä tärkeämpää on se, että uutta laitonta tukea tarkasteltaessa on otettava huomioon, että OA on saanut tukea jo aikaisemmin, joten nykytilanne rikkoo selvästi tuen kertaluonteisuuden periaatetta. Tämä periaate vahvistetaan sekä ilmailualan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa että yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (33) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu. Edellä mainitut seikat osoittavat, etteivät myönnetyt uudet tuet täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksiin liittyviä ehtoja. |
| --- | --- |

(235)

Kuten edellä on mainittu, kaikki uudet tuet OA:lle rikkovat aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Vielä tärkeämpää on se, että uutta laitonta tukea tarkasteltaessa on otettava huomioon, että OA on saanut tukea jo aikaisemmin, joten nykytilanne rikkoo selvästi tuen kertaluonteisuuden periaatetta. Tämä periaate vahvistetaan sekä ilmailualan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa että yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (33) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu. Edellä mainitut seikat osoittavat, etteivät myönnetyt uudet tuet täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksiin liittyviä ehtoja.

| (236) | Näin ollen komissio katsoo, että yliarvostamalla NOA:han siirretyt varat Kreikka on myöntänyt OA:lle laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, jonka määrä vastaa yliarvostuksen määrää. Lisäksi komissio katsoo, että OA:lle myönnetyt lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että Kreikan valtio on suvainnut OA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen viivästymistä ja maksamatta jättämistä, ovat laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(236)

Näin ollen komissio katsoo, että yliarvostamalla NOA:han siirretyt varat Kreikka on myöntänyt OA:lle laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, jonka määrä vastaa yliarvostuksen määrää. Lisäksi komissio katsoo, että OA:lle myönnetyt lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että Kreikan valtio on suvainnut OA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen viivästymistä ja maksamatta jättämistä, ovat laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

7.   LUOTTAMUKSENSUOJA JA VALTIONTAKAUKSET

| (237) | A340/300-lentokoneiden neljästä rahoituslainasta sekä ABN Amron lainasta, josta Kreikka maksoi useita lyhennyksiä, on todettava, että näitä lainoja koskevat OA:lle myönnetyt valtiontakaukset ovat peräisin vuoden 2002 päätöstä edeltävältä ajalta. Kreikka väittää, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei nimenomaisesti vaadittu keskeyttämään tai perumaan takauksia, jotka Kreikan valtio oli myöntänyt OA:lle vuoden 1998 jälkeen, komissio hyväksyi epäsuorasti niiden jatkamisen ja niiden mukaisten maksujen suorittamisen. Komissio ei hyväksy tätä väitettä seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(237)

A340/300-lentokoneiden neljästä rahoituslainasta sekä ABN Amron lainasta, josta Kreikka maksoi useita lyhennyksiä, on todettava, että näitä lainoja koskevat OA:lle myönnetyt valtiontakaukset ovat peräisin vuoden 2002 päätöstä edeltävältä ajalta. Kreikka väittää, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei nimenomaisesti vaadittu keskeyttämään tai perumaan takauksia, jotka Kreikan valtio oli myöntänyt OA:lle vuoden 1998 jälkeen, komissio hyväksyi epäsuorasti niiden jatkamisen ja niiden mukaisten maksujen suorittamisen. Komissio ei hyväksy tätä väitettä seuraavista syistä.

| (238) | Komissio katsoo, että vuoden 2002 päätöksen säädösosa on riittävän selvä ja yksitulkintainen. Sen 1 artiklassa säädetään seuraavaa: ”perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti rakenneuudistustuki, jonka Kreikka on myöntänyt Olympic Airways -lentoyhtiölle seuraavissa muodoissa, ei sovellu yhteismarkkinoille: [...] b) yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuudet, jotka piti käyttää ennen 31 päivää maaliskuuta 2001 lainoihin uusien ilma-alusten ostamiseksi ja investointeihin Olympic Airwaysin toimintojen siirtämiseksi uudelle Spatan lentokentälle.” Tämän vuoksi siinä, etteivät nämä vakuudet sovellu yhteismarkkinoille, ei olisi pitänyt olla mitään epäselvää.
  Takaisinperintävelvoitteen osalta vuoden 2002 päätöksessä tehtiin ero vuosien 1994–1998 ja vuosien 1998–2002 välillä. Komissio päätti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (34) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja vuosien 1994–1998 osalta, ettei ennen 14 päivää elokuuta 1998 myönnettyä tukea tarvitsisi periä takaisin. Valtio myönsi nyt kyseessä olevat takaukset kuitenkin selvästi tämän päivän jälkeen (neljän lentokoneen osalta lokakuussa 1999 ja ABN Amron lainan osalta helmikuussa 2001). |
| --- | --- |

(238)

Komissio katsoo, että vuoden 2002 päätöksen säädösosa on riittävän selvä ja yksitulkintainen. Sen 1 artiklassa säädetään seuraavaa: ”perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti rakenneuudistustuki, jonka Kreikka on myöntänyt Olympic Airways -lentoyhtiölle seuraavissa muodoissa, ei sovellu yhteismarkkinoille: [...] b) yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuudet, jotka piti käyttää ennen 31 päivää maaliskuuta 2001 lainoihin uusien ilma-alusten ostamiseksi ja investointeihin Olympic Airwaysin toimintojen siirtämiseksi uudelle Spatan lentokentälle.” Tämän vuoksi siinä, etteivät nämä vakuudet sovellu yhteismarkkinoille, ei olisi pitänyt olla mitään epäselvää.

Takaisinperintävelvoitteen osalta vuoden 2002 päätöksessä tehtiin ero vuosien 1994–1998 ja vuosien 1998–2002 välillä. Komissio päätti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (34) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja vuosien 1994–1998 osalta, ettei ennen 14 päivää elokuuta 1998 myönnettyä tukea tarvitsisi periä takaisin. Valtio myönsi nyt kyseessä olevat takaukset kuitenkin selvästi tämän päivän jälkeen (neljän lentokoneen osalta lokakuussa 1999 ja ABN Amron lainan osalta helmikuussa 2001).

| (239) | Komissio muistuttaa joka tapauksessa, että jotta pelkkää aiemmin annetun valtiontakauksen käyttämistä velvoitteen hoitamiseen ei katsottaisi uuden tuen myöntämiseksi, kyseisten toimenpiteiden on noudatettava täysin alkuperäisen takauksen ehtoja (esimerkiksi edunsaajan henkilöyden, määräaikojen, katetun summan ja aiempaa konkurssipäätöstä koskevan edellytyksen osalta). Jos jäsenvaltio suorittaa takaamaansa lainaan liittyvän maksun ehdoin, jotka poikkeavat myöntämisvaiheessa alun perin sovituista ehdoista, komissio katsoo tämän maksun olevan uutta 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettavaa tukea (35). |
| --- | --- |

(239)

Komissio muistuttaa joka tapauksessa, että jotta pelkkää aiemmin annetun valtiontakauksen käyttämistä velvoitteen hoitamiseen ei katsottaisi uuden tuen myöntämiseksi, kyseisten toimenpiteiden on noudatettava täysin alkuperäisen takauksen ehtoja (esimerkiksi edunsaajan henkilöyden, määräaikojen, katetun summan ja aiempaa konkurssipäätöstä koskevan edellytyksen osalta). Jos jäsenvaltio suorittaa takaamaansa lainaan liittyvän maksun ehdoin, jotka poikkeavat myöntämisvaiheessa alun perin sovituista ehdoista, komissio katsoo tämän maksun olevan uutta 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettavaa tukea (35).

| (240) | Tarkkaan ottaen vaikuttaa siltä, etteivät Kreikan hallituksen hiljattain suorittamat, edellä mainittuihin lainoihin liittyvät maksut voineet vastata alkuperäisten takausten ehtoja sellaisina kuin Kreikan viranomaiset niitä silloin kuvailivat. Esimerkkejä:






  — | ABN Amron tapauksessa hallitus maksoi erät (noin 36 miljoonaa EUR) suoraan yrityksen puolesta ilman aiempaa maksuviivästystä, konkurssipäätöstä tai maksukyvyttömyyden toteamista. Se, että valtio pyysi tämän jälkeen yhtiötä maksamaan summan takaisin, osoittaa, ettei maksussa ollut kyse pelkästään aiemmin annetun takauksen käyttämisestä velvoitteen maksuun. |
| --- | --- | --- |

(240)

Tarkkaan ottaen vaikuttaa siltä, etteivät Kreikan hallituksen hiljattain suorittamat, edellä mainittuihin lainoihin liittyvät maksut voineet vastata alkuperäisten takausten ehtoja sellaisina kuin Kreikan viranomaiset niitä silloin kuvailivat. Esimerkkejä:

—

ABN Amron tapauksessa hallitus maksoi erät (noin 36 miljoonaa EUR) suoraan yrityksen puolesta ilman aiempaa maksuviivästystä, konkurssipäätöstä tai maksukyvyttömyyden toteamista. Se, että valtio pyysi tämän jälkeen yhtiötä maksamaan summan takaisin, osoittaa, ettei maksussa ollut kyse pelkästään aiemmin annetun takauksen käyttämisestä velvoitteen maksuun.

| — | Sama koskee lentokoneiden rahoitusleasingmaksuihin liittyviä lainoja ja suoraa käteisrahoitusta, joiden määrät olivat noin 11 ja 8 miljoonaa EUR. |
| --- | --- |

—

Sama koskee lentokoneiden rahoitusleasingmaksuihin liittyviä lainoja ja suoraa käteisrahoitusta, joiden määrät olivat noin 11 ja 8 miljoonaa EUR.

| — | Lisäksi neljän lentokoneen tapauksessa lainasopimuksia muutettiin (uudistettiin) muodollisesti niin, että yrityksen sijasta valtiosta tuli lainojen edunsaaja. Nämä hyvin merkittävät muutokset edelsivät kyseisiä maksuja. |
| --- | --- |

—

Lisäksi neljän lentokoneen tapauksessa lainasopimuksia muutettiin (uudistettiin) muodollisesti niin, että yrityksen sijasta valtiosta tuli lainojen edunsaaja. Nämä hyvin merkittävät muutokset edelsivät kyseisiä maksuja.

| — | Kahdeksan miljoonan EUR ennakosta todettakoon, että koska kahta leasingsopimusta muutettiin, tämä oli selvästikin toimenpide, jota ei ollut otettu alkuperäisessä takauksessa huomioon. |
| --- | --- |

—

Kahdeksan miljoonan EUR ennakosta todettakoon, että koska kahta leasingsopimusta muutettiin, tämä oli selvästikin toimenpide, jota ei ollut otettu alkuperäisessä takauksessa huomioon.

| (241) | Koska muutoksia on tehty, mutta niistä ei ole missään vaiheessa ilmoitettu komissiolle eikä komissio ole hyväksynyt niitä, nämä maksut ovat selvästikin uutta laitonta tukea. Komissio on kuitenkin valmis tarkastelemaan tämän päätöksen täytäntöönpanovaiheessa Kreikan viranomaisten mahdollisesti toimittamia muita tietoja, jotka koskevat ABN Amron lainan erien maksamista noin 36 miljoonan EUR edestä ja/tai neljän lentokoneen hankintaan liittyvien rahoitussopimusten erien maksamista noin 11 miljoonan EUR edestä sekä sitä, ovatko nämä maksut kokonaan tai osittain alkuperäisten takausten ehtojen mukaisia, |
| --- | --- |

(241)

Koska muutoksia on tehty, mutta niistä ei ole missään vaiheessa ilmoitettu komissiolle eikä komissio ole hyväksynyt niitä, nämä maksut ovat selvästikin uutta laitonta tukea. Komissio on kuitenkin valmis tarkastelemaan tämän päätöksen täytäntöönpanovaiheessa Kreikan viranomaisten mahdollisesti toimittamia muita tietoja, jotka koskevat ABN Amron lainan erien maksamista noin 36 miljoonan EUR edestä ja/tai neljän lentokoneen hankintaan liittyvien rahoitussopimusten erien maksamista noin 11 miljoonan EUR edestä sekä sitä, ovatko nämä maksut kokonaan tai osittain alkuperäisten takausten ehtojen mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Se, että Olympic Airways ja Kreikka ovat hyväksyneet sen, että Olympic Airlines on maksanut lentokoneiden alivuokrauksesta leasingmaksuja, jotka ovat olleet pienempiä kuin päävuokraajan maksamat leasingmaksut, mikä aiheutti Olympic Airwaysille vuonna 2004 noin 37 miljoonan EUR tappiot ja valtiolle toukokuuhun 2005 asti noin 2,75 miljoonan EUR tappiot, on Olympic Airlinesille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.

2.   Kreikan Olympic Airwaysille myöntämän laittoman ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen määrä vastaa summaa, jonka edestä se yliarvosti Olympic Airlinesin varallisuuden, kun Olympic Airlines perustettiin; komissio arvioi alustavasti summan olevan noin 91,5 miljoonaa EUR.

3.   Se, että Kreikan valtio myönsi Olympic Airwaysille yhteensä noin 8 miljoonan EUR summan ja että lisäksi Kreikan valtio maksoi tietyt pankkilainan ja rahoitusleasingsopimuksen erät Olympic Airwaysin puolesta, sikäli kuin jälkimmäisessä ei ollut kyse ainoastaan päätöksen 2003/372/EY 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen takuiden maksamisesta ja niihin liittyvien ehtojen toteutumisesta, toukokuun 2004 ja maaliskuun 2005 välisenä aikana, on Olympic Airwaysille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.

4.   Se, että Kreikan valtio salli jatkuvasti sen, että Olympic Airwaysille kertyi joulukuun 2002 ja joulukuun 2004 välisenä aikana noin 354 miljoonan EUR vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat, on Olympic Airwaysille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.

2 artikla

1.   Kreikan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperinnän on tapahduttava viipymättä kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, mikäli lainsäädäntö mahdollistaa päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Takaisinperittävän tuen on sisällettävä korot siitä päivästä, kun tuki asetettiin edunsaajan käytettäväksi, takaisinperintäpäivään saakka. Korot lasketaan sen peruskoron mukaan, jota käytetään laskettaessa aluetukien avustusekvivalenttia.

3 artikla

Kreikan on keskeytettävä välittömästi tuen maksaminen Olympic Airwaysille ja Olympic Airlinesille.

4 artikla

Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta 2 ja 3 artiklan noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2005.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 192, 2.7.2004, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 273, 25.10.1994, s. 22.

3

(4)  EYVL C 176, 19.6.1996, s. 5.

4

(5)  EYVL L 128, 21.5.1999, s. 1.

5

(6)  EUVL L 132, 28.5.2003, s. 1.

6

(7)  Päätöstä ei ole vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

7

(8)  Kummassakin pykälässä säädetään velkojien oikeuksista suojeluun omaisuuden siirron yhteydessä.

8

(9)  EYVL L 201, 17.7.1998, s. 88.

9

(10)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

10

(11)  Asiantuntijat huomauttivat, ettei kyseessä ollut aloitustaseen tilintarkastus ja ettei tehdyissä oikaisuissa ollut välttämättä otettu huomioon kaikkia oikaisuja, jotka tilintarkastuksen yhteydessä olisi tehty.

11

(12)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

12

(13)  Luvut ovat peräisin hyväksytyn tilintarkastajan tarkastamasta tilinpäätöksestä (+ varaumat ja huomautukset).

13

(14)  Luonnos, tarkastamattomat luvut ovat peräisin OA:n kirjanpitoaineistosta.

14

| Huomautus: | Vuoden 2005 lukuja ei ole saatavissa, sillä OA:n kirjanpitoaineistoa ei ole päivitetty joulukuun 31 päivän 2004 jälkeen. |
| --- | --- |

Huomautus:

Huomautus

Vuoden 2005 lukuja ei ole saatavissa, sillä OA:n kirjanpitoaineistoa ei ole päivitetty joulukuun 31 päivän 2004 jälkeen.

(15)  Pääoma ja korko.

15

(16)  33 kohta.

16

(17)  Asia 78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1977, s. 595, 21 kohta.

17

Steinike & Weinlig

Saksan liittotasavalta

(18)  Yhdistetyt asiat C-72/91 ja C-73/91, Sloman Neptun v. Bodo Ziesemer, Kok. 1993, s. I-887, 19 kohta.

18

Sloman Neptun

Bodo Ziesemer

(19)  Yhdistetyt asiat 67/85, 68/85 ja 70/85, Van der Kooy ym. v. komissio, Kok. 1988, s. 219, 35 kohta.

19

Van der Kooy ym

komissio

(20)  Asia C-482/99, komissio v. Ranska (Stardust), Kok. 2002, s. I-4397, 56 kohta.

20

komissio

Ranska (Stardust)

(21)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), Kok. 1991, s. I-1603, 20 kohta.

21

Italia

komissio

(22)  Ks. yhdistetyt asiat C-296/82 ja C-318/82, Leeuwarder Papierwarenfabriek, Kok. 1985, s. 809.

22

Leeuwarder Papierwarenfabriek

(23)  Julkisasiamies Mischon esittämä ratkaisuehdotus asiassa C-480/98, Magefesa, Kok. 2000, s. I-8717, 32–43 kohta.

23

Magefesa

(24)  Laissa 3185/2003 olevan 27 §:n 5 momentin b kohta.

24

(25)  EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36.

25

(26)  Laissa 1846/1951 oleva 11 §.

26

(27)  Laki 2676/1999.

27

(28)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

28

(29)  ”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla” (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

29

(30)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

30

(31)  Asia C-355/95, Textilwerke Deggendorf GmbH (TWD) v. komissio, Kok. 1995, s. II-2265.

31

Textilwerke Deggendorf

komissio

(32)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

32

(33)  Asia C-355/95, ks. ed.

33

(34)

34

”Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.”

(35)  Katso komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.)

35

---

| 18.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 45/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 45/33

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä lokakuuta 2009,

valtiontuesta C 16/08 (ex NN 105/05 ja NN 35/07), jonka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut – CalMac- ja NorthLink -yrityksille merikuljetuspalveluista Skotlannissa maksetut tuet

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8117)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/98/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiolle toimista, joita Scottish Executive aikoi toteuttaa saattaakseen Skotlannin lauttaliikennepalvelut ”sen mukaiseksi, miten meriliikenteen valtiontukia koskevat EU:n säännöt on [sen käsityksen mukaan] ymmärrettävä”. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiolle toimista, joita Scottish Executive aikoi toteuttaa saattaakseen Skotlannin lauttaliikennepalvelut ”sen mukaiseksi, miten meriliikenteen valtiontukia koskevat EU:n säännöt on [sen käsityksen mukaan] ymmärrettävä”.

| (2) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2004 ja 30 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä komissiolle, että Scottish Executive aikoo järjestää kaksi julkista tarjouskilpailua liikennepalveluista pohjoisille ja läntisille saarille. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 19 päivänä huhtikuuta 2004 ja 30 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä komissiolle, että Scottish Executive aikoo järjestää kaksi julkista tarjouskilpailua liikennepalveluista pohjoisille ja läntisille saarille.

| (3) | Komissio on tämän jälkeen vastaanottanut asianomaisilta lukuisia virallisia valituksia ja epävirallisia huomautuksia, joiden mukaan kyseisiä liikennepalveluja tarjoaville yrityksille olisi myönnetty valtiontukia sääntöjen vastaisesti (2). |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tämän jälkeen vastaanottanut asianomaisilta lukuisia virallisia valituksia ja epävirallisia huomautuksia, joiden mukaan kyseisiä liikennepalveluja tarjoaville yrityksille olisi myönnetty valtiontukia sääntöjen vastaisesti (2).

| (4) | Valitusten johdosta komissio lähetti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nyk. 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o (3), jäljempänä ”menettelyasetus”, 5 artiklan mukaisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle useita lisätietopyyntöjä, joihin se myös saivastauksia. |
| --- | --- |

(4)

Valitusten johdosta komissio lähetti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nyk. 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o (3), jäljempänä ”menettelyasetus”, 5 artiklan mukaisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle useita lisätietopyyntöjä, joihin se myös saivastauksia.

| (5) | Komissio päätti 16 päivänä huhtikuuta 2008 aloittaa yrityksiin NorthLink Ferries Limited, Cowal Ferries Limited ja CalMac Ferries Limited liittyviä valtiontukitoimenpiteitä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn (4). |
| --- | --- |

(5)

Komissio päätti 16 päivänä huhtikuuta 2008 aloittaa yrityksiin NorthLink Ferries Limited, Cowal Ferries Limited ja CalMac Ferries Limited liittyviä valtiontukitoimenpiteitä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn (4).

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta lähetti 16 päivänä heinäkuuta 2008 huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Lisäksi se antoi lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2008 ja 2 päivänä helmikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta lähetti 16 päivänä heinäkuuta 2008 huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Lisäksi se antoi lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2008 ja 2 päivänä helmikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.

| (7) | Kun päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta oli julkaistu, komissio sai huomautuksia useilta asianomaisilta. Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydettiin vastaamaan näihin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Kun päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta oli julkaistu, komissio sai huomautuksia useilta asianomaisilta. Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydettiin vastaamaan näihin huomautuksiin.

| (8) | Komissio tapasi 11, 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2008 seuraavien asianomaisten edustajia: NorthLink Ferries Limited, Cowal Ferries Limited, CalMac Ferries Limited, Pentland Ferries, Western Ferries (Clyde) Limited, Orkney County Council, Argyll and Bute Council, Inverclyde Council, skotlantilaiset ministerit, Scottish Executive ja Peer Pressure Group. |
| --- | --- |

(8)

Komissio tapasi 11, 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2008 seuraavien asianomaisten edustajia: NorthLink Ferries Limited, Cowal Ferries Limited, CalMac Ferries Limited, Pentland Ferries, Western Ferries (Clyde) Limited, Orkney County Council, Argyll and Bute Council, Inverclyde Council, skotlantilaiset ministerit, Scottish Executive ja Peer Pressure Group.

| (9) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen lisätietojen perusteella komissio katsoi osan tukiohjelmasta olevan voimassa olevaa tukea. Sen vuoksi se päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisen yhteistyömenettelyn. |
| --- | --- |

(9)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen lisätietojen perusteella komissio katsoi osan tukiohjelmasta olevan voimassa olevaa tukea. Sen vuoksi se päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisen yhteistyömenettelyn.

| (10) | Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan edustajia 17 päivänä maaliskuuta 2009. Tässä tapaamisessa se ilmoitti menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisesti jäsenvaltiolle katsovansa, että osa tukiohjelmasta on voimassa olevaa tukea, sekä esitti arvioivansa alustavasti, että tukiohjelman jotkin piirteet eivät enää olleet yhteismarkkinoille soveltuvia. Jäsenvaltion viranomaisille annettiin mahdollisuus kommentoida tätä alustavaa arviointia sekä tapaamisen aikana että sen jälkeen kirjallisesti. |
| --- | --- |

(10)

Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan edustajia 17 päivänä maaliskuuta 2009. Tässä tapaamisessa se ilmoitti menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisesti jäsenvaltiolle katsovansa, että osa tukiohjelmasta on voimassa olevaa tukea, sekä esitti arvioivansa alustavasti, että tukiohjelman jotkin piirteet eivät enää olleet yhteismarkkinoille soveltuvia. Jäsenvaltion viranomaisille annettiin mahdollisuus kommentoida tätä alustavaa arviointia sekä tapaamisen aikana että sen jälkeen kirjallisesti.

| (11) | Komissio pyysi 23 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lisätietoja. Ne toimitettiin 15 päivänä toukokuuta 2009 ja 3 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi 23 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lisätietoja. Ne toimitettiin 15 päivänä toukokuuta 2009 ja 3 päivänä heinäkuuta 2009.

2.   KUVAUS

| (12) | Asia koskee säännöllisten lauttaliikennepalvelujen tarjoamista Skotlannin mantereen ja sen länsi- ja pohjoisrannikon edustalla sijaitsevien saarien välillä. Näitä palveluja tarjotaan nykyisin pääasiassa julkisen palvelun sopimusten nojalla (5), ja toiminnanharjoittajat saavat suorituksestaan korvauksen. |
| --- | --- |

(12)

Asia koskee säännöllisten lauttaliikennepalvelujen tarjoamista Skotlannin mantereen ja sen länsi- ja pohjoisrannikon edustalla sijaitsevien saarien välillä. Näitä palveluja tarjotaan nykyisin pääasiassa julkisen palvelun sopimusten nojalla (5), ja toiminnanharjoittajat saavat suorituksestaan korvauksen.

| (13) | Koska läntisillä ja pohjoisilla saarilla tarjottaviin palveluihin sovelletaan erilaisia säännöksiä ja tuensaajat ovat eri oikeushenkilöitä, läntisten saarien ja pohjoisten saarien reittejä tarkastellaan tässä päätöksessä jäljempänä erikseen. |
| --- | --- |

(13)

Koska läntisillä ja pohjoisilla saarilla tarjottaviin palveluihin sovelletaan erilaisia säännöksiä ja tuensaajat ovat eri oikeushenkilöitä, läntisten saarien ja pohjoisten saarien reittejä tarkastellaan tässä päätöksessä jäljempänä erikseen.

2.1   LÄNTISET SAARET

2.1.1   MERILIIKENNEREITIT

| (14) | Länsi-Skotlannin saarien nykyiset lauttareitit esitetään kartassa 1.

  Kartta 1


  Länsi-Skotlannin meriliikennereitit |
| --- | --- |

(14)

Länsi-Skotlannin saarien nykyiset lauttareitit esitetään kartassa 1.

Kartta 1

Länsi-Skotlannin meriliikennereitit

Image

2.1.2   LIIKENTEENHARJOITTAJAT

2.1.2.1   
  CalMac Ferries Ltd

| (15) | Läntisten saarten (6) meriliikennettä hallitsi 1950-luvulla sekä matkustaja- että posti- ja rahtiliikenteen osalta kaksi julkisessa omistuksessa olevaa yritystä: Caledonian Steam Packet Company Ltd ja David MacBrayne Ltd. |
| --- | --- |

(15)

Läntisten saarten (6) meriliikennettä hallitsi 1950-luvulla sekä matkustaja- että posti- ja rahtiliikenteen osalta kaksi julkisessa omistuksessa olevaa yritystä: Caledonian Steam Packet Company Ltd ja David MacBrayne Ltd.

| (16) | Caledonian Steam Packet Company Ltd ja osa yrityksestä David MacBrayne Ltd yhdistyivät vuonna 1973 yritykseksi, joka sai nimekseen Caledonian MacBrayne Ltd. Uuden yrityksen vastuulle tuli suurin osa säännöllisestä laivaliikenteestä Clydenvuonon alueella sekä alueella West Highlands and Islands. |
| --- | --- |

(16)

Caledonian Steam Packet Company Ltd ja osa yrityksestä David MacBrayne Ltd yhdistyivät vuonna 1973 yritykseksi, joka sai nimekseen Caledonian MacBrayne Ltd. Uuden yrityksen vastuulle tuli suurin osa säännöllisestä laivaliikenteestä Clydenvuonon alueella sekä alueella West Highlands and Islands.

| (17) | Ennen vuotta 2006 Caledonian MacBrayne Ltd oli kokonaan valtion omistuksessa. Siitä vastasi Skotlannin asioiden ministeri ja vuoden 1999 hajauttamisen jälkeen Scottish Executive. |
| --- | --- |

(17)

Ennen vuotta 2006 Caledonian MacBrayne Ltd oli kokonaan valtion omistuksessa. Siitä vastasi Skotlannin asioiden ministeri ja vuoden 1999 hajauttamisen jälkeen Scottish Executive.

| (18) | Vuonna 2006 Caledonian MacBrayne Ltd järjesteltiin uudelleen siten, että alusten ja maissa olevan omaisuuden omistaminen erotettiin lauttaliikenteen harjoittamisesta. Uusi rakenne esitetään kuviossa 1.

  Kuvio 1


  Nykyinen omistusrakenne |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2006 Caledonian MacBrayne Ltd järjesteltiin uudelleen siten, että alusten ja maissa olevan omaisuuden omistaminen erotettiin lauttaliikenteen harjoittamisesta. Uusi rakenne esitetään kuviossa 1.

Kuvio 1

Nykyinen omistusrakenne

Image

| (19) | Lauttaliikennetoiminnot siirrettiin kahdelle uudelle yritykselle, jotka olivat CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd. Nämä perustettiin David MacBrayne Ltd:n kokonaan omistamiksi tytäryrityksiksi. David MacBrayne Ltd oli aikaisemmin Scottish Executiven kokonaan omistama pöytälaatikkoyritys. |
| --- | --- |

(19)

Lauttaliikennetoiminnot siirrettiin kahdelle uudelle yritykselle, jotka olivat CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd. Nämä perustettiin David MacBrayne Ltd:n kokonaan omistamiksi tytäryrityksiksi. David MacBrayne Ltd oli aikaisemmin Scottish Executiven kokonaan omistama pöytälaatikkoyritys.

| (20) | CalMac Ferries Ltd otti hoitaakseen liikenteen Hebrideille yhdessä kahden kokonaan omistamansa tytäryhtiön kanssa. Nämä yhtiöt ovat Caledonian MacBrayne Crewing (Guernsey) Ltd ja Caledonian MacBrayne HR (UK) Ltd, joista ensimmäinen työllistää aluksissa ja toinen maissa olevaa henkilöstöä. |
| --- | --- |

(20)

CalMac Ferries Ltd otti hoitaakseen liikenteen Hebrideille yhdessä kahden kokonaan omistamansa tytäryhtiön kanssa. Nämä yhtiöt ovat Caledonian MacBrayne Crewing (Guernsey) Ltd ja Caledonian MacBrayne HR (UK) Ltd, joista ensimmäinen työllistää aluksissa ja toinen maissa olevaa henkilöstöä.

| (21) | Cowal Ferries Ltd otti hoitaakseen Clydenvuonon liikennepalvelut. |
| --- | --- |

(21)

Cowal Ferries Ltd otti hoitaakseen Clydenvuonon liikennepalvelut.

| (22) | Clyden ja Hebridien lauttaliikenteen harjoittamiseen käytettyjen alusten ja satamalaiturien omistus säilyi yrityksellä Caledonian Maritime Assets Ltd, jäljempänä ”CMAL”. |
| --- | --- |

(22)

Clyden ja Hebridien lauttaliikenteen harjoittamiseen käytettyjen alusten ja satamalaiturien omistus säilyi yrityksellä Caledonian Maritime Assets Ltd, jäljempänä ”CMAL”.

| (23) | Uusien järjestelyjen mukaan CMAL vuokraa alukset ja satamalaiturit yrityksille CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd. Lisäksi se on satamalaitteiden omistaja ja satamapalvelujen harjoittaja lähes puolessa niistä 50 kohteesta, joihin CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd liikennöivät. CMAL on suoraan ja kokonaan Scottish Executiven omistama. |
| --- | --- |

(23)

Uusien järjestelyjen mukaan CMAL vuokraa alukset ja satamalaiturit yrityksille CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd. Lisäksi se on satamalaitteiden omistaja ja satamapalvelujen harjoittaja lähes puolessa niistä 50 kohteesta, joihin CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd liikennöivät. CMAL on suoraan ja kokonaan Scottish Executiven omistama.

| (24) | CalMac Ferries Ltd on vuokrannut CMAL:lta 29 alusta, joilla se kuljettaa matkustajia, ajoneuvoja ja rahtia Skotlannin länsipuolen saarille ja Clyden suiston alueella. Kaksi muuta alusta on vuokrattu erikseen. |
| --- | --- |

(24)

CalMac Ferries Ltd on vuokrannut CMAL:lta 29 alusta, joilla se kuljettaa matkustajia, ajoneuvoja ja rahtia Skotlannin länsipuolen saarille ja Clyden suiston alueella. Kaksi muuta alusta on vuokrattu erikseen.

| (25) | Myös Cowal Ferries Ltd on vuokrannut kolme alustaan CMAL:lta. |
| --- | --- |

(25)

Myös Cowal Ferries Ltd on vuokrannut kolme alustaan CMAL:lta.

| (26) | Koska edellä tarkoitetut eri yritykset kuuluvat samaan konserniin, jäljempänä tässä päätöksessä viitataan yksinkertaisuuden vuoksi nimellä ”CalMac” kaikkiin David MacBrayne Ltd:n omistamiin yrityksiin sekä niihin, jotka ennen rakenneuudistusta olivat nimeltään Caledonian MacBrayne Ltd, Caledonian Steam Packet Company Ltd ja David MacBrayne Ltd. |
| --- | --- |

(26)

Koska edellä tarkoitetut eri yritykset kuuluvat samaan konserniin, jäljempänä tässä päätöksessä viitataan yksinkertaisuuden vuoksi nimellä ”CalMac” kaikkiin David MacBrayne Ltd:n omistamiin yrityksiin sekä niihin, jotka ennen rakenneuudistusta olivat nimeltään Caledonian MacBrayne Ltd, Caledonian Steam Packet Company Ltd ja David MacBrayne Ltd.

| (27) | CalMacin liikennöimään verkostoon kuuluu nykyisin 26 reittiä. Pelkästään CalMac Ferries Ltd kuljetti 31 päivänä maaliskuuta 2006 päättyneen vuoden aikana näillä reiteillä 5,3 miljoonaa matkustajaa, 1,1 miljoonaa autoa, 94 000 kaupallista ajoneuvoa ja 14 000 linja-autoa. |
| --- | --- |

(27)

CalMacin liikennöimään verkostoon kuuluu nykyisin 26 reittiä. Pelkästään CalMac Ferries Ltd kuljetti 31 päivänä maaliskuuta 2006 päättyneen vuoden aikana näillä reiteillä 5,3 miljoonaa matkustajaa, 1,1 miljoonaa autoa, 94 000 kaupallista ajoneuvoa ja 14 000 linja-autoa.

2.1.2.2   
  Western Ferries Ltd

| (28) | CalMacilla ei ole käytännössä kilpailua liikennöimillään reiteillä. Sen ainoa kilpailija Western Ferries Ltd liikennöi ainoastaan Clyde-joen suistossa ylempänä Clydenvuonossa sijaitsevan Gourockin ja Cowalin niemimaalla sijaitsevan Dunoonin välillä kuten kartassa 2 esitetään.

  Kartta 2


  Meriliikennereitit Clyden suistossa |
| --- | --- |

(28)

CalMacilla ei ole käytännössä kilpailua liikennöimillään reiteillä. Sen ainoa kilpailija Western Ferries Ltd liikennöi ainoastaan Clyde-joen suistossa ylempänä Clydenvuonossa sijaitsevan Gourockin ja Cowalin niemimaalla sijaitsevan Dunoonin välillä kuten kartassa 2 esitetään.

Kartta 2

Meriliikennereitit Clyden suistossa

Image

| (29) | Western Ferries aloitti liikennöinnin Gourockin ja Dunoonin välisellä reitillä vuonna 1973. Sillä on nykyisin neljä ajoneuvoja ja matkustajia kuljettavaa alusta, joilla se liikennöi useita vuoroja päivittäin ja kuljettaa noin 88 prosenttia autoista, 86 prosenttia rahdista ja 68 prosenttia matkustajista (7). |
| --- | --- |

(29)

Western Ferries aloitti liikennöinnin Gourockin ja Dunoonin välisellä reitillä vuonna 1973. Sillä on nykyisin neljä ajoneuvoja ja matkustajia kuljettavaa alusta, joilla se liikennöi useita vuoroja päivittäin ja kuljettaa noin 88 prosenttia autoista, 86 prosenttia rahdista ja 68 prosenttia matkustajista (7).

2.1.3   JULKISEN PALVELUN VELVOITTEET

| (30) | Skotlannin lauttaliikenteen tukea koskevan yleisen oikeudellisen kehyksen muodostaa vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act (8), sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act (9) 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act (10) 45 §:llä. Tätä kehystä on täydennetty ministerin sitoumuksilla, joista sovittiin CalMacin kanssa (11). |
| --- | --- |

(30)

Skotlannin lauttaliikenteen tukea koskevan yleisen oikeudellisen kehyksen muodostaa vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act (8), sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act (9) 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act (10) 45 §:llä. Tätä kehystä on täydennetty ministerin sitoumuksilla, joista sovittiin CalMacin kanssa (11).

| (31) | Oikeudellinen kehys on hyvin yleisluontoinen. Siinä ainoastaan todetaan, että Skotlannin viranomaiset voivat myöntää liikennettä koskevia ennakkoja avustuksina tai lainoina. Siinä ei täsmennetä tällaisia ennakkoja koskevia ehtoja yksityiskohtaisesti. Vuoden 1995 sitoumukseen sisältyy avustuksia ja lainoja CalMacille meriliikenteen harjoittamiseen alueen Highlands and Islands taloudellisten tai sosiaalisten olojen parantamiseksi. Toimintatappioiden kattamiseen myönnettiin toiminta-avustuksia ja investointeihin kuten alusten hankintaan ja laitureilla ja satamissa tehtäviin muutostöihin pääomatukea ja lainoja. |
| --- | --- |

(31)

Oikeudellinen kehys on hyvin yleisluontoinen. Siinä ainoastaan todetaan, että Skotlannin viranomaiset voivat myöntää liikennettä koskevia ennakkoja avustuksina tai lainoina. Siinä ei täsmennetä tällaisia ennakkoja koskevia ehtoja yksityiskohtaisesti. Vuoden 1995 sitoumukseen sisältyy avustuksia ja lainoja CalMacille meriliikenteen harjoittamiseen alueen Highlands and Islands taloudellisten tai sosiaalisten olojen parantamiseksi. Toimintatappioiden kattamiseen myönnettiin toiminta-avustuksia ja investointeihin kuten alusten hankintaan ja laitureilla ja satamissa tehtäviin muutostöihin pääomatukea ja lainoja.

| (32) | Skotlannin viranomaiset tekivät kaikki julkista palvelua koskevat päätökset esimerkiksi tukeen oikeuttavista reiteistä, säännöllisyydestä, vuorotiheydestä, kapasiteetista, hinnoista ja tukien määrästä, ja ne ilmoitettiin CalMacille vuosittain kirjeitse. |
| --- | --- |

(32)

Skotlannin viranomaiset tekivät kaikki julkista palvelua koskevat päätökset esimerkiksi tukeen oikeuttavista reiteistä, säännöllisyydestä, vuorotiheydestä, kapasiteetista, hinnoista ja tukien määrästä, ja ne ilmoitettiin CalMacille vuosittain kirjeitse.

| (33) | Viimeinen, vuonna 1995 tehty sitoumus päättyi lokakuussa 2006, kun CalMacissa toteutettiin rakenneuudistus. Uusia sitoumuksia ei tehty ennen syyskuuta 2007, jolloin nykyinen julkisen palvelun sopimus 2007 tuli voimaan. |
| --- | --- |

(33)

Viimeinen, vuonna 1995 tehty sitoumus päättyi lokakuussa 2006, kun CalMacissa toteutettiin rakenneuudistus. Uusia sitoumuksia ei tehty ennen syyskuuta 2007, jolloin nykyinen julkisen palvelun sopimus 2007 tuli voimaan.

| (34) | CalMac on hoitanut vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksella lauttaliikennettä syyskuusta 2007, jolloin sen tarjous valittiin julkisessa tarjouskilpailussa (12) (muita osallistujia oli ainoastaan V-Ships, joka peruutti tarjouksensa kesken menettelyn). Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimus kattaa reittiä Gourock–Dunoon lukuun ottamatta kaikki CalMacin aikaisemmin liikennöimät reitit, ja siinä luetellaan yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet, joita on noudatettava. Palvelut käsittävät matkustajien, autojen ja rahdin kuljettamisen. Liikenteessä käytettävät alukset on vuokrattu vuoden 2006 lokakuussa perustetulta CMAL:lta, jolla ei ole muuta toimintaa kuin alusten omistaminen ja vuokraaminen. |
| --- | --- |

(34)

CalMac on hoitanut vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksella lauttaliikennettä syyskuusta 2007, jolloin sen tarjous valittiin julkisessa tarjouskilpailussa (12) (muita osallistujia oli ainoastaan V-Ships, joka peruutti tarjouksensa kesken menettelyn). Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimus kattaa reittiä Gourock–Dunoon lukuun ottamatta kaikki CalMacin aikaisemmin liikennöimät reitit, ja siinä luetellaan yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet, joita on noudatettava. Palvelut käsittävät matkustajien, autojen ja rahdin kuljettamisen. Liikenteessä käytettävät alukset on vuokrattu vuoden 2006 lokakuussa perustetulta CMAL:lta, jolla ei ole muuta toimintaa kuin alusten omistaminen ja vuokraaminen.

| (35) | Vuosina 2005–2006 järjestettiin Gourock–Dunoon-reitistä julkinen tarjouskilpailu. Siinä etsittiin liikenteenharjoittajaa, joka tarjoaisi palvelua rajoituksetta ja ilman tukea. Kolme yritystä (Western Ferries, CalMac ja V-Ships) osoitti aluksi kiinnostusta, mutta lopulta kukaan ei tehnyt tarjousta. |
| --- | --- |

(35)

Vuosina 2005–2006 järjestettiin Gourock–Dunoon-reitistä julkinen tarjouskilpailu. Siinä etsittiin liikenteenharjoittajaa, joka tarjoaisi palvelua rajoituksetta ja ilman tukea. Kolme yritystä (Western Ferries, CalMac ja V-Ships) osoitti aluksi kiinnostusta, mutta lopulta kukaan ei tehnyt tarjousta.

| (36) | Ennen vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen voimaantuloa Gourock–Dunoon-reitistä maksettavaa korvausta ei erotettu muiden reittien korvauksista, koska maksu oli kertasuoritus eikä mitään osaa siitä ollut osoitettu millekään yksittäiselle reitille. Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen tultua voimaan Gourock–Dunoon-reitin korvaus maksetaan CalMacille erillisenä. |
| --- | --- |

(36)

Ennen vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen voimaantuloa Gourock–Dunoon-reitistä maksettavaa korvausta ei erotettu muiden reittien korvauksista, koska maksu oli kertasuoritus eikä mitään osaa siitä ollut osoitettu millekään yksittäiselle reitille. Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen tultua voimaan Gourock–Dunoon-reitin korvaus maksetaan CalMacille erillisenä.

| (37) | Kyseisen reitin julkisen palvelun velvoitteet ja niistä suoritettava korvaus koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Kaupallisiin ajoneuvoihin niitä ei sovelleta. CalMac saa kuitenkin vapaasti tarjota kaupallisia ajoneuvoja koskevia palveluja puhtaasti kaupallisin ehdoin. |
| --- | --- |

(37)

Kyseisen reitin julkisen palvelun velvoitteet ja niistä suoritettava korvaus koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Kaupallisiin ajoneuvoihin niitä ei sovelleta. CalMac saa kuitenkin vapaasti tarjota kaupallisia ajoneuvoja koskevia palveluja puhtaasti kaupallisin ehdoin.

| (38) | Koska Gourock–Dunoon-reitti ei sisälly vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen, sitä koskevan korvauksen oikeusperusta on edelleenkin vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act 45 §:llä. |
| --- | --- |

(38)

Koska Gourock–Dunoon-reitti ei sisälly vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen, sitä koskevan korvauksen oikeusperusta on edelleenkin vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act 45 §:llä.

| (39) | CalMacin läntisillä saarilla liikennöimissä reiteissä on ollut huomattavaa jatkuvuutta vuosien varrella. Joitakin muutoksia on kuitenkin tehty Skotlannin viranomaisten päätöksestä. Yksi reitti on esimerkiksi lopetettu sillan avaamisen takia, aikaisemmille reiteille on lisätty uusia palveluja ja myös vuorotiheyttä on lisätty. Kapasiteetti on yleensä lisääntynyt, kun vanhoja aluksia on korvattu uusilla ja isommilla (13). Tariffien kehitys on seurannut inflaatiota (14). |
| --- | --- |

(39)

CalMacin läntisillä saarilla liikennöimissä reiteissä on ollut huomattavaa jatkuvuutta vuosien varrella. Joitakin muutoksia on kuitenkin tehty Skotlannin viranomaisten päätöksestä. Yksi reitti on esimerkiksi lopetettu sillan avaamisen takia, aikaisemmille reiteille on lisätty uusia palveluja ja myös vuorotiheyttä on lisätty. Kapasiteetti on yleensä lisääntynyt, kun vanhoja aluksia on korvattu uusilla ja isommilla (13). Tariffien kehitys on seurannut inflaatiota (14).

| (40) | CalMac on saanut Skotlannin viranomaisilta maksuja julkisen palvelun velvoitteista seuraavasti:

  Taulukko 1


  CalMacille julkisista varoista myönnetty tuki vuodesta 1995









  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | Avustukset tappioiden kattamiseksi | Pääoma-avustukset/lainat (15) | Yhteensä |
| 1995/1996 | 8,3 | 8,5 | 16,8 |
| 1996/1997 | 11,7 | 2,3 | 14,0 |
| 1997/1998 | 10,5 | 9,9 | 20,4 |
| 1998/1999 | 14,4 | 11,9 | 26,4 |
| 1999/2000 | 15,0 | 9,7 | 24,7 |
| 2000/2001 | 19,0 | 6,5 | 25,5 |
| 2001/2002 | 20,4 | 1,8 | 22,2 |
| 2002/2003 | 18,9 | 7,7 | 26,6 |
| 2003/2004 | 25,9 | 2,8 | 28,7 |
| 2004/2005 | 25,1 | 8,8 | 33,9 |
| 2005/2006 | 31,4 | 6,2 | 37,6 |
| 2006/2007 | 34,2 | 9,9 | 44,1 |
| 2007/2008 | 40,5 | 4,9 | 45,3 |

(40)

CalMac on saanut Skotlannin viranomaisilta maksuja julkisen palvelun velvoitteista seuraavasti:

Taulukko 1

CalMacille julkisista varoista myönnetty tuki vuodesta 1995

(miljoonaa Englannin puntaa)

Avustukset tappioiden kattamiseksi

Pääoma-avustukset/lainat (15)

Yhteensä

1995/1996

8,3

8,5

16,8

1996/1997

11,7

2,3

14,0

1997/1998

10,5

9,9

20,4

1998/1999

14,4

11,9

26,4

1999/2000

15,0

9,7

24,7

2000/2001

19,0

6,5

25,5

2001/2002

20,4

1,8

22,2

2002/2003

18,9

7,7

26,6

2003/2004

25,9

2,8

28,7

2004/2005

25,1

8,8

33,9

2005/2006

31,4

6,2

37,6

2006/2007

34,2

9,9

44,1

2007/2008

40,5

4,9

45,3

| (41) | Gourock–Dunoon-reitin osalta Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoitusta koskevat tiedot, joista käy ilmi CalMacin julkisen palvelun toiminnan (enimmäkseen matkustajaliikennettä) ja kaupallisen toiminnan (enimmäkseen ajoneuvojen kuljetusta) nettoliikevaihto tilivuodesta 2002/2003:

  Taulukko 2


  Tuloslaskelma CalMacin julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta reitillä Gourock–Dunoon tilikaudesta 2002/2003













  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | Julkisen palvelun toiminta | Kaupallinen toiminta | Yhteensä |
| | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Voitto/tappio |
| 2002/2003 | 0,7 | –3,1 | –2,4 | 1,0 | –0,5 | 0,5 | –1,9 |
| 2003/2004 | 0,7 | –3,4 | –2,7 | 0,8 | –0,5 | 0,3 | –2,4 |
| 2004/2005 | 0,8 | –3,4 | –2,7 | 1,0 | –0,5 | 0,5 | –2,2 |
| 2005/2006 | 0,9 | –3,8 | –2,9 | 0,9 | –0,5 | 0,4 | –2,5 |
| 2006/2007 | 0,9 | –3,7 | –2,8 | 1,0 | –0,5 | 0,4 | –2,4 |
| 2007/2008 | 0,9 | –3,7 | –2,7 | 1,0 | –0,5 | 0,5 | –2,3 |

(41)

Gourock–Dunoon-reitin osalta Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoitusta koskevat tiedot, joista käy ilmi CalMacin julkisen palvelun toiminnan (enimmäkseen matkustajaliikennettä) ja kaupallisen toiminnan (enimmäkseen ajoneuvojen kuljetusta) nettoliikevaihto tilivuodesta 2002/2003:

Taulukko 2

Tuloslaskelma CalMacin julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta reitillä Gourock–Dunoon tilikaudesta 2002/2003

(miljoonaa Englannin puntaa)

Julkisen palvelun toiminta

Kaupallinen toiminta

Yhteensä

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Voitto/tappio

2002/2003

0,7

–3,1

–2,4

1,0

–0,5

0,5

–1,9

2003/2004

0,7

–3,4

–2,7

0,8

–0,5

0,3

–2,4

2004/2005

0,8

–3,4

–2,7

1,0

–0,5

0,5

–2,2

2005/2006

0,9

–3,8

–2,9

0,9

–0,5

0,4

–2,5

2006/2007

0,9

–3,7

–2,8

1,0

–0,5

0,4

–2,4

2007/2008

0,9

–3,7

–2,7

1,0

–0,5

0,5

–2,3

| (42) | Taulukossa 2 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Kaupallisen toiminnan tulot ovat enimmäkseen tuloja ajoneuvojen ja niiden matkustajien kuljettamisesta (16). Julkisen palvelun tulot ovat peräisin pääasiassa jalan kulkevien matkustajien kuljettamisesta. Menoista yhdistettyjen matkustaja-/ajoneuvokuljetusten yhteiset kustannukset kuten henkilöstö-, alus- ja terminaalikustannukset on jaoteltu ajoneuvojen ja jalan kulkevien matkustajien kuljettamiseen käytetyn keskimääräisen aluskapasiteetin mukaan. |
| --- | --- |

(42)

Taulukossa 2 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Kaupallisen toiminnan tulot ovat enimmäkseen tuloja ajoneuvojen ja niiden matkustajien kuljettamisesta (16). Julkisen palvelun tulot ovat peräisin pääasiassa jalan kulkevien matkustajien kuljettamisesta. Menoista yhdistettyjen matkustaja-/ajoneuvokuljetusten yhteiset kustannukset kuten henkilöstö-, alus- ja terminaalikustannukset on jaoteltu ajoneuvojen ja jalan kulkevien matkustajien kuljettamiseen käytetyn keskimääräisen aluskapasiteetin mukaan.

| (43) | Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 2 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan CalMacin kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

(43)

Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 2 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan CalMacin kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja.

2.2   POHJOISET SAARET

2.2.1   MERILIIKENNEREITIT

| (44) | Skotlannin pohjoisten saarien (Orkneyn ja Shetlannin saaristot) nykyiset lauttareitit esitetään kartassa 3.

  Kartta 3


  Pohjois-Skotlannin meriliikennereitit |
| --- | --- |

(44)

Skotlannin pohjoisten saarien (Orkneyn ja Shetlannin saaristot) nykyiset lauttareitit esitetään kartassa 3.

Kartta 3

Pohjois-Skotlannin meriliikennereitit

Image

2.2.2   LIIKENTEENHARJOITTAJAT

2.2.2.1   
  NorthLink

| (45) | NorthLink Orkney and Shetland Ferries Ltd, jäljempänä ”NorthLink 1”, perustettiin vuonna 2000. Se on Royal Bank of Scotlandin, joka on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan johtavista pankeista, ja CalMacin yhteisyritys, josta kummankin osuus on 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(45)

NorthLink Orkney and Shetland Ferries Ltd, jäljempänä ”NorthLink 1”, perustettiin vuonna 2000. Se on Royal Bank of Scotlandin, joka on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan johtavista pankeista, ja CalMacin yhteisyritys, josta kummankin osuus on 50 prosenttia.

| (46) | NorthLink 1 liikennöi vuosina 2002–2006 julkisen palvelun sopimuksella kahta reittiä: toinen näistä oli kolmionmuotoinen reitti Aberdeenin (Skotlannin mantereella), Kirkwallin (Orkney) ja Lerwickin (Shetlanti) välillä ja toinen Scrabsterin (Skotlannin mantereella) ja Stromnessin (Orkney) välinen lyhyempi reitti. |
| --- | --- |

(46)

NorthLink 1 liikennöi vuosina 2002–2006 julkisen palvelun sopimuksella kahta reittiä: toinen näistä oli kolmionmuotoinen reitti Aberdeenin (Skotlannin mantereella), Kirkwallin (Orkney) ja Lerwickin (Shetlanti) välillä ja toinen Scrabsterin (Skotlannin mantereella) ja Stromnessin (Orkney) välinen lyhyempi reitti.

| (47) | Vuotuinen matkustajamäärä näillä kahdella reitillä on yhteensä noin 300 000. |
| --- | --- |

(47)

Vuotuinen matkustajamäärä näillä kahdella reitillä on yhteensä noin 300 000.

| (48) | Vuonna 2006 perustettiin uusi yritys nimeltä NorthLink Ferries Ltd, jäljempänä ”NorthLink 2”, joka on CalMacin (jonka puolestaan omistaa kokonaan Skotlannin hallitus) kokonaan omistama tytäryritys. NorthLink 2 otti hoitaakseen liikennöinnin kahdella pohjoisten saarten reitillä, ja sille siirtyi vuonna 2006 myös suurin osa NorthLink 1:n omaisuudesta ja henkilöstöstä. Se teki 6 päivänä heinäkuuta 2006 toiminnasta julkisen palvelun sopimuksen, joka on voimassa vuoteen 2012. |
| --- | --- |

(48)

Vuonna 2006 perustettiin uusi yritys nimeltä NorthLink Ferries Ltd, jäljempänä ”NorthLink 2”, joka on CalMacin (jonka puolestaan omistaa kokonaan Skotlannin hallitus) kokonaan omistama tytäryritys. NorthLink 2 otti hoitaakseen liikennöinnin kahdella pohjoisten saarten reitillä, ja sille siirtyi vuonna 2006 myös suurin osa NorthLink 1:n omaisuudesta ja henkilöstöstä. Se teki 6 päivänä heinäkuuta 2006 toiminnasta julkisen palvelun sopimuksen, joka on voimassa vuoteen 2012.

| (49) | NorthLink 2 liikennöi nykyisin kahdella matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetukseen tarkoitetulla aluksella ja kahdella rahti- ja karja-aluksella. |
| --- | --- |

(49)

NorthLink 2 liikennöi nykyisin kahdella matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetukseen tarkoitetulla aluksella ja kahdella rahti- ja karja-aluksella.

| (50) | NorthLink 1 on vielä olemassa, mutta se on lähinnä pöytälaatikkoyritys, jolla on hyvin vähän omaisuutta eikä lainkaan säännöllistä toimintaa. |
| --- | --- |

(50)

NorthLink 1 on vielä olemassa, mutta se on lähinnä pöytälaatikkoyritys, jolla on hyvin vähän omaisuutta eikä lainkaan säännöllistä toimintaa.

2.2.2.2   
  P&O Ferries

| (51) | P&O Ferries liikennöi 1997–2002 niillä kahdella reitillä, jotka NorthLink 1 ja 2 ottivat myöhemmin hoitaakseen julkisen palvelun sopimuksen nojalla. P&O Ferries ei enää liikennöi näitä reittejä. |
| --- | --- |

(51)

P&O Ferries liikennöi 1997–2002 niillä kahdella reitillä, jotka NorthLink 1 ja 2 ottivat myöhemmin hoitaakseen julkisen palvelun sopimuksen nojalla. P&O Ferries ei enää liikennöi näitä reittejä.

2.2.2.3   
  Pentland Ferries

| (52) | Pentland Ferries on tarjonnut vuodesta 2001 päivittäisiä yhteyksiä Skotlannin mantereella sijaitsevan Gills Bayn ja Orkneyn saaristossa sijaitsevan St. Margaret’s Hopen välillä. Se tarjoaa kahta matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetuspalvelua, ja sen osuus kaikista karjan ja vaarallisten aineiden kuljetuksista Skotlannin mantereen ja Orkney-saarten välillä on nykyisin noin 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(52)

Pentland Ferries on tarjonnut vuodesta 2001 päivittäisiä yhteyksiä Skotlannin mantereella sijaitsevan Gills Bayn ja Orkneyn saaristossa sijaitsevan St. Margaret’s Hopen välillä. Se tarjoaa kahta matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetuspalvelua, ja sen osuus kaikista karjan ja vaarallisten aineiden kuljetuksista Skotlannin mantereen ja Orkney-saarten välillä on nykyisin noin 80 prosenttia.

2.2.2.4   
  Streamline Shipping

| (53) | Streamline Shipping on vuodesta 1984 tarjonnut kahdesti viikossa liikennöitävää konttiliikennepalvelua Aberdeenin ja Lerwickin väliä käyttäen rahtiliikenteeseen tarkoitettuja vuokrattuja nostokuormausaluksia (lift-on lift-off) tai omia konttialuksiaan. Vuonna 1987 se aloitti konttiliikennepalvelut myös Aberdeenista Orkney-saarilla sijaitsevaan Kirkwalliin käyttäen vuokrattuja load on/load off-aluksia, jäljempänä ”lo-lo-alus”. |
| --- | --- |

(53)

Streamline Shipping on vuodesta 1984 tarjonnut kahdesti viikossa liikennöitävää konttiliikennepalvelua Aberdeenin ja Lerwickin väliä käyttäen rahtiliikenteeseen tarkoitettuja vuokrattuja nostokuormausaluksia (lift-on lift-off) tai omia konttialuksiaan. Vuonna 1987 se aloitti konttiliikennepalvelut myös Aberdeenista Orkney-saarilla sijaitsevaan Kirkwalliin käyttäen vuokrattuja load on/load off-aluksia, jäljempänä ”lo-lo-alus”.

| (54) | Vuoden 2008 puolivälissä Streamline Shipping teki Scottish Executiven kanssa sopimuksen rahtiliikenteestä pohjoisille saarille. |
| --- | --- |

(54)

Vuoden 2008 puolivälissä Streamline Shipping teki Scottish Executiven kanssa sopimuksen rahtiliikenteestä pohjoisille saarille.

2.2.2.5   
  John O’Groats Ferries

| (55) | John O’Groats Ferries on vuodesta 1971 kuljettanut matkustajia lauttaliikenteessä John O’Groatsista mantereelta Burwickiin Orkneylla. John O’Groats Ferries liikennöi ainoastaan toukokuusta syyskuun loppuun. |
| --- | --- |

(55)

John O’Groats Ferries on vuodesta 1971 kuljettanut matkustajia lauttaliikenteessä John O’Groatsista mantereelta Burwickiin Orkneylla. John O’Groats Ferries liikennöi ainoastaan toukokuusta syyskuun loppuun.

2.2.2.6   
  Norse Islands Ferries

| (56) | Norse Islands Ferries liikennöi syyskuusta 2002 kesäkuuhun 2003 yhdellä ja toisinaan kahdella rahtialuksella Skotlannin mantereen ja Shetlannin saarien välillä. Se ei enää liikennöi tätä reittiä. |
| --- | --- |

(56)

Norse Islands Ferries liikennöi syyskuusta 2002 kesäkuuhun 2003 yhdellä ja toisinaan kahdella rahtialuksella Skotlannin mantereen ja Shetlannin saarien välillä. Se ei enää liikennöi tätä reittiä.

2.2.3   JULKISEN PALVELUN VELVOITTEET

| (57) | Kahdelle pohjoisten saarten reitille on asetettu julkisen palvelun velvoite. Nämä ovat Aberdeenin (Skotlannin mantereella), Kirkwallin (Orkney) ja Lerwickin (Shetlanti) välinen kolmioreitti sekä toinen Scrabsterin (Skotlannin mantereella) ja Stromnessin (Orkney) välinen lyhyempi reitti. |
| --- | --- |

(57)

Kahdelle pohjoisten saarten reitille on asetettu julkisen palvelun velvoite. Nämä ovat Aberdeenin (Skotlannin mantereella), Kirkwallin (Orkney) ja Lerwickin (Shetlanti) välinen kolmioreitti sekä toinen Scrabsterin (Skotlannin mantereella) ja Stromnessin (Orkney) välinen lyhyempi reitti.

| (58) | Kyseisistä reiteistä on järjestetty kolme julkista tarjouskilpailua, joista oli tuloksena kolme julkisen palvelun sopimusta Skotlannin viranomaisten ja seuraavien liikenteenharjoittajien välillä: P&O Ferries (1997–2002), NorthLink 1 (2002–2006) ja NorthLink 2 (2006–2012). Kahdessa ensimmäisessä tarjouskilpailussa julkisen palvelun velvoitteet koskivat vain matkustajaliikennettä (rahtiliikennettä ei tuettu mutta ei kiellettykään). Sen sijaan vuosien 2006–2012 sopimukseen sisältyy myös rahtiliikennettä koskeva julkisen palvelun velvoite tiettyyn rajaan asti. |
| --- | --- |

(58)

Kyseisistä reiteistä on järjestetty kolme julkista tarjouskilpailua, joista oli tuloksena kolme julkisen palvelun sopimusta Skotlannin viranomaisten ja seuraavien liikenteenharjoittajien välillä: P&O Ferries (1997–2002), NorthLink 1 (2002–2006) ja NorthLink 2 (2006–2012). Kahdessa ensimmäisessä tarjouskilpailussa julkisen palvelun velvoitteet koskivat vain matkustajaliikennettä (rahtiliikennettä ei tuettu mutta ei kiellettykään). Sen sijaan vuosien 2006–2012 sopimukseen sisältyy myös rahtiliikennettä koskeva julkisen palvelun velvoite tiettyyn rajaan asti.

2.2.3.1   
  Vuoden 1997 julkisen palvelun sopimus yrityksen P&O Ferries kanssa

| (59) | Skotlannin viranomaiset julkaisivat kesäkuussa 1995 avoimen tarjouspyynnön reiteistä Aberdeen–Kirkwall–Lerwick ja Scrabster–Stromness sekä päättivät, että CalMac ei saa osallistua kyseiseen tarjouskilpailuun. |
| --- | --- |

(59)

Skotlannin viranomaiset julkaisivat kesäkuussa 1995 avoimen tarjouspyynnön reiteistä Aberdeen–Kirkwall–Lerwick ja Scrabster–Stromness sekä päättivät, että CalMac ei saa osallistua kyseiseen tarjouskilpailuun.

| (60) | Tarjouskilpailun päätteeksi Scottish Executive valitsi osallistujan P&O Ferries. Julkisen palvelun sopimuksen mukaan P&O Ferries sai vuosittain tietyn avustuksen, johon sovellettiin takaisinperintäjärjestelyjä voittojen rajoittamiseksi siinä tapauksessa, että yritys tuottaa ennakoitua paremmin. P&O Ferries sai vuosina 1997–2002 (17) Skotlannin viranomaisilta 55 miljoonaa Englannin puntaa sopimuksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(60)

Tarjouskilpailun päätteeksi Scottish Executive valitsi osallistujan P&O Ferries. Julkisen palvelun sopimuksen mukaan P&O Ferries sai vuosittain tietyn avustuksen, johon sovellettiin takaisinperintäjärjestelyjä voittojen rajoittamiseksi siinä tapauksessa, että yritys tuottaa ennakoitua paremmin. P&O Ferries sai vuosina 1997–2002 (17) Skotlannin viranomaisilta 55 miljoonaa Englannin puntaa sopimuksen toteuttamiseen.

| (61) | Julkisen palvelun sopimuksen mukaan tuki koski ainoastaan matkustajien ja näiden autojen ja muiden ajoneuvojen kuten asuntoautojen ja moottoripyörien kuljettamista. |
| --- | --- |

(61)

Julkisen palvelun sopimuksen mukaan tuki koski ainoastaan matkustajien ja näiden autojen ja muiden ajoneuvojen kuten asuntoautojen ja moottoripyörien kuljettamista.

2.2.3.2   
  Vuoden 2000 julkisen palvelun sopimus yrityksen NorthLink 1 kanssa

| (62) | Scottish Executive käynnisti vuonna 1998 uuden tarjouskilpailun julkisen palvelun sopimuksesta vuosiksi 2002–2007 reiteillä Aberdeen–Kirkwall–Lerwick ja Scrabster–Stromness. |
| --- | --- |

(62)

Scottish Executive käynnisti vuonna 1998 uuden tarjouskilpailun julkisen palvelun sopimuksesta vuosiksi 2002–2007 reiteillä Aberdeen–Kirkwall–Lerwick ja Scrabster–Stromness.

| (63) | Tarjouskilpailun palvelua koskevien ehtojen mukaan liikenteenharjoittajilla oli oltava kapasiteettia myös rahdin kuljettamiseen, mutta tämä palvelu oli määrä tuottaa kaupallisesti eli ilman tukea. Tarjouskilpailun osallistujat saivat itse määritellä tarjottavien rahtiliikennepalvelujen tason, mutta kapasiteetin oli oltava vähintään P&O Ferriesin tuohon aikaan kuljettamien määrien tasoa vastaava ja sitä oli voitava tarvittaessa lisätä kohtuullisessa määrin arvioidun kysynnän lisääntyessä. |
| --- | --- |

(63)

Tarjouskilpailun palvelua koskevien ehtojen mukaan liikenteenharjoittajilla oli oltava kapasiteettia myös rahdin kuljettamiseen, mutta tämä palvelu oli määrä tuottaa kaupallisesti eli ilman tukea. Tarjouskilpailun osallistujat saivat itse määritellä tarjottavien rahtiliikennepalvelujen tason, mutta kapasiteetin oli oltava vähintään P&O Ferriesin tuohon aikaan kuljettamien määrien tasoa vastaava ja sitä oli voitava tarvittaessa lisätä kohtuullisessa määrin arvioidun kysynnän lisääntyessä.

| (64) | Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin reittiverkosto ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, ja osallistujia pyydettiin esittämään yksityiskohtaiset aikataulut. Lisäksi edellytettiin, että Scottish Executive hyväksyy valitun palveluntarjoajan hinnoittelun ja että enimmäishinnat julkaistaan. Alustavien hintojen ei odotettu asettuvan huomattavasti voimassa olleita hintoja korkeammalle tasolle. |
| --- | --- |

(64)

Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin reittiverkosto ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, ja osallistujia pyydettiin esittämään yksityiskohtaiset aikataulut. Lisäksi edellytettiin, että Scottish Executive hyväksyy valitun palveluntarjoajan hinnoittelun ja että enimmäishinnat julkaistaan. Alustavien hintojen ei odotettu asettuvan huomattavasti voimassa olleita hintoja korkeammalle tasolle.

| (65) | Kolmetoista laivaliikenteen harjoittajaa ilmaisi marraskuussa 1998 kiinnostusta tarjouskilpailuun. Esivalinnan läpäisi kuusi lauttaliikennöitsijää, joista kolme esitti lopulta tarjouksen kesäkuussa 1999. Nämä kolme olivat SERCO Denholm, P&O Ferries ja NorthLink 1. |
| --- | --- |

(65)

Kolmetoista laivaliikenteen harjoittajaa ilmaisi marraskuussa 1998 kiinnostusta tarjouskilpailuun. Esivalinnan läpäisi kuusi lauttaliikennöitsijää, joista kolme esitti lopulta tarjouksen kesäkuussa 1999. Nämä kolme olivat SERCO Denholm, P&O Ferries ja NorthLink 1.

| (66) | Scottish Executive hylkäsi SERCO Denholmin tarjouksen, koska se oli kallein ja myös siksi, että Scottish Executive ei pitänyt hyväksyttävänä tarjouksen tekijän pyyntöä saada myydä aluksensa tai siirtää voimassa olevat vuokrasopimukset Scottish Executivelle sopimuksen päättyessä. |
| --- | --- |

(66)

Scottish Executive hylkäsi SERCO Denholmin tarjouksen, koska se oli kallein ja myös siksi, että Scottish Executive ei pitänyt hyväksyttävänä tarjouksen tekijän pyyntöä saada myydä aluksensa tai siirtää voimassa olevat vuokrasopimukset Scottish Executivelle sopimuksen päättyessä.

| (67) | Scottish Executive valitsi syyskuussa 2000 tarjoajista yrityksen NorthLink 1, jonka tarjouksen 45,7 miljoonan Englannin punnan tuki viisivuotiselle sopimukselle oli 14 miljoonaa Englannin puntaa halvempi kuin P&O:n tarjous. NorthLink 1:n arvioidut kustannukset olivat suuremmat kuin P&O Ferriesin, mutta NorthLink 1 arvioi matkustajaliikenteen tuottavan 8 miljoonaa Englannin puntaa enemmän ja rahtiliikenteen ylijäämästä saatavan lisäksi 13 miljoonaa Englannin puntaa enemmän, koska liikenteen kasvuodotukset olivat suuremmat. NorthLink 1 oli myös valmis hyväksymään sopimuksesta pienemmän tuoton kuin P&O Ferries. |
| --- | --- |

(67)

Scottish Executive valitsi syyskuussa 2000 tarjoajista yrityksen NorthLink 1, jonka tarjouksen 45,7 miljoonan Englannin punnan tuki viisivuotiselle sopimukselle oli 14 miljoonaa Englannin puntaa halvempi kuin P&O:n tarjous. NorthLink 1:n arvioidut kustannukset olivat suuremmat kuin P&O Ferriesin, mutta NorthLink 1 arvioi matkustajaliikenteen tuottavan 8 miljoonaa Englannin puntaa enemmän ja rahtiliikenteen ylijäämästä saatavan lisäksi 13 miljoonaa Englannin puntaa enemmän, koska liikenteen kasvuodotukset olivat suuremmat. NorthLink 1 oli myös valmis hyväksymään sopimuksesta pienemmän tuoton kuin P&O Ferries.

| (68) | NorthLink 1 ja Scottish Executive allekirjoittivat sopimuksen joulukuussa 2000. Sopimuksen saatuaan NorthLink 1 tilasi kolme uutta matkustaja-/ajoneuvolauttaa ja hankki käytetyn rahtialuksen. |
| --- | --- |

(68)

NorthLink 1 ja Scottish Executive allekirjoittivat sopimuksen joulukuussa 2000. Sopimuksen saatuaan NorthLink 1 tilasi kolme uutta matkustaja-/ajoneuvolauttaa ja hankki käytetyn rahtialuksen.

| (69) | Oli odotettu, että uusi liikenteenharjoittaja ehtisi tilata ja rakentaa uusia aluksia siten, että toiminta olisi voinut alkaa huhtikuussa 2002. NorthLink 1 pääsi kuitenkin aloittamaan toiminnan vasta 1 päivänä lokakuuta 2002. Tämän viivästymisen vuoksi Scottish Executive jatkoi P&O Ferriesin julkisen palvelun sopimusta kuudella kuukaudella. |
| --- | --- |

(69)

Oli odotettu, että uusi liikenteenharjoittaja ehtisi tilata ja rakentaa uusia aluksia siten, että toiminta olisi voinut alkaa huhtikuussa 2002. NorthLink 1 pääsi kuitenkin aloittamaan toiminnan vasta 1 päivänä lokakuuta 2002. Tämän viivästymisen vuoksi Scottish Executive jatkoi P&O Ferriesin julkisen palvelun sopimusta kuudella kuukaudella.

| (70) | NorthLink 1:n kustannus- ja tuloarviot, joihin sen tarjous perustui, osoittautuivat liian optimistisiksi. P&O Ferries oli vuosina 1997–2002 ainoa liikenteenharjoittaja, joka tarjosi roll on/roll off -palveluja, jäljempänä ”ro-ro”, matkustajien, autojen ja rahdin kuljettamiseen Skotlannin mantereen ja pohjoisten saarien välillä. NorthLink 1 oli ennusteissaan olettanut, että sillä olisi yksinoikeus ro-ro-liikenteen harjoittamiseen. |
| --- | --- |

(70)

NorthLink 1:n kustannus- ja tuloarviot, joihin sen tarjous perustui, osoittautuivat liian optimistisiksi. P&O Ferries oli vuosina 1997–2002 ainoa liikenteenharjoittaja, joka tarjosi roll on/roll off -palveluja, jäljempänä ”ro-ro”, matkustajien, autojen ja rahdin kuljettamiseen Skotlannin mantereen ja pohjoisten saarien välillä. NorthLink 1 oli ennusteissaan olettanut, että sillä olisi yksinoikeus ro-ro-liikenteen harjoittamiseen.

| (71) | Kyseinen oletus ei kuitenkaan toteutunut. Uusi liikenteenharjoittaja Pentland Ferries alkoi tarjota liikennepalvelua Skotlannin mantereelta Orkneylle keväällä 2001 ja otti vähitellen hoitaakseen merkittävän osan Orkneyn matkustaja-, autonkuljetus- ja rahtiliikenteestä. |
| --- | --- |

(71)

Kyseinen oletus ei kuitenkaan toteutunut. Uusi liikenteenharjoittaja Pentland Ferries alkoi tarjota liikennepalvelua Skotlannin mantereelta Orkneylle keväällä 2001 ja otti vähitellen hoitaakseen merkittävän osan Orkneyn matkustaja-, autonkuljetus- ja rahtiliikenteestä.

| (72) | Heinäkuussa 2002 kolme tavaraliikenteen harjoittajaa (18) ilmoitti tulevansa osakkaiksi uuteen lauttaliikenneyritykseen Norse Island Ferries, koska ne pitivät NorthLink 1:n vuonna 2001 ilmoittamia hintoja liian korkeina verrattuina hintoihin, joita P&O Ferries oli aikaisemmin soveltanut. Norse Island Ferries aloitti syyskuun alussa 2002 päivittäisen ro-ro-rahtiliikenteen Shetlannin ja Skotlannin mantereen välillä. Ensimmäisinä toimintakuukausina se näytti ottavan suuren osuuden rahtiliikenteen markkinoista. |
| --- | --- |

(72)

Heinäkuussa 2002 kolme tavaraliikenteen harjoittajaa (18) ilmoitti tulevansa osakkaiksi uuteen lauttaliikenneyritykseen Norse Island Ferries, koska ne pitivät NorthLink 1:n vuonna 2001 ilmoittamia hintoja liian korkeina verrattuina hintoihin, joita P&O Ferries oli aikaisemmin soveltanut. Norse Island Ferries aloitti syyskuun alussa 2002 päivittäisen ro-ro-rahtiliikenteen Shetlannin ja Skotlannin mantereen välillä. Ensimmäisinä toimintakuukausina se näytti ottavan suuren osuuden rahtiliikenteen markkinoista.

| (73) | Kun Pentland Ferries ilmoitti vuonna 2001 uuden rahtiliikennepalvelun aloittamisesta, NorthLink 1 halusi keskustella Scottish Executiven kanssa tämän uuden kilpailun vaikutuksista taloudelliseen asemaansa. NorthLink 1 toimitti Scottish Executivelle liiketoimintamallinsa, jotta tämä voisi tutkia kilpailun vaikutuksen yrityksen elinvoimaisuuteen. Liiketoimintamallinsa mukaan NorthLink 1 oli alustavasti arvioinut koko sopimuskauden liikevaihdoksi 14,9 miljoonaa Englannin puntaa. Tilanteen muututtua luku muuttui 16,4 miljoonan Englannin punnan arvioiduksi tappioksi. Tämä aiheutti vakavaa huolta yhtiön vakavaraisuudesta ja sen kyvystä huolehtia sopimuksen toteuttamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan pääsyy tähän oli Norse Island Ferriesin taholta tuleva kilpailu, jonka osuus kirjanpidon 31,3 miljoonan Englannin punnan negatiiviseksi kääntyneestä suuntauksesta oli yli 25,5 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(73)

Kun Pentland Ferries ilmoitti vuonna 2001 uuden rahtiliikennepalvelun aloittamisesta, NorthLink 1 halusi keskustella Scottish Executiven kanssa tämän uuden kilpailun vaikutuksista taloudelliseen asemaansa. NorthLink 1 toimitti Scottish Executivelle liiketoimintamallinsa, jotta tämä voisi tutkia kilpailun vaikutuksen yrityksen elinvoimaisuuteen. Liiketoimintamallinsa mukaan NorthLink 1 oli alustavasti arvioinut koko sopimuskauden liikevaihdoksi 14,9 miljoonaa Englannin puntaa. Tilanteen muututtua luku muuttui 16,4 miljoonan Englannin punnan arvioiduksi tappioksi. Tämä aiheutti vakavaa huolta yhtiön vakavaraisuudesta ja sen kyvystä huolehtia sopimuksen toteuttamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan pääsyy tähän oli Norse Island Ferriesin taholta tuleva kilpailu, jonka osuus kirjanpidon 31,3 miljoonan Englannin punnan negatiiviseksi kääntyneestä suuntauksesta oli yli 25,5 miljoonaa Englannin puntaa.

| (74) | Kun Norse Islands Ferries päätti lopettaa toimintansa kesäkuun alussa 2003, sen aiheuttama kilpailu Skotlannin rahtimarkkinoilla päättyi. Tämä antoi NorthLink 1:lle mahdollisuuden palata jälleen kannattavaksi. Tämän vuoksi Scottish Executive päätti jatkaa rahoitusta NorthLink 1:lle julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti. Se katsoi, että kun Norse Islands Ferries oli lopettanut toiminnan, julkisen palvelun sopimusta oli mahdollista jatkaa loppuun asti. |
| --- | --- |

(74)

Kun Norse Islands Ferries päätti lopettaa toimintansa kesäkuun alussa 2003, sen aiheuttama kilpailu Skotlannin rahtimarkkinoilla päättyi. Tämä antoi NorthLink 1:lle mahdollisuuden palata jälleen kannattavaksi. Tämän vuoksi Scottish Executive päätti jatkaa rahoitusta NorthLink 1:lle julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti. Se katsoi, että kun Norse Islands Ferries oli lopettanut toiminnan, julkisen palvelun sopimusta oli mahdollista jatkaa loppuun asti.

| (75) | Vasta muutaman kuukauden toiminnan jälkeen kesällä 2003 NorthLink 1 kuitenkin ilmoitti Scottish Executivelle, että sillä ei enää ollut realistisia mahdollisuuksia täyttää sopimusvelvoitteitaan julkisen palvelun sopimuksen jäljellä olevana aikana eli syyskuun 2007 loppuun asti. |
| --- | --- |

(75)

Vasta muutaman kuukauden toiminnan jälkeen kesällä 2003 NorthLink 1 kuitenkin ilmoitti Scottish Executivelle, että sillä ei enää ollut realistisia mahdollisuuksia täyttää sopimusvelvoitteitaan julkisen palvelun sopimuksen jäljellä olevana aikana eli syyskuun 2007 loppuun asti.

| (76) | Scottish Executive tarkasteli yhtiön taloudellista tilannetta uudelleen riippumattomien tilintarkastajien avulla ja tuli siihen tulokseen, että NorthLink 1 oli lähes maksukyvytön. |
| --- | --- |

(76)

Scottish Executive tarkasteli yhtiön taloudellista tilannetta uudelleen riippumattomien tilintarkastajien avulla ja tuli siihen tulokseen, että NorthLink 1 oli lähes maksukyvytön.

| (77) | Scottish Executive katsoi, että NorthLink 1 tarvitsi lisätukea tai muuten vaarana olisi, että jos yhtiö joutuu maksukyvyttömyysmenettelyyn (jota voisi vaatia jokin monista velkojista), elintärkeä palvelu keskeytyisi. Julkisen palvelun velvoitteen toteutuminen pitkällä aikavälillä riippuisi yhtiötä hoitamaan nimitetyn toimitusmiehen halukkuudesta. Yhtiön sopimusvelvoitteet eivät olisi toimitusmiestä sitovia, joten tällä ei olisi velvollisuutta tarjota tuettua palvelua. |
| --- | --- |

(77)

Scottish Executive katsoi, että NorthLink 1 tarvitsi lisätukea tai muuten vaarana olisi, että jos yhtiö joutuu maksukyvyttömyysmenettelyyn (jota voisi vaatia jokin monista velkojista), elintärkeä palvelu keskeytyisi. Julkisen palvelun velvoitteen toteutuminen pitkällä aikavälillä riippuisi yhtiötä hoitamaan nimitetyn toimitusmiehen halukkuudesta. Yhtiön sopimusvelvoitteet eivät olisi toimitusmiestä sitovia, joten tällä ei olisi velvollisuutta tarjota tuettua palvelua.

| (78) | Oltuaan yhteydessä komission yksiköihin Scottish Executive ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2004 aikovansa kilpailuttaa palvelun uudelleen. Se julkaisi tästä hankintailmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän uuden tarjouskilpailumenettelyn, jota kuvaillaan tarkemmin jäljempänä, rinnalla Scottish Executive toteutti toimia varmistaakseen elintärkeän palvelun jatkumisen tällä välin. |
| --- | --- |

(78)

Oltuaan yhteydessä komission yksiköihin Scottish Executive ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2004 aikovansa kilpailuttaa palvelun uudelleen. Se julkaisi tästä hankintailmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän uuden tarjouskilpailumenettelyn, jota kuvaillaan tarkemmin jäljempänä, rinnalla Scottish Executive toteutti toimia varmistaakseen elintärkeän palvelun jatkumisen tällä välin.

2.2.3.3   
  NorthLink 1:n kanssa vuonna 2004 tehty muutospöytäkirja

| (79) | Scottish Executive sopi 29 päivänä syyskuuta 2004 NorthLink 1:n kanssa rahoitusjärjestelyjen tarkistamisesta julkisen palvelun sopimukseen lisätyllä muutospöytäkirjalla. Muutospöytäkirjassa sovittiin tappioiden rahoittamisesta, jotta NorthLink 1 voisi jatkaa palvelua sopimuksessa määritellyllä tasolla siihen asti, kun sopimus siirtyy pois siltä. Lisäksi muutospöytäkirjassa määrättiin, että tietty osa NorthLink 1:n omistamasta tai vuokraamasta omaisuudesta voitaisiin seuraavan tarjouskilpailun yhteydessä asettaa harkinnan mukaan ja arvioituun markkinahintaan niiden saataville, jotka mahdollisesti haluaisivat käyttää sitä uuden sopimuksen mukaisen palvelun tuottamiseen. Varainkäytön valvomiseksi kyseisenä aikana muutospöytäkirjaan sisältyi toimenpiteitä, joilla rajoitettiin NorthLink 1:n mahdollisuuksia ylittää sovitun budjetin ehdot ilman Scottish Executiven hyväksyntää. |
| --- | --- |

(79)

Scottish Executive sopi 29 päivänä syyskuuta 2004 NorthLink 1:n kanssa rahoitusjärjestelyjen tarkistamisesta julkisen palvelun sopimukseen lisätyllä muutospöytäkirjalla. Muutospöytäkirjassa sovittiin tappioiden rahoittamisesta, jotta NorthLink 1 voisi jatkaa palvelua sopimuksessa määritellyllä tasolla siihen asti, kun sopimus siirtyy pois siltä. Lisäksi muutospöytäkirjassa määrättiin, että tietty osa NorthLink 1:n omistamasta tai vuokraamasta omaisuudesta voitaisiin seuraavan tarjouskilpailun yhteydessä asettaa harkinnan mukaan ja arvioituun markkinahintaan niiden saataville, jotka mahdollisesti haluaisivat käyttää sitä uuden sopimuksen mukaisen palvelun tuottamiseen. Varainkäytön valvomiseksi kyseisenä aikana muutospöytäkirjaan sisältyi toimenpiteitä, joilla rajoitettiin NorthLink 1:n mahdollisuuksia ylittää sovitun budjetin ehdot ilman Scottish Executiven hyväksyntää.

| (80) | Lisäksi muutospöytäkirjaan sisältyi rajoitettu määrä – noin 1,5–2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa – ”kannustusmaksuja”, joiden ehtona oli eräiden palvelun tasoa, kustannuksia ja tuloja koskevien vaativien tavoitteiden saavuttaminen tai ylittäminen. Ensimmäinen osa kannustusmaksusta suoritettaisiin, jos joukko täsmällisyyttä, luotettavuutta ja muita palvelun tasoa koskevia tavoitteita olisi saavutettu kaikilta osin. Tällä ensimmäisellä osalla oli tarkoitus korvata alkuperäiseen sopimukseen sisältynyt suoritustasoa koskevien rangaistusmaksujen järjestelmä paremmalla. Toinen osa maksettaisiin sen jälkeen, kun kustannussäästöt tai tulonlisäykset suhteessa Scottish Executiven riippumattomien tilintarkastajien hyväksymään viitebudjettiin ovat toteutuneet. |
| --- | --- |

(80)

Lisäksi muutospöytäkirjaan sisältyi rajoitettu määrä – noin 1,5–2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa – ”kannustusmaksuja”, joiden ehtona oli eräiden palvelun tasoa, kustannuksia ja tuloja koskevien vaativien tavoitteiden saavuttaminen tai ylittäminen. Ensimmäinen osa kannustusmaksusta suoritettaisiin, jos joukko täsmällisyyttä, luotettavuutta ja muita palvelun tasoa koskevia tavoitteita olisi saavutettu kaikilta osin. Tällä ensimmäisellä osalla oli tarkoitus korvata alkuperäiseen sopimukseen sisältynyt suoritustasoa koskevien rangaistusmaksujen järjestelmä paremmalla. Toinen osa maksettaisiin sen jälkeen, kun kustannussäästöt tai tulonlisäykset suhteessa Scottish Executiven riippumattomien tilintarkastajien hyväksymään viitebudjettiin ovat toteutuneet.

| (81) | Skotlannin tilintarkastusvirasto pyysi elokuussa 2005, että Audit Scotland tutkisi NorthLink 1:n uuden julkisen palvelun sopimuksen. Audit Scotland on lakisääteinen elin, joka perustettiin huhtikuussa 2000 lailla Public Finance and Accountability (Scotland) Act 2000 (19) tuottamaan palveluja tilintarkastusvirastolle. Sen tehtävänä on varmistaa, että Scottish Executive on tilintekovelvollinen julkisten varojen asianmukaisesta, tehokkaasta ja tarkoituksenmukaisesta käytöstä. |
| --- | --- |

(81)

Skotlannin tilintarkastusvirasto pyysi elokuussa 2005, että Audit Scotland tutkisi NorthLink 1:n uuden julkisen palvelun sopimuksen. Audit Scotland on lakisääteinen elin, joka perustettiin huhtikuussa 2000 lailla Public Finance and Accountability (Scotland) Act 2000 (19) tuottamaan palveluja tilintarkastusvirastolle. Sen tehtävänä on varmistaa, että Scottish Executive on tilintekovelvollinen julkisten varojen asianmukaisesta, tehokkaasta ja tarkoituksenmukaisesta käytöstä.

| (82) | Audit Scotlandin joulukuussa 2005 julkaiseman tilintarkastuskertomuksen (20) mukaan NorthLink 1 sai julkisen palvelun sopimuksen ensimmäisten kolmen vuoden aikana Scottish Executivelta 71 miljoonaa Englannin puntaa. Kyseinen kausi kesti lokakuusta 2002 syyskuun 2005 loppuun. Määrää on verrattava koko sopimuskaudeksi vahvistettuun korvaukseen, joka oli 50,3 miljoonaa Englannin puntaa. Tilintarkastuskertomuksessa tämä 71 miljoonaa puntaa jakautuu seuraavasti:






  a) | 33,6 miljoonaa Englannin puntaa alkuperäisen sopimuksen mukaista peruskorvausta; |
| --- | --- | --- |

(82)

Audit Scotlandin joulukuussa 2005 julkaiseman tilintarkastuskertomuksen (20) mukaan NorthLink 1 sai julkisen palvelun sopimuksen ensimmäisten kolmen vuoden aikana Scottish Executivelta 71 miljoonaa Englannin puntaa. Kyseinen kausi kesti lokakuusta 2002 syyskuun 2005 loppuun. Määrää on verrattava koko sopimuskaudeksi vahvistettuun korvaukseen, joka oli 50,3 miljoonaa Englannin puntaa. Tilintarkastuskertomuksessa tämä 71 miljoonaa puntaa jakautuu seuraavasti:

a)

33,6 miljoonaa Englannin puntaa alkuperäisen sopimuksen mukaista peruskorvausta;

| b) | 16,7 miljoonaa Englannin puntaa muita alkuperäisen sopimuksen ehtojen mukaisia maksuja; |
| --- | --- |

b)

16,7 miljoonaa Englannin puntaa muita alkuperäisen sopimuksen ehtojen mukaisia maksuja;

| c) | 18, 2 miljoonaa Englannin puntaa lisärahoitusta palvelun jatkamiseksi; ja |
| --- | --- |

c)

18, 2 miljoonaa Englannin puntaa lisärahoitusta palvelun jatkamiseksi; ja

| d) | 2,5 miljoonaa Englannin puntaa eräiden NorthLink 1:n vuokrasopimusten maksamiseksi kertasuorituksena. |
| --- | --- |

d)

2,5 miljoonaa Englannin puntaa eräiden NorthLink 1:n vuokrasopimusten maksamiseksi kertasuorituksena.

| (83) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen mukaan Scottish Executive myönsi NorthLink 1:lle lisäksi 21,6 miljoonaa Englannin puntaa syyskuusta 2005 siihen asti, kun sopimus siirtyi sen seuraajalle 6 päivänä heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(83)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen mukaan Scottish Executive myönsi NorthLink 1:lle lisäksi 21,6 miljoonaa Englannin puntaa syyskuusta 2005 siihen asti, kun sopimus siirtyi sen seuraajalle 6 päivänä heinäkuuta 2006.

| (84) | Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoitusta koskevat tiedot, joista käy ilmi NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnan (enimmäkseen matkustajaliikennettä) ja kaupallisen toiminnan (enimmäkseen rahtiliikennettä) nettoliikevaihto tilikaudesta 2002/2003 tilikauteen 2005/2006:

  Taulukko 3


  Tuloslaskelma NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta 2002/2003–2005/2006













  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | Julkisen palvelun toiminta | Kaupallinen toiminta | Yhteensä |
| | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Voitto/tappio |
| 2002/2003 | 26,7 | –28,3 | –1,7 | 7,7 | –7,3 | 0,5 | –1,2 |
| 2003/2004 | 38,0 | –35,5 | 2,5 | 10,5 | –10,0 | 0,5 | 3,0 |
| 2004/2005 | 33,8 | –34,6 | –0,8 | 10,3 | –10,1 | 0,1 | –0,7 |
| 2005/2006 (21) | 31,1 | –30,2 | 0,9 | 7,4 | –7,2 | 0,2 | 1,1 |

(84)

Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoitusta koskevat tiedot, joista käy ilmi NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnan (enimmäkseen matkustajaliikennettä) ja kaupallisen toiminnan (enimmäkseen rahtiliikennettä) nettoliikevaihto tilikaudesta 2002/2003 tilikauteen 2005/2006:

Taulukko 3

Tuloslaskelma NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta 2002/2003–2005/2006

(miljoonaa Englannin puntaa)

Julkisen palvelun toiminta

Kaupallinen toiminta

Yhteensä

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Voitto/tappio

2002/2003

26,7

–28,3

–1,7

7,7

–7,3

0,5

–1,2

2003/2004

38,0

–35,5

2,5

10,5

–10,0

0,5

3,0

2004/2005

33,8

–34,6

–0,8

10,3

–10,1

0,1

–0,7

2005/2006 (21)

31,1

–30,2

0,9

7,4

–7,2

0,2

1,1

| (85) | Taulukossa 3 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Kaupalliset tulot ovat tuloja rahdin ja karjan kuljettamisesta (22). Julkisen palvelun tulot muodostuvat hallituksen rahoituksesta ja lipunmyynnistä. Menoista yhteiset kustannukset kuten satamamaksut, terminaalikustannukset ja hallinnolliset menot on jaoteltu sen mukaan, mikä on julkisen palvelun ja kaupallisen toiminnan osuus näistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(85)

Taulukossa 3 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Kaupalliset tulot ovat tuloja rahdin ja karjan kuljettamisesta (22). Julkisen palvelun tulot muodostuvat hallituksen rahoituksesta ja lipunmyynnistä. Menoista yhteiset kustannukset kuten satamamaksut, terminaalikustannukset ja hallinnolliset menot on jaoteltu sen mukaan, mikä on julkisen palvelun ja kaupallisen toiminnan osuus näistä kustannuksista.

| (86) | Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 3 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 1:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

(86)

Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 3 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 1:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja.

2.2.3.4   
  Vuoden 2006 julkisen palvelun sopimus yrityksen NorthLink 2 kanssa

| (87) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti maaliskuussa 2004 komissiolle Scottish Executiven aikomuksesta kilpailuttaa julkisen palvelun sopimus mahdollisimman pian uudelleen. |
| --- | --- |

(87)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti maaliskuussa 2004 komissiolle Scottish Executiven aikomuksesta kilpailuttaa julkisen palvelun sopimus mahdollisimman pian uudelleen.

| (88) | Scottish Executive julkisti 8 päivänä huhtikuuta 2004 aikeensa kilpailuttaa palvelu uudelleen. Se julkaisi tästä hankintailmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toukokuun 27 päivänä 2004 se julkaisi osana kuulemismenettelyä tarjouskilpailun palvelueritelmän luonnoksen. |
| --- | --- |

(88)

Scottish Executive julkisti 8 päivänä huhtikuuta 2004 aikeensa kilpailuttaa palvelu uudelleen. Se julkaisi tästä hankintailmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toukokuun 27 päivänä 2004 se julkaisi osana kuulemismenettelyä tarjouskilpailun palvelueritelmän luonnoksen.

| (89) | Toisin kuin vuoden 2000 tarjouskilpailussa, uuteen tarjouspyyntöön (23) sisältyi rahtiliikennettä koskevia julkisen palvelun velvoitteita. Valitun tarjouksen tekijän olisi tarjottava kattavaa ro-ro-rahtipalvelua, johon sisältyy eläinten ja vaarallisten aineiden kuljettaminen, sekä lisättävä yksi rahtiliikenteen arkipäivävuoro Kirkwallin ja Aberdeenin väliselle reitille. Pohjana vuoden 2006 osalta käytettiin vuoden 2005 tariffeja, joita oli mahdollista mukauttaa kuluttajahintaindeksin perusteella. Tariffien tasoa oli yleisen rahdin osalta alennettava kumpaankin suuntaan reiteillä Aberdeen/Kirkwall/Lerwick. Alennus oli Kirkwall–Aberdeen-reitillä noin 19 prosenttia ja Shetlannin saarien reitillä noin 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(89)

Toisin kuin vuoden 2000 tarjouskilpailussa, uuteen tarjouspyyntöön (23) sisältyi rahtiliikennettä koskevia julkisen palvelun velvoitteita. Valitun tarjouksen tekijän olisi tarjottava kattavaa ro-ro-rahtipalvelua, johon sisältyy eläinten ja vaarallisten aineiden kuljettaminen, sekä lisättävä yksi rahtiliikenteen arkipäivävuoro Kirkwallin ja Aberdeenin väliselle reitille. Pohjana vuoden 2006 osalta käytettiin vuoden 2005 tariffeja, joita oli mahdollista mukauttaa kuluttajahintaindeksin perusteella. Tariffien tasoa oli yleisen rahdin osalta alennettava kumpaankin suuntaan reiteillä Aberdeen/Kirkwall/Lerwick. Alennus oli Kirkwall–Aberdeen-reitillä noin 19 prosenttia ja Shetlannin saarien reitillä noin 25 prosenttia.

| (90) | NorthLink 1:llä oli sopimuksen toimivuuden kannalta merkityksellistä omaisuutta kuten tietoteknisiä laitteita, varaosia, varusteita, satamalaitteistoja, toimistotarvikkeita, erilaisia varastoja ja eläintenkuljetuskalustoa. Sillä oli myös vuokrasopimuksia rahtialuksesta, vetoajoneuvoista ja lipunmyyntijärjestelmästä. Tämä omaisuus ja nämä sopimukset asetettiin kaikkien tarjoajien saataville niiden arvioidun markkina-arvon perusteella. |
| --- | --- |

(90)

NorthLink 1:llä oli sopimuksen toimivuuden kannalta merkityksellistä omaisuutta kuten tietoteknisiä laitteita, varaosia, varusteita, satamalaitteistoja, toimistotarvikkeita, erilaisia varastoja ja eläintenkuljetuskalustoa. Sillä oli myös vuokrasopimuksia rahtialuksesta, vetoajoneuvoista ja lipunmyyntijärjestelmästä. Tämä omaisuus ja nämä sopimukset asetettiin kaikkien tarjoajien saataville niiden arvioidun markkina-arvon perusteella.

| (91) | Heinäkuun 19 päivänä 2005 Scottish Executive pyysi tarjousta kolmelta esivalinnan läpäisseeltä osallistujalta. Se sai 30 päivänä marraskuuta 2005 kaksi tarjousta, ja kolmas yritys vetäytyi pois tarjouskilpailusta lokakuussa 2005. Scottish Executive ilmoitti 9 päivänä maaliskuuta 2006, että tarjousten tekijöistä oli valittu CalMac. |
| --- | --- |

(91)

Heinäkuun 19 päivänä 2005 Scottish Executive pyysi tarjousta kolmelta esivalinnan läpäisseeltä osallistujalta. Se sai 30 päivänä marraskuuta 2005 kaksi tarjousta, ja kolmas yritys vetäytyi pois tarjouskilpailusta lokakuussa 2005. Scottish Executive ilmoitti 9 päivänä maaliskuuta 2006, että tarjousten tekijöistä oli valittu CalMac.

| (92) | Julkisen palvelun sopimus CalMacin kanssa allekirjoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006. Sopimusta toteuttamaan perustettiin NorthLink 2, josta tuli CalMacin kokonaan omistama tytäryritys (CalMac puolestaan on kokonaan Skotlannin viranomaisten omistuksessa). Julkisen palvelun sopimus tehtiin ajaksi 2006–2012. NorthLink 2 alkoi liikennöidä kahta pohjoisten saarten reittiä, ja sille siirtyi myös suurin osa NorthLink 1:n omaisuudesta ja henkilöstöstä. |
| --- | --- |

(92)

Julkisen palvelun sopimus CalMacin kanssa allekirjoitettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006. Sopimusta toteuttamaan perustettiin NorthLink 2, josta tuli CalMacin kokonaan omistama tytäryritys (CalMac puolestaan on kokonaan Skotlannin viranomaisten omistuksessa). Julkisen palvelun sopimus tehtiin ajaksi 2006–2012. NorthLink 2 alkoi liikennöidä kahta pohjoisten saarten reittiä, ja sille siirtyi myös suurin osa NorthLink 1:n omaisuudesta ja henkilöstöstä.

| (93) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan NorthLink 2 osti kaiken haluamansa NorthLink 1:n omaisuuden käypään tai arvioituun markkinahintaan. |
| --- | --- |

(93)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan NorthLink 2 osti kaiken haluamansa NorthLink 1:n omaisuuden käypään tai arvioituun markkinahintaan.

| (94) | NorthLink 2 on saanut Skotlannin viranomaisilta vuoden 2006 julkisen palvelun sopimukseen liittyvää rahoitusta seuraavasti:

  Taulukko 4


  NorthLink 2:lle myönnetty julkinen rahoitus vuodesta 2006









  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | Avustukset tappioiden kattamiseksi | Pääoma-avustukset | Yhteensä |
| 2006/2007 (24) | 21,8 | 1,3 | 23,1 |
| 2007/2008 (25) | 28,0 | 2,0 | 30,0 |

(94)

NorthLink 2 on saanut Skotlannin viranomaisilta vuoden 2006 julkisen palvelun sopimukseen liittyvää rahoitusta seuraavasti:

Taulukko 4

NorthLink 2:lle myönnetty julkinen rahoitus vuodesta 2006

(miljoonaa Englannin puntaa)

Avustukset tappioiden kattamiseksi

Pääoma-avustukset

Yhteensä

2006/2007 (24)

21,8

1,3

23,1

2007/2008 (25)

28,0

2,0

30,0

| (95) | NorthLink 2:lla ei ole olut mitään muuta toimintaa kuin vuoden 2006 julkisen palvelun sopimuksen toteuttaminen (mukaan lukien karjan ja rahdin kuljettaminen). Tämän vuoksi kaikkea sen toimintaa on pidettävä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisenä. Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoituksesta tietoja, joista käy ilmi NorthLink 2:n sopimusvuodesta 2006/2007 harjoittaman toiminnan nettoliikevaihto. Nämä luvut on alustavasti eroteltu rahdin ja matkustajien (ja matkustajien autojen) välillä seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuloslaskelma NorthLink 2:n julkisen palvelun toiminnasta vuosina 2006/2007 ja 2007/2008
   (26)













  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | Matkustajat ja matkustajien autot | Rahti | Yhteensä |
| | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Tulot | Menot | Voitto/tappio | Voitto/tappio |
| 2006/2007 | 38,3 | –37,5 | 0,8 | 12,1 | –11,8 | 0,3 | 1,1 |
| 2007/2008 | 39,7 | –38,6 | 1,0 | 10,9 | –10,6 | 0,3 | 1,3 |

(95)

NorthLink 2:lla ei ole olut mitään muuta toimintaa kuin vuoden 2006 julkisen palvelun sopimuksen toteuttaminen (mukaan lukien karjan ja rahdin kuljettaminen). Tämän vuoksi kaikkea sen toimintaa on pidettävä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisenä. Yhdistynyt kuningaskunta on antanut rahoituksesta tietoja, joista käy ilmi NorthLink 2:n sopimusvuodesta 2006/2007 harjoittaman toiminnan nettoliikevaihto. Nämä luvut on alustavasti eroteltu rahdin ja matkustajien (ja matkustajien autojen) välillä seuraavasti:

Taulukko 5

Tuloslaskelma NorthLink 2:n julkisen palvelun toiminnasta vuosina 2006/2007 ja 2007/2008
   (26)

(miljoonaa Englannin puntaa)

Matkustajat ja matkustajien autot

Rahti

Yhteensä

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Tulot

Menot

Voitto/tappio

Voitto/tappio

2006/2007

38,3

–37,5

0,8

12,1

–11,8

0,3

1,1

2007/2008

39,7

–38,6

1,0

10,9

–10,6

0,3

1,3

| (96) | Taulukossa 5 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. |
| --- | --- |

(96)

Taulukossa 5 esitetyt määrät ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta.

| (97) | Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 5 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 2:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

(97)

Yrityksen tilintarkastaja (KPMG LLP) on noudattanut hyväksyttyjä menettelyjä metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Taulukossa 5 ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 2:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja.

2.2.4   KULJETUSMAKSUT

| (98) | Taulukossa 6 esitetään rahtiliikenteen maksut, joita julkisen palvelun sopimuksen toiminnanharjoittaja (ro-ro-rahtiliikenne) ja Streamline Shipping (lo-lo-rahtiliikenne) ovat veloittaneet 1 päivästä tammikuuta 2000.

  Taulukko 6


  Julkisen palvelun sopimuksen toiminnanharjoittajan ja Streamline Shippingin metriperusteisten rahtimaksujen vertailu
   (27)










  (Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| Vuosi | Julkisen palvelun tarjoaja | Streamline Shipping (28) |
| Shetlanti | Orkney | Shetlanti | Orkney |
| 2000 (P&O Ferriesin maksut) | 43,70 | 37,90 | 37,05 | 31,62 |
| 2002 ( NorthLink 1:n alustavat maksut) | 44,00 | 36,00 | | |
| 2002/2003 (NorthLink 1:n maksut) | 36,00 | 25,50 | 33,69 | 29,40 |
| 2004 (NorthLink 1:n maksut) | 38,50 | 27,50 | 34,87 | 28,86 |
| 2005 (NorthLink 1:n maksut) | 39,45 | 28,20 | 33,24 | 30,29 |
| 2006 (NorthLink 1:n maksut) | 40,60 | 29,00 | 40,43 | 32,07 |
| Heinäkuu 2006 (NorthLink 2:n maksut) | 30,60 | 23,50 | 40,43 | 32,07 |

(98)

Taulukossa 6 esitetään rahtiliikenteen maksut, joita julkisen palvelun sopimuksen toiminnanharjoittaja (ro-ro-rahtiliikenne) ja Streamline Shipping (lo-lo-rahtiliikenne) ovat veloittaneet 1 päivästä tammikuuta 2000.

Taulukko 6

Julkisen palvelun sopimuksen toiminnanharjoittajan ja Streamline Shippingin metriperusteisten rahtimaksujen vertailu
   (27)

(Englannin puntaa)

Vuosi

Julkisen palvelun tarjoaja

Streamline Shipping (28)

Shetlanti

Orkney

Shetlanti

Orkney

2000 (P&O Ferriesin maksut)

43,70

37,90

37,05

31,62

2002 ( NorthLink 1:n alustavat maksut)

44,00

36,00

2002/2003 (NorthLink 1:n maksut)

36,00

25,50

33,69

29,40

2004 (NorthLink 1:n maksut)

38,50

27,50

34,87

28,86

2005 (NorthLink 1:n maksut)

39,45

28,20

33,24

30,29

2006 (NorthLink 1:n maksut)

40,60

29,00

40,43

32,07

Heinäkuu 2006 (NorthLink 2:n maksut)

30,60

23,50

40,43

32,07

| (99) | Streamline Shippingin mielestä julkaistut tiedot osoittavat, että NorthLink 1 ja NorthLink 2 ovat painaneet rahtihinnat tasolle, joka ei ole Streamline Shippingin kannalta kannattava, ja että tämä on ollut mahdollista ainoastaan julkisen palvelun tarjoajan saaman matkustajaliikenteen tuen johdosta. |
| --- | --- |

(99)

Streamline Shippingin mielestä julkaistut tiedot osoittavat, että NorthLink 1 ja NorthLink 2 ovat painaneet rahtihinnat tasolle, joka ei ole Streamline Shippingin kannalta kannattava, ja että tämä on ollut mahdollista ainoastaan julkisen palvelun tarjoajan saaman matkustajaliikenteen tuen johdosta.

| (100) | Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että taulukossa 6 esitetty vertailu voi olla harhaanjohtava, sillä Streamline Shipping ei laskuta metriperusteisesti (29). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan lo-lo- ja ro-ro-liikenne edustavat pohjoisilla saarilla rahtimarkkinoiden kahta eri segmenttiä, vaikka joitakin päällekkäisyyksiä niiden välillä voi olla. Lo-lo on tavallisesti vähemmän riippuvainen ajasta, koska vuoroja on vain kaksi viikossa ja rahti on yleensä vähempiarvoista. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että näiden kahden liikennepalvelun vertaaminen on keinotekoista, ja siitä on vaikeaa tehdä johtopäätöksiä. |
| --- | --- |

(100)

Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, että taulukossa 6 esitetty vertailu voi olla harhaanjohtava, sillä Streamline Shipping ei laskuta metriperusteisesti (29). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan lo-lo- ja ro-ro-liikenne edustavat pohjoisilla saarilla rahtimarkkinoiden kahta eri segmenttiä, vaikka joitakin päällekkäisyyksiä niiden välillä voi olla. Lo-lo on tavallisesti vähemmän riippuvainen ajasta, koska vuoroja on vain kaksi viikossa ja rahti on yleensä vähempiarvoista. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että näiden kahden liikennepalvelun vertaaminen on keinotekoista, ja siitä on vaikeaa tehdä johtopäätöksiä.

| (101) | NorthLink 1 ilmoitti joulukuussa 2001 eli ennen julkisen palvelun aloittamista, että se veloittaisi perävaunujen kuljettamisesta Shetlantiin 44 Englannin puntaa ja Orkneyn saarille 36 Englannin puntaa metriltä. Näitä hintoja perusteltiin sillä, että NorthLink 1:n oli veloitettava hintoja, jotka olivat sekä kaupallisesti kannattavia että markkinoiden hyväksyttävissä. Lisäksi ilmoitettiin, että nämä hinnat vahvistetaan kiinteästi viideksi vuodeksi. NorthLink 1:n mukaan se ei voisi hyväksyä ”tilannetta, jossa me [NorthLink 1] kuljetamme perävaunuja ilmaiseksi tai hyvin pientä korvausta vastaan”. NorthLink 1 korosti myös, että se ei saanut tukea rahtiliikennetoimintaansa. |
| --- | --- |

(101)

NorthLink 1 ilmoitti joulukuussa 2001 eli ennen julkisen palvelun aloittamista, että se veloittaisi perävaunujen kuljettamisesta Shetlantiin 44 Englannin puntaa ja Orkneyn saarille 36 Englannin puntaa metriltä. Näitä hintoja perusteltiin sillä, että NorthLink 1:n oli veloitettava hintoja, jotka olivat sekä kaupallisesti kannattavia että markkinoiden hyväksyttävissä. Lisäksi ilmoitettiin, että nämä hinnat vahvistetaan kiinteästi viideksi vuodeksi. NorthLink 1:n mukaan se ei voisi hyväksyä ”tilannetta, jossa me [NorthLink 1] kuljetamme perävaunuja ilmaiseksi tai hyvin pientä korvausta vastaan”. NorthLink 1 korosti myös, että se ei saanut tukea rahtiliikennetoimintaansa.

| (102) | Streamline Shippingin mukaan NorthLink 1 reagoi Streamline Shippingin ja Norse Island Ferriesin taholta tulleeseen kilpailuun alentamalla heti sopimuksensa aluksi vuonna 2002 merkittävästi (Shetlannin osalta 36 ja Orkneyn osalta 25,50 Englannin puntaan metriltä) maksujaan, joiden se oli aikaisemmin ilmoittanut olevan kaupallisesti kannattavia. Streamline Shipping ja Norse Island Ferries epäilevät, että NorthLink 1 tarjosi rahtiliikennepalvelua kustannukset alittavalla hinnalla. |
| --- | --- |

(102)

Streamline Shippingin mukaan NorthLink 1 reagoi Streamline Shippingin ja Norse Island Ferriesin taholta tulleeseen kilpailuun alentamalla heti sopimuksensa aluksi vuonna 2002 merkittävästi (Shetlannin osalta 36 ja Orkneyn osalta 25,50 Englannin puntaan metriltä) maksujaan, joiden se oli aikaisemmin ilmoittanut olevan kaupallisesti kannattavia. Streamline Shipping ja Norse Island Ferries epäilevät, että NorthLink 1 tarjosi rahtiliikennepalvelua kustannukset alittavalla hinnalla.

| (103) | NorthLink 1 otti joulukuussa 2003 käyttöön erityisiä alennettuja hintoja:






  a) | erityishinta tyhjille perävaunuille |
| --- | --- | --- |

(103)

NorthLink 1 otti joulukuussa 2003 käyttöön erityisiä alennettuja hintoja:

a)

erityishinta tyhjille perävaunuille

| b) | erityinen 200 Englannin punnan kiinteä hinta Aberdeenin Kirkwallin välillä tavaraliikenteelle, joka ei edellytä tarkkoja toimitusaikoja (niin sanottu sunnuntaitarjous) ja |
| --- | --- |

b)

erityinen 200 Englannin punnan kiinteä hinta Aberdeenin Kirkwallin välillä tavaraliikenteelle, joka ei edellytä tarkkoja toimitusaikoja (niin sanottu sunnuntaitarjous) ja

| c) | kaupalliselle liikenteelle alennuksia enintään 10 prosenttia kuukausittaisten alennukseen oikeuttavien rahtimetrien mukaan. |
| --- | --- |

c)

kaupalliselle liikenteelle alennuksia enintään 10 prosenttia kuukausittaisten alennukseen oikeuttavien rahtimetrien mukaan.

| (104) | NorthLink 2:n aloitettua kolmannen julkisen palvelun sopimuksen mukaisen toiminnan heinäkuussa 2006 Streamline Shippingiin kohdistuvien kaupallisten paineiden väitetään lisääntyneen entisestään. kun NorthLink 2 oli valittu uuden julkisen palvelun sopimuksen toteuttajaksi, silloinen liikenneministeri oli Streamline Shippingin mukaan ilmoittanut, että rahtimaksut Aberdeenista Shetlantiin laskisivat 25 prosenttia ja Aberdeenista Orkneylle 19 prosenttia. Streamline Shippingin mukaan tämän mahdollisti NorthLink 2:n vuosittain saaman tuen lisäys. |
| --- | --- |

(104)

NorthLink 2:n aloitettua kolmannen julkisen palvelun sopimuksen mukaisen toiminnan heinäkuussa 2006 Streamline Shippingiin kohdistuvien kaupallisten paineiden väitetään lisääntyneen entisestään. kun NorthLink 2 oli valittu uuden julkisen palvelun sopimuksen toteuttajaksi, silloinen liikenneministeri oli Streamline Shippingin mukaan ilmoittanut, että rahtimaksut Aberdeenista Shetlantiin laskisivat 25 prosenttia ja Aberdeenista Orkneylle 19 prosenttia. Streamline Shippingin mukaan tämän mahdollisti NorthLink 2:n vuosittain saaman tuen lisäys.

| (105) | Streamline Shippingin mukaan NorthLink 2 veloitti heinäkuussa 2006 30,60 puntaa metriltä Shetlantiin ja 23,50 Englannin puntaa metriltä Orkneylle. Streamline Shippingin vastaavat hinnat olivat 40,43 ja 32,07 Englannin puntaa. Lisäksi tyhjien perävaunujen maksujen ja ”sunnuntaitarjousten” väitetään säilyneen voimassa, mikä alensi NorthLink 2:n hintoja jopa 73 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Streamline Shippingin mukaan NorthLink 2 veloitti heinäkuussa 2006 30,60 puntaa metriltä Shetlantiin ja 23,50 Englannin puntaa metriltä Orkneylle. Streamline Shippingin vastaavat hinnat olivat 40,43 ja 32,07 Englannin puntaa. Lisäksi tyhjien perävaunujen maksujen ja ”sunnuntaitarjousten” väitetään säilyneen voimassa, mikä alensi NorthLink 2:n hintoja jopa 73 prosenttia.

| (106) | Streamline Shipping väittää NorthLink 2:n hinnanalennusten olevan niin suuria, että se ei ole enää kyennyt kilpailemaan hintoja alentamalla kuten aikaisemmin. Lisäksi Streamline Shipping arvioi, että kattaakseen kustannuksensa, sen olisi veloitettava 36,67 Englannin puntaa metriltä. Tämä on enemmän kuin NorthLink 2:n nykyinen hinta. |
| --- | --- |

(106)

Streamline Shipping väittää NorthLink 2:n hinnanalennusten olevan niin suuria, että se ei ole enää kyennyt kilpailemaan hintoja alentamalla kuten aikaisemmin. Lisäksi Streamline Shipping arvioi, että kattaakseen kustannuksensa, sen olisi veloitettava 36,67 Englannin puntaa metriltä. Tämä on enemmän kuin NorthLink 2:n nykyinen hinta.

| (107) | Pentland Ferries väittää, että NorthLink 2:lla on ollut Orkneyn asukkaita suosiva ”läheisille” myönnettävien alennusten järjestelmä, joka on haitannut Pentland Ferriesin tarjoamaa kilpailevaa palvelua erityisesti sen jälkeen, kun Pentland Ferries aloitti liikennöinnin uudella Pentalina-katamaraanilla maaliskuussa 2009. Lisäksi Pentland Ferries väittää, että sen tarjoamaa kilpailevaa palvelua haittasi ja matkustajaliikenteen hintoja yleisemminkin alensi se, että NorthLink laajensi vuonna 2008/2009 tämän alennuksen koskemaan hyvin suurta määrää ”läheisiä”. |
| --- | --- |

(107)

Pentland Ferries väittää, että NorthLink 2:lla on ollut Orkneyn asukkaita suosiva ”läheisille” myönnettävien alennusten järjestelmä, joka on haitannut Pentland Ferriesin tarjoamaa kilpailevaa palvelua erityisesti sen jälkeen, kun Pentland Ferries aloitti liikennöinnin uudella Pentalina-katamaraanilla maaliskuussa 2009. Lisäksi Pentland Ferries väittää, että sen tarjoamaa kilpailevaa palvelua haittasi ja matkustajaliikenteen hintoja yleisemminkin alensi se, että NorthLink laajensi vuonna 2008/2009 tämän alennuksen koskemaan hyvin suurta määrää ”läheisiä”.

| (108) | Alennusjärjestelmässä on kyse siitä, että saarten asukkaat voivat nimetä enintään kuusi ”läheistä” taloutta Shetlannin ja Orkneyn ulkopuolella, ja näillä on oikeus saada 30 prosentin alennus NorthLinkin matkoista (30). |
| --- | --- |

(108)

Alennusjärjestelmässä on kyse siitä, että saarten asukkaat voivat nimetä enintään kuusi ”läheistä” taloutta Shetlannin ja Orkneyn ulkopuolella, ja näillä on oikeus saada 30 prosentin alennus NorthLinkin matkoista (30).

| (109) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittivät, että alennusjärjestelmä koskee vain hiljaisen ja keskivilkkaan kysynnän kausia ja sitä sovellettiin ainoastaan 4 952 matkustajaan vuonna 2008. Tämä on vain 1,6 prosenttia NorthLink 2:n 295 913 matkustajan määrästä vuonna 2008. Vuoden 2008 tulot alennusjärjestelmästä (kaikkien alennukseen oikeutettujen matkustajien ja autojen osalta) olivat yhteensä noin 95 000 Englannin puntaa eli alle 0,5 prosenttia NorthLink 2:n vuoden 2008 kaikista lipputuloista (noin 20 miljoonaa puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan näin pienellä alennusjärjestelmällä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta Pentland Ferriesin taloudellisiin etuihin. |
| --- | --- |

(109)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittivät, että alennusjärjestelmä koskee vain hiljaisen ja keskivilkkaan kysynnän kausia ja sitä sovellettiin ainoastaan 4 952 matkustajaan vuonna 2008. Tämä on vain 1,6 prosenttia NorthLink 2:n 295 913 matkustajan määrästä vuonna 2008. Vuoden 2008 tulot alennusjärjestelmästä (kaikkien alennukseen oikeutettujen matkustajien ja autojen osalta) olivat yhteensä noin 95 000 Englannin puntaa eli alle 0,5 prosenttia NorthLink 2:n vuoden 2008 kaikista lipputuloista (noin 20 miljoonaa puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan näin pienellä alennusjärjestelmällä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta Pentland Ferriesin taloudellisiin etuihin.

| (110) | Näiden kahden yrityksen julkaistut matkustajahinnat (NorthLink 2: Scrabster–Stromness ja Pentland Ferries: Gill’s Bay–St Margaret’s Hope) ovat nykyisin seuraavat (31):

  Taulukko 7


  Julkaistujen matkustajahintojen vertailu (julkisen palvelun tarjoaja ja Pentland Ferries)











  (Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| | NorthLink 2 | Pentland Ferries |
| Hiljainen (32) | Keskivilkas (33) | Vilkas (34) | 31.3.2009 asti | 1.4.2009–31.10.2009 |
| MATKUSTAJALIIKENNE |
| Aikuinen, kertalippu | 13,80 | 15,00 | 16,10 | 10,00 | 13,00 |
| Lapsi (5–15-vuotias), kertalippu | 6,90 | 7,50 | 8,10 | 5,00 | 6,00 |
| Sylilapsi (0–4-vuotias) (35)

  VEHICKLES | EI MAKSUA
  FREE |
| AJONEUVOLIIKENNE |
| Auto ja asuntoauto (< 6 m) | 43,60 | 44,80 | 48,20 | 25,00 | 30,00 |
| Moottoripyörä | 13,20 | 15,00 | 16,70 | 10,00 | 11,00 |

(110)

Näiden kahden yrityksen julkaistut matkustajahinnat (NorthLink 2: Scrabster–Stromness ja Pentland Ferries: Gill’s Bay–St Margaret’s Hope) ovat nykyisin seuraavat (31):

Taulukko 7

Julkaistujen matkustajahintojen vertailu (julkisen palvelun tarjoaja ja Pentland Ferries)

(Englannin puntaa)

NorthLink 2

Pentland Ferries

Hiljainen (32)

Keskivilkas (33)

Vilkas (34)

31.3.2009 asti

1.4.2009–31.10.2009

MATKUSTAJALIIKENNE

Aikuinen, kertalippu

13,80

15,00

16,10

10,00

13,00

Lapsi (5–15-vuotias), kertalippu

6,90

7,50

8,10

5,00

6,00

Sylilapsi (0–4-vuotias) (35)

VEHICKLES

EI MAKSUA

FREE

AJONEUVOLIIKENNE

Auto ja asuntoauto (< 6 m)

43,60

44,80

48,20

25,00

30,00

Moottoripyörä

13,20

15,00

16,70

10,00

11,00

| (111) | Yksi asianomainen väitti, että NorthLink 2 harjoittaa kaupallista toimintaa tarjoamalla yöpymispalveluja Orkneylla (aluksen jäädessä yöksi saarelle) kustannukset alittavaan hintaan, mikä vaikuttaa hotellimajoituksen tarjoajien toimintaan. |
| --- | --- |

(111)

Yksi asianomainen väitti, että NorthLink 2 harjoittaa kaupallista toimintaa tarjoamalla yöpymispalveluja Orkneylla (aluksen jäädessä yöksi saarelle) kustannukset alittavaan hintaan, mikä vaikuttaa hotellimajoituksen tarjoajien toimintaan.

2.3   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

2.3.1   LÄNTISET SAARET

2.3.1.1   
  Valtiontuen olemassaolo

| (112) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyksiä siitä, täyttävätkö CalMacille vuoden 2007 sopimuksen allekirjoittamiseen asti maksetut valtiontuet asiassa Altmark (36) vahvistetut perusteet, jolloin ne eivät sisältyisi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseen valtiontuen käsitteeseen. |
| --- | --- |

(112)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti epäilyksiä siitä, täyttävätkö CalMacille vuoden 2007 sopimuksen allekirjoittamiseen asti maksetut valtiontuet asiassa Altmark (36) vahvistetut perusteet, jolloin ne eivät sisältyisi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseen valtiontuen käsitteeseen.

| (113) | Komissiolla oli epäilyksiä erityisesti sen suhteen, oliko CalMacille asetetut julkisen palvelun velvoitteet selkeästi määritelty; oliko korvauksen laskentaparametrit vahvistettu ennen julkisen palvelun velvoitteiden asettamista puolueettomasti ja avoimesti; oliko CalMacille korvattu enemmän kuin julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta aiheutuneet kustannukset ja perustuiko tarvittavan korvauksen määrä analyysiin niistä kustannuksista, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(113)

Komissiolla oli epäilyksiä erityisesti sen suhteen, oliko CalMacille asetetut julkisen palvelun velvoitteet selkeästi määritelty; oliko korvauksen laskentaparametrit vahvistettu ennen julkisen palvelun velvoitteiden asettamista puolueettomasti ja avoimesti; oliko CalMacille korvattu enemmän kuin julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta aiheutuneet kustannukset ja perustuiko tarvittavan korvauksen määrä analyysiin niistä kustannuksista, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (114) | Komissio päätteli alustavasti, että CalMacille siihen asti, kun sopimus allekirjoitettiin vuonna 2007, suoritettuihin maksuihin saattoi liittyä etua, jolloin ne olisivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(114)

Komissio päätteli alustavasti, että CalMacille siihen asti, kun sopimus allekirjoitettiin vuonna 2007, suoritettuihin maksuihin saattoi liittyä etua, jolloin ne olisivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (115) | CalMacin kanssa vuonna 2007 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen suhteen komissiolla ei ollut riittävästi tietoja alustavien päätelmien tekemiseen valtiontuen olemassaolosta, joten se pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(115)

CalMacin kanssa vuonna 2007 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen suhteen komissiolla ei ollut riittävästi tietoja alustavien päätelmien tekemiseen valtiontuen olemassaolosta, joten se pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan tarvittavat tiedot.

| (116) | Komissio totesi joidenkin asianomaisten olevan sitä mieltä, että kaikkien muiden reittien paitsi Gourock–Dunoonin reitin yhdistäminen rajoitti tarjouskilpailua kohtuuttomasti ja huomattavasti, sillä väitteiden mukaan ainoastaan CalMac pystyi tarjoamaan koko yhdistelmän kattavaa palvelua. Lisäksi komissio kiinnitti huomiota siihen, että tarjouskilpailun ehto, jonka mukaan sopimuksen saajan oli vuokrattava CMAL:n aluksia, saattoi muodostaa edun CalMacin hyväksi. |
| --- | --- |

(116)

Komissio totesi joidenkin asianomaisten olevan sitä mieltä, että kaikkien muiden reittien paitsi Gourock–Dunoonin reitin yhdistäminen rajoitti tarjouskilpailua kohtuuttomasti ja huomattavasti, sillä väitteiden mukaan ainoastaan CalMac pystyi tarjoamaan koko yhdistelmän kattavaa palvelua. Lisäksi komissio kiinnitti huomiota siihen, että tarjouskilpailun ehto, jonka mukaan sopimuksen saajan oli vuokrattava CMAL:n aluksia, saattoi muodostaa edun CalMacin hyväksi.

| (117) | Jos näin olisi ollut, komissio katsoisi, että sopimusta ei oltu ratkaistu kokonaan avoimella ja syrjimättömällä julkisella hankintamenettelyllä. Tämä olisi voinut johtaa tilanteeseen, jossa Skotlannin viranomaiset olisivat maksaneet kyseisistä julkisen palvelun vaatimuksista suuremman korvauksen kuin muussa tapauksessa, jolloin kyseessä olisi ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(117)

Jos näin olisi ollut, komissio katsoisi, että sopimusta ei oltu ratkaistu kokonaan avoimella ja syrjimättömällä julkisella hankintamenettelyllä. Tämä olisi voinut johtaa tilanteeseen, jossa Skotlannin viranomaiset olisivat maksaneet kyseisistä julkisen palvelun vaatimuksista suuremman korvauksen kuin muussa tapauksessa, jolloin kyseessä olisi ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

2.3.1.2   
  Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (118) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta olisi asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille (37). |
| --- | --- |

(118)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta olisi asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille (37).

| (119) | Komissio epäili EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen tehdyn komission päätöksen, jäljempänä ”yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskeva päätös” (38), edellytysten täyttymistä. |
| --- | --- |

(119)

Komissio epäili EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen tehdyn komission päätöksen, jäljempänä ”yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskeva päätös” (38), edellytysten täyttymistä.

| (120) | Jotta tuettu palvelu olisi perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvaa, sen on vastattava aitoa ja oikeutettua yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua, jäljempänä ”yleishyödyllinen taloudellinen palvelu”, se on annettava asiamukaisesti tuensaajan hoidettavaksi ja korvauksesta ei saa aiheutua kohtuuttomia vaikutuksia kilpailuun ja kaupankäyntiin. |
| --- | --- |

(120)

Jotta tuettu palvelu olisi perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvaa, sen on vastattava aitoa ja oikeutettua yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua, jäljempänä ”yleishyödyllinen taloudellinen palvelu”, se on annettava asiamukaisesti tuensaajan hoidettavaksi ja korvauksesta ei saa aiheutua kohtuuttomia vaikutuksia kilpailuun ja kaupankäyntiin.

| (121) | Komissio asettui menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti sille kannalle, että CalMacille tehtäväksi annetut palvelut olivat oikeutettuja yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta todisteiden puuttuessa se ei voinut arvioida, oliko toimeksianto asianmukainen ja oliko CalMacille myönnetty tuki oikeassa suhteessa tavoitteeseensa, eikä näin ollen voinut päätellä, oliko mahdollinen valtiontuki soveltuvaa yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(121)

Komissio asettui menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti sille kannalle, että CalMacille tehtäväksi annetut palvelut olivat oikeutettuja yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja, mutta todisteiden puuttuessa se ei voinut arvioida, oliko toimeksianto asianmukainen ja oliko CalMacille myönnetty tuki oikeassa suhteessa tavoitteeseensa, eikä näin ollen voinut päätellä, oliko mahdollinen valtiontuki soveltuvaa yhteismarkkinoille.

2.3.2   POHJOISET SAARET

2.3.2.1   
  Valtiontuen olemassaolo

| (122) | Komissio katsoi alustavasti, että muutospöytäkirjan mukainen rahoitus NorthLink 1:lle ei todennäköisesti täyttänyt neljättä Altmark-perustetta, jonka mukaan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut kyseisten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Tämän vuoksi maksut olivat todennäköisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

Komissio katsoi alustavasti, että muutospöytäkirjan mukainen rahoitus NorthLink 1:lle ei todennäköisesti täyttänyt neljättä Altmark-perustetta, jonka mukaan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut kyseisten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Tämän vuoksi maksut olivat todennäköisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (123) | NorthLink 2:n osalta komissio pyysi lisätietoja NorthLink 1:n omaisuuden siirrosta ja vuonna 2006 tehdyn sopimuksen yhteensopivuudesta Altmark-tuomion neljän perusteen kanssa. Valtiontuen olemassaoloa ei sen vuoksi suljettu pois. |
| --- | --- |

(123)

NorthLink 2:n osalta komissio pyysi lisätietoja NorthLink 1:n omaisuuden siirrosta ja vuonna 2006 tehdyn sopimuksen yhteensopivuudesta Altmark-tuomion neljän perusteen kanssa. Valtiontuen olemassaoloa ei sen vuoksi suljettu pois.

2.3.2.2   
  Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (124) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio ei täsmentänyt, millä perusteella mahdollinen valtiontuki, joka aiheutui NorthLink 1:n omaisuuden siirtämisestä NorthLink 2:lle markkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla, aiheutuva olisi yhteismarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(124)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio ei täsmentänyt, millä perusteella mahdollinen valtiontuki, joka aiheutui NorthLink 1:n omaisuuden siirtämisestä NorthLink 2:lle markkinahintoja alhaisemmilla hinnoilla, aiheutuva olisi yhteismarkkinoille soveltuvaa.

| (125) | NorthLink 1:lle vuoden 2000 sopimuksella ja muutospöytäkirjalla ja NorthLink 2:lle vuoden 2006 sopimuksella myönnetyn mahdollisen valtiontuen osalta kyseisten yritysten tarjoamia palveluja voitaisiin pitää oikeutettuina yleishyödyllisinä taloudellisina palveluina ja toimeksiantoja asianmukaisina. Riittävien todisteiden puuttuessa on kuitenkin syytä epäillä, oliko NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty valtiontuki oikeassa suhteessa sen ilmoitettuun tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(125)

NorthLink 1:lle vuoden 2000 sopimuksella ja muutospöytäkirjalla ja NorthLink 2:lle vuoden 2006 sopimuksella myönnetyn mahdollisen valtiontuen osalta kyseisten yritysten tarjoamia palveluja voitaisiin pitää oikeutettuina yleishyödyllisinä taloudellisina palveluina ja toimeksiantoja asianmukaisina. Riittävien todisteiden puuttuessa on kuitenkin syytä epäillä, oliko NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty valtiontuki oikeassa suhteessa sen ilmoitettuun tavoitteeseen.

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (126) | Komissio vastaanotti menettelyasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa huomautuksia useilta asianomaisilta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille annettiin menettelyasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuus vastata asianomaisilta saatuihin huomautuksiin säädetyssä määräajassa. Huomautuksia esittivät seuraavat osapuolet: Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto, James Knight (TSL contractors Limited), Western Ferries, John Rose, Streamline Shipping, Professori Alfred J. Baird Napier’n yliopistosta, Pedersen Consulting, James Knight ja Andy Knight (Isle of Mull Ferry Company Limitedin puolesta), McGill’s Bus Service Limited sekä kaksi muuta osapuolta, jotka pyysivät, että niiden henkilöllisyys ja huomautusten sisältö pidettäisiin luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(126)

Komissio vastaanotti menettelyasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa huomautuksia useilta asianomaisilta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille annettiin menettelyasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisuus vastata asianomaisilta saatuihin huomautuksiin säädetyssä määräajassa. Huomautuksia esittivät seuraavat osapuolet: Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto, James Knight (TSL contractors Limited), Western Ferries, John Rose, Streamline Shipping, Professori Alfred J. Baird Napier’n yliopistosta, Pedersen Consulting, James Knight ja Andy Knight (Isle of Mull Ferry Company Limitedin puolesta), McGill’s Bus Service Limited sekä kaksi muuta osapuolta, jotka pyysivät, että niiden henkilöllisyys ja huomautusten sisältö pidettäisiin luottamuksellisina.

| (127) | Streamline Shipping esitti samankaltaisia huomautuksia kuin valituksessaan heinäkuussa 2004. Se katsoi, että NorthLink 1:n taloudelliset vaikeudet olivat suoraan tulosta kyseisen yrityksen strategiasta, jolla se pyrki haittaamaan kilpailua, joka tuli aluksi Norse Island Ferriesin taholta ja myöhemmin Streamline Shippingin taholta, alentamalla rahtimaksut kaikkien aikojen alhaisimmalle tasolle. Huomautusten mukaan juuri tämä strategia johti siihen, että hallitus myönsi toiminnalle enemmän rahoitusta kuin oli tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. Niissä viitataan tilintarkastusviraston kertomukseen joulukuulta 2005, jonka mukaan NorthLink 1:n rahoitusvaikeudet johtuivat Norse Island Ferriesin taholta tulleesta kilpailusta, johon puolestaan oli syynä rahtimaksujen taso, ja vaikka ylimääräisen (rahti)aluksen vuokraamisella oli tarkoitus varmistaa riittävä kapasiteetti kysyntään vastaamiseksi, se johti tilanteeseen, jossa rahtikapasiteetti tosiasiassa ylitti kysynnän. Uuden aluksen käyttökustannukset ylittivät siitä saadut tulot ja vaikeuttivat entisestään kassavirtaongelmaa. |
| --- | --- |

(127)

Streamline Shipping esitti samankaltaisia huomautuksia kuin valituksessaan heinäkuussa 2004. Se katsoi, että NorthLink 1:n taloudelliset vaikeudet olivat suoraan tulosta kyseisen yrityksen strategiasta, jolla se pyrki haittaamaan kilpailua, joka tuli aluksi Norse Island Ferriesin taholta ja myöhemmin Streamline Shippingin taholta, alentamalla rahtimaksut kaikkien aikojen alhaisimmalle tasolle. Huomautusten mukaan juuri tämä strategia johti siihen, että hallitus myönsi toiminnalle enemmän rahoitusta kuin oli tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi. Niissä viitataan tilintarkastusviraston kertomukseen joulukuulta 2005, jonka mukaan NorthLink 1:n rahoitusvaikeudet johtuivat Norse Island Ferriesin taholta tulleesta kilpailusta, johon puolestaan oli syynä rahtimaksujen taso, ja vaikka ylimääräisen (rahti)aluksen vuokraamisella oli tarkoitus varmistaa riittävä kapasiteetti kysyntään vastaamiseksi, se johti tilanteeseen, jossa rahtikapasiteetti tosiasiassa ylitti kysynnän. Uuden aluksen käyttökustannukset ylittivät siitä saadut tulot ja vaikeuttivat entisestään kassavirtaongelmaa.

| (128) | NorthLink 2:n osalta Streamline Shipping katsoo, että sen alukset ovat alikäytössä. Streamline Shipping väittää, että sille aiheutui vakavaa haittaa, kun NorthLink 2 ilmoitti alentavansa NorthLink 1:n hintoja 25 prosenttia Shetlannin ja 19 prosenttia Orkneyn osalta. |
| --- | --- |

(128)

NorthLink 2:n osalta Streamline Shipping katsoo, että sen alukset ovat alikäytössä. Streamline Shipping väittää, että sille aiheutui vakavaa haittaa, kun NorthLink 2 ilmoitti alentavansa NorthLink 1:n hintoja 25 prosenttia Shetlannin ja 19 prosenttia Orkneyn osalta.

| (129) | Western Ferries toisti huolensa, joka koski CalMacille maksettua tukea Gourock–Dunoonin reitistä. Western Ferries katsoo, että kyseinen reitti on taloudellisesti elinkelpoinen, minkä sen oma kannattava toiminta osoittaa. Lisäksi se katsoo, että Altmark-edellytykset eivät täyty, sillä tuen taso on korkeampi kuin olisi tarpeen pelkän matkustajaliikenteen hoitamiseksi ainoastaan matkustajien kuljettamiseen tarkoitetulla aluksella (ylitys arviolta 1,3 miljoonaa Englannin puntaa). Lisäksi Western Ferries väitti, että tuella subventoidaan ajoneuvojen kuljetusta esimerkiksi siten, että hinnat eivät muutu polttoainekustannusten noustessa (CalMac korotti vuonna 2009 hintoja vain 3,8 prosenttia eli prosentin inflaatiota vähemmän). Kyseistä reittiä ei ole myöskään tarjouskilpailutettu, toisin kuin NorthLinkin ja CalMacin reittiverkkoja. Tämä on EU:n vaatimusten vastaista. Tämän lisäksi Western Ferries katsoo, että äskettäinen tarjouskilpailu CalMacin reittiverkosta oli liian rajoitettu ja että kaikkien reittien yhdistäminen ei ollut perusteltavissa, sillä sen vuoksi ainoastaan CalMac pystyi tekemään tarjouksen. |
| --- | --- |

(129)

Western Ferries toisti huolensa, joka koski CalMacille maksettua tukea Gourock–Dunoonin reitistä. Western Ferries katsoo, että kyseinen reitti on taloudellisesti elinkelpoinen, minkä sen oma kannattava toiminta osoittaa. Lisäksi se katsoo, että Altmark-edellytykset eivät täyty, sillä tuen taso on korkeampi kuin olisi tarpeen pelkän matkustajaliikenteen hoitamiseksi ainoastaan matkustajien kuljettamiseen tarkoitetulla aluksella (ylitys arviolta 1,3 miljoonaa Englannin puntaa). Lisäksi Western Ferries väitti, että tuella subventoidaan ajoneuvojen kuljetusta esimerkiksi siten, että hinnat eivät muutu polttoainekustannusten noustessa (CalMac korotti vuonna 2009 hintoja vain 3,8 prosenttia eli prosentin inflaatiota vähemmän). Kyseistä reittiä ei ole myöskään tarjouskilpailutettu, toisin kuin NorthLinkin ja CalMacin reittiverkkoja. Tämä on EU:n vaatimusten vastaista. Tämän lisäksi Western Ferries katsoo, että äskettäinen tarjouskilpailu CalMacin reittiverkosta oli liian rajoitettu ja että kaikkien reittien yhdistäminen ei ollut perusteltavissa, sillä sen vuoksi ainoastaan CalMac pystyi tekemään tarjouksen.

| (130) | CalMacin rahoituksen avoimuuden osalta Western Ferries väitti, että Gourock–Dunoon-reitin ilmoitetuissa kustannuksissa (4,2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa maaliskuuhun 2008 asti) aliarvioidaan palvelun todelliset kokonaiskustannukset, koska niissä ei ole otettu huomioon miehistön eläkevastuuta, päätoimipaikan toimintojen jakamiseen liittyvistä yhtiön sisäisistä maksuista puuttuu avoimuus ja alusten päivittäiset vuokrakustannukset on selvästi aliarvioitu. Ei ole todisteita siitä, että Skotlannin hallitus olisi valvonut aktiivisesti mahdollisia ajoneuvojen kuljettamisen ristikkäistukia. |
| --- | --- |

(130)

CalMacin rahoituksen avoimuuden osalta Western Ferries väitti, että Gourock–Dunoon-reitin ilmoitetuissa kustannuksissa (4,2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa maaliskuuhun 2008 asti) aliarvioidaan palvelun todelliset kokonaiskustannukset, koska niissä ei ole otettu huomioon miehistön eläkevastuuta, päätoimipaikan toimintojen jakamiseen liittyvistä yhtiön sisäisistä maksuista puuttuu avoimuus ja alusten päivittäiset vuokrakustannukset on selvästi aliarvioitu. Ei ole todisteita siitä, että Skotlannin hallitus olisi valvonut aktiivisesti mahdollisia ajoneuvojen kuljettamisen ristikkäistukia.

| (131) | Western Ferries katsoo, että toisin kuin NorthLinkin tilanteessa, tässä tapauksessa matkustaja-, ajoneuvo- ja rahtiliikenteessä on riittävästi tarjontaa markkinoilla. Tulevaisuudessa ei ole mitään syytä tukea ajoneuvojen kuljettamista, koska Western Ferries tarjoaa palvelua. |
| --- | --- |

(131)

Western Ferries katsoo, että toisin kuin NorthLinkin tilanteessa, tässä tapauksessa matkustaja-, ajoneuvo- ja rahtiliikenteessä on riittävästi tarjontaa markkinoilla. Tulevaisuudessa ei ole mitään syytä tukea ajoneuvojen kuljettamista, koska Western Ferries tarjoaa palvelua.

| (132) | Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto ilmaisi pettymyksensä siihen, että CalMacin ja NorthLinkin tarjoamia elintärkeitä palveluja oli tarpeen tarkastella uudelleen. Sen huomautuksissa korostettiin vakaan julkisen palvelun tärkeyttä ja julkisen palvelun oikeutettua määrittelyä palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa 7 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92, jäljempänä ”meriliikenteen kabotaasiasetus”, (39) mukaisesti. |
| --- | --- |

(132)

Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto ilmaisi pettymyksensä siihen, että CalMacin ja NorthLinkin tarjoamia elintärkeitä palveluja oli tarpeen tarkastella uudelleen. Sen huomautuksissa korostettiin vakaan julkisen palvelun tärkeyttä ja julkisen palvelun oikeutettua määrittelyä palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa 7 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92, jäljempänä ”meriliikenteen kabotaasiasetus”, (39) mukaisesti.

| (133) | Yksi asianomainen ilmoitti olevansa huolissaan siitä, että syntyy riippuvuus valtion palveluntarjoajasta, jonka monopoliasemaa lujitetaan valtiontuella. Kyseinen osapuoli katsoo, että CalMacin liikennöimien reittien tarjouskilpailu oli niin ahtaasti määritelty, että sitä ei voida pitää avoimena tarjouskilpailuna. Asianomainen osapuoli vaatii tarjouskilpailun kohteena olleiden reittien erottamista. |
| --- | --- |

(133)

Yksi asianomainen ilmoitti olevansa huolissaan siitä, että syntyy riippuvuus valtion palveluntarjoajasta, jonka monopoliasemaa lujitetaan valtiontuella. Kyseinen osapuoli katsoo, että CalMacin liikennöimien reittien tarjouskilpailu oli niin ahtaasti määritelty, että sitä ei voida pitää avoimena tarjouskilpailuna. Asianomainen osapuoli vaatii tarjouskilpailun kohteena olleiden reittien erottamista.

| (134) | James Knight pitää CalMacin tarjoamaa palvelua kalliina ja katsoo, että kyseinen palvelu olisi annettava tehokkaiden yksityisten toimijoiden hoidettavaksi. Hän tarjoaa vaihtoehtoisia suunnitelmia reittien liikennöintiin tarvittavien tukien alentamiseksi sekä innovatiivisuuteen ja kustannustehokkuuteen kannustamiseksi. |
| --- | --- |

(134)

James Knight pitää CalMacin tarjoamaa palvelua kalliina ja katsoo, että kyseinen palvelu olisi annettava tehokkaiden yksityisten toimijoiden hoidettavaksi. Hän tarjoaa vaihtoehtoisia suunnitelmia reittien liikennöintiin tarvittavien tukien alentamiseksi sekä innovatiivisuuteen ja kustannustehokkuuteen kannustamiseksi.

| (135) | Eräs toinen osapuoli katsoo, että vuorotiheysrajoitus, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat asettaneet CalMacille Gourock–Dunoonin reitillä, on tosiasiassa valtiontukea Western Ferries -yritykselle, sillä rajoitus vahvistaa sen määräävää asemaa ja sen vuoksi vääristää vakavasti kilpailua. Toisaalta kyseinen osapuoli katsoi, että CalMacille on myönnetty valtiontukea oikeutetun julkisen palvelun tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(135)

Eräs toinen osapuoli katsoo, että vuorotiheysrajoitus, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat asettaneet CalMacille Gourock–Dunoonin reitillä, on tosiasiassa valtiontukea Western Ferries -yritykselle, sillä rajoitus vahvistaa sen määräävää asemaa ja sen vuoksi vääristää vakavasti kilpailua. Toisaalta kyseinen osapuoli katsoi, että CalMacille on myönnetty valtiontukea oikeutetun julkisen palvelun tarjoamisesta.

| (136) | John Rose katsoo, että NorthLink 1:n and NorthLink 2:n sopimusten kilpailuttamisessa ei noudatettu EU:n sääntöjä. Lisäksi hän toteaa, että Gourock–Dunoon-reittiä ei voida pitää elintärkeänä palveluna, sillä maantievaihtoehto on jo olemassa ja lisäksi yksityinen lauttayhtiö tarjoaa parempaa palvelua ilman tukea. |
| --- | --- |

(136)

John Rose katsoo, että NorthLink 1:n and NorthLink 2:n sopimusten kilpailuttamisessa ei noudatettu EU:n sääntöjä. Lisäksi hän toteaa, että Gourock–Dunoon-reittiä ei voida pitää elintärkeänä palveluna, sillä maantievaihtoehto on jo olemassa ja lisäksi yksityinen lauttayhtiö tarjoaa parempaa palvelua ilman tukea.

| (137) | Professori Alfred Baird lähetti tutkimuksia, joissa osoitettiin, että NorthLinkin toimintaa voisi tehostaa parantamalla aluskantaa, että valtion lisääntyvä toiminta Skotlannin lauttaliikennemarkkinoilla on EU:n toimintaperiaatteiden ja -tapojen vastaista ja että valtion ei yleensä ole tarpeen eikä suotavaa tarjota meriliikennepalveluja. |
| --- | --- |

(137)

Professori Alfred Baird lähetti tutkimuksia, joissa osoitettiin, että NorthLinkin toimintaa voisi tehostaa parantamalla aluskantaa, että valtion lisääntyvä toiminta Skotlannin lauttaliikennemarkkinoilla on EU:n toimintaperiaatteiden ja -tapojen vastaista ja että valtion ei yleensä ole tarpeen eikä suotavaa tarjota meriliikennepalveluja.

| (138) | McGill’s Bus Service katsoi, että Gourockin ja Dunoonin välillä ei ole tarvetta ilman autoa liikkuvien matkustajien tuetulle kuljetuspalvelulle, sillä se tarjoaa jo samaa palvelua kaupallisesti. |
| --- | --- |

(138)

McGill’s Bus Service katsoi, että Gourockin ja Dunoonin välillä ei ole tarvetta ilman autoa liikkuvien matkustajien tuetulle kuljetuspalvelulle, sillä se tarjoaa jo samaa palvelua kaupallisesti.

| (139) | Pedersen Consulting väittää, että läntisten saarien tarjouskilpailumenettely oli niin kallis ja monimutkainen, että ainoastaan CalMac selviytyi siitä. Gourock–Dunoon-reitin osalta Pedersen Consulting katsoo, että sillä on turha ylläpitää tuettua ajoneuvojen kuljetuspalvelua, koska Western Ferries kuljettaa jo lähes 90 prosenttia ajoneuvoista kannattavasti. Sen sijaan suora julkisen liikenteen matkustajaliikenneyhteys Gourockin radan päähän voi olla mielekäs. NorthLinkin osalta Pedersen Consulting katsoo, että tarjouskilpailumenettely oli asiaton ja johti tehottomaan palveluun, vaikka Pentland Ferries jo tarjoaa tuottavaa palvelua ilman tukea. Stromness–Scrabster-reitistä voitaisiin jotakuinkin luopua ja säästää siten veronmaksajien rahoja. |
| --- | --- |

(139)

Pedersen Consulting väittää, että läntisten saarien tarjouskilpailumenettely oli niin kallis ja monimutkainen, että ainoastaan CalMac selviytyi siitä. Gourock–Dunoon-reitin osalta Pedersen Consulting katsoo, että sillä on turha ylläpitää tuettua ajoneuvojen kuljetuspalvelua, koska Western Ferries kuljettaa jo lähes 90 prosenttia ajoneuvoista kannattavasti. Sen sijaan suora julkisen liikenteen matkustajaliikenneyhteys Gourockin radan päähän voi olla mielekäs. NorthLinkin osalta Pedersen Consulting katsoo, että tarjouskilpailumenettely oli asiaton ja johti tehottomaan palveluun, vaikka Pentland Ferries jo tarjoaa tuottavaa palvelua ilman tukea. Stromness–Scrabster-reitistä voitaisiin jotakuinkin luopua ja säästää siten veronmaksajien rahoja.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ JA ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

| (140) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili, että ehto, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja CalMacin väliseen vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen johtaneen tarjouskilpailun voittajan oli vuokrattava CMAL:n alukset, saattoi muodostaa etuaseman CalMacille. |
| --- | --- |

(140)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio epäili, että ehto, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja CalMacin väliseen vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen johtaneen tarjouskilpailun voittajan oli vuokrattava CMAL:n alukset, saattoi muodostaa etuaseman CalMacille.

| (141) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitä mieltä, että tästä ehdosta ei aiheutunut etua CalMacille tai CMAL:lle. Ne arvioivat, että reitin vaatimukset kaikilta osin täyttävän kaluston saatavuus heti sopimuksen alussa muodosti edun muille tarjoajille, sillä se alensi osallistumiskynnystä ja loi tasapuoliset toimintaedellytykset tarjouskilpailussa. |
| --- | --- |

(141)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitä mieltä, että tästä ehdosta ei aiheutunut etua CalMacille tai CMAL:lle. Ne arvioivat, että reitin vaatimukset kaikilta osin täyttävän kaluston saatavuus heti sopimuksen alussa muodosti edun muille tarjoajille, sillä se alensi osallistumiskynnystä ja loi tasapuoliset toimintaedellytykset tarjouskilpailussa.

| (142) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevaan komission tiedonantoon (40) (5.3.2.1 kohta), jossa todetaan, että ”jos jäsenvaltioiden viranomaiset itse omistavat tai jos niillä on muuten käytössään aluksia, ne voidaan antaa kaikkien mahdollisten palveluntarjoajien käyttöön samoin syrjimättömin ehdoin”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että yksittäisen liikenteenharjoittajan olisi lähes mahdotonta hankkia uusi vaatimukset täyttävä kalusto, joka mahdollistaisi kaikkien reittien liikennöinnin ja yhteyksien säilyttämisen kaukaisiin saariin heti sopimuskauden alussa. |
| --- | --- |

(142)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittasivat meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevaan komission tiedonantoon (40) (5.3.2.1 kohta), jossa todetaan, että ”jos jäsenvaltioiden viranomaiset itse omistavat tai jos niillä on muuten käytössään aluksia, ne voidaan antaa kaikkien mahdollisten palveluntarjoajien käyttöön samoin syrjimättömin ehdoin”. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että yksittäisen liikenteenharjoittajan olisi lähes mahdotonta hankkia uusi vaatimukset täyttävä kalusto, joka mahdollistaisi kaikkien reittien liikennöinnin ja yhteyksien säilyttämisen kaukaisiin saariin heti sopimuskauden alussa.

| (143) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili myös, että kaikkien läntisten saarien reittien paitsi Gourock–Dunoon-reitin yhdistäminen vuoden 2006 tarjouspyynnössä saattoi rajoittaa kohtuuttomasti ja merkittävästi kilpailua kuten eräät asianomaiset väittivät. |
| --- | --- |

(143)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili myös, että kaikkien läntisten saarien reittien paitsi Gourock–Dunoon-reitin yhdistäminen vuoden 2006 tarjouspyynnössä saattoi rajoittaa kohtuuttomasti ja merkittävästi kilpailua kuten eräät asianomaiset väittivät.

| (144) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että näiden reittien yhdistäminen yhdeksi kokonaisuudeksi oli perusteltua monistakin syistä: se oli Scottish Executivelle edullisin ratkaisu; se helpotti vara-alusten käyttöönottoa koko reittiverkoston pettäessä; sillä vältettiin se, että jotkut olisivat voineet valita ainoastaan tuottoisimmat reitit; se helpotti hallintoa, paransi aluskannan turvallisuutta ja helpotti huoltoa ja sillä vältettiin ylimääräiset hallinnolliset rasitteet ja useamman tarjouskilpailun järjestämisen kustannukset. |
| --- | --- |

(144)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että näiden reittien yhdistäminen yhdeksi kokonaisuudeksi oli perusteltua monistakin syistä: se oli Scottish Executivelle edullisin ratkaisu; se helpotti vara-alusten käyttöönottoa koko reittiverkoston pettäessä; sillä vältettiin se, että jotkut olisivat voineet valita ainoastaan tuottoisimmat reitit; se helpotti hallintoa, paransi aluskannan turvallisuutta ja helpotti huoltoa ja sillä vältettiin ylimääräiset hallinnolliset rasitteet ja useamman tarjouskilpailun järjestämisen kustannukset.

| (145) | Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevan komission tiedonannon (5.3.3 kohta) mukaan ”jäsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.” |
| --- | --- |

(145)

Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevan komission tiedonannon (5.3.3 kohta) mukaan ”jäsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.”

| (146) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio toi myös esiin kysymyksen siitä, oliko NorthLink 1:n eräiden omaisuuserien (41) siirtäminen 1,55 miljoonalla Englannin punnalla NorthLink 2:lle tehty alle markkinahintojen, jolloin se voisi olla valtiontukea NorthLink 2:lle. |
| --- | --- |

(146)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio toi myös esiin kysymyksen siitä, oliko NorthLink 1:n eräiden omaisuuserien (41) siirtäminen 1,55 miljoonalla Englannin punnalla NorthLink 2:lle tehty alle markkinahintojen, jolloin se voisi olla valtiontukea NorthLink 2:lle.

| (147) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, että mahdollisuudesta ostaa omaisuutta NorthLink 1:ltä ilmoitettiin tarjouskilpailun yhteydessä, joten ne olivat kaikkien tarjoajien saatavilla samoin edellytyksin. Tarjouskilpailussa valituille kahdelle osallistujalle ilmoitettiin myytävänä olevan omaisuuden hinta. Ostopakkoa ei kuitenkaan ollut, sillä osallistujille haluttiin jättää mahdollisuus toteuttaa omia ratkaisujaan. |
| --- | --- |

(147)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttivat, että mahdollisuudesta ostaa omaisuutta NorthLink 1:ltä ilmoitettiin tarjouskilpailun yhteydessä, joten ne olivat kaikkien tarjoajien saatavilla samoin edellytyksin. Tarjouskilpailussa valituille kahdelle osallistujalle ilmoitettiin myytävänä olevan omaisuuden hinta. Ostopakkoa ei kuitenkaan ollut, sillä osallistujille haluttiin jättää mahdollisuus toteuttaa omia ratkaisujaan.

| (148) | Kaikilla osallistujilla oli mahdollisuus tarkastaa alukset, laitteet ja muu omaisuus. Merkittävimmän omaisuuden (alus, hinaajat ja NorthLinkin tavaramerkki, joista pyydettiin 1,3 miljoonaa Englannin puntaa) arvo oli vahvistettu riippumattomilla arvioilla. Muun omaisuuden arvo (250000 Englannin puntaa) perustui markkina-arvioihin. |
| --- | --- |

(148)

Kaikilla osallistujilla oli mahdollisuus tarkastaa alukset, laitteet ja muu omaisuus. Merkittävimmän omaisuuden (alus, hinaajat ja NorthLinkin tavaramerkki, joista pyydettiin 1,3 miljoonaa Englannin puntaa) arvo oli vahvistettu riippumattomilla arvioilla. Muun omaisuuden arvo (250000 Englannin puntaa) perustui markkina-arvioihin.

| (149) | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen (42) mahdollisen soveltamisen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että sitä voitiin soveltaa suurimpaan osaan Clyden, Hebridien ja NorthLinkin reittiverkosta. Ainoastaan neljä näistä CalMacin ja NorthLinkin liikennöimistä reiteistä eivät täytä kynnysvaatimuksia, ja ne olisi arvioitava suoraan perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(149)

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen (42) mahdollisen soveltamisen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että sitä voitiin soveltaa suurimpaan osaan Clyden, Hebridien ja NorthLinkin reittiverkosta. Ainoastaan neljä näistä CalMacin ja NorthLinkin liikennöimistä reiteistä eivät täytä kynnysvaatimuksia, ja ne olisi arvioitava suoraan perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (150) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että CalMacin ja NorthLinkin kanssa tehdyt julkisen palvelun sopimukset muodostavat asianmukaisen toimeksiannon, koska niissä määritellään yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet ja niiden kesto, asianomaiset yritykset ja alueet, yritysten mahdolliset yksin- tai erityisoikeudet, parametrit korvauksen laskemista, valvontaa ja tarkistamista varten sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(150)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsoivat, että CalMacin ja NorthLinkin kanssa tehdyt julkisen palvelun sopimukset muodostavat asianmukaisen toimeksiannon, koska niissä määritellään yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet ja niiden kesto, asianomaiset yritykset ja alueet, yritysten mahdolliset yksin- tai erityisoikeudet, parametrit korvauksen laskemista, valvontaa ja tarkistamista varten sekä järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja palauttamiseksi.

| (151) | Lisäksi CalMacin ja NorthLinkin on pidettävä erillistä kirjanpitoa yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista ja muista palveluista. Ainoastaan yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kustannukset voidaan korvata (kaikki yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisen muuttuvat kustannukset, suhteutettu korvaus yleishyödyllisen ja muun toiminnan yhteisistä kiinteistä kustannuksista ja kohtuullinen voitto) ja käytössä on asianmukaiset raportointi- ja seurantamenettelyt. |
| --- | --- |

(151)

Lisäksi CalMacin ja NorthLinkin on pidettävä erillistä kirjanpitoa yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista ja muista palveluista. Ainoastaan yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kustannukset voidaan korvata (kaikki yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisen muuttuvat kustannukset, suhteutettu korvaus yleishyödyllisen ja muun toiminnan yhteisistä kiinteistä kustannuksista ja kohtuullinen voitto) ja käytössä on asianmukaiset raportointi- ja seurantamenettelyt.

| (152) | Gourock–Dunoon-reitin osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustavat, että voi olla syytä epäillä, onko CalMacin tarjoama palvelu oikeutetusti yleishyödyllinen, kun yksityinen toiminnanharjoittaja liikennöi läheisellä reitillä ilman tukea. Ne katsovat kuitenkin, että monet paikalliset pitävät palvelua, jota Western Ferries tarjoaa, täydentävänä ja hyödyllisenä, mutta se ei voi kokonaan korvata CalMacin tarjoamaa palvelua kaupunkien keskustojen välillä. |
| --- | --- |

(152)

Gourock–Dunoon-reitin osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tunnustavat, että voi olla syytä epäillä, onko CalMacin tarjoama palvelu oikeutetusti yleishyödyllinen, kun yksityinen toiminnanharjoittaja liikennöi läheisellä reitillä ilman tukea. Ne katsovat kuitenkin, että monet paikalliset pitävät palvelua, jota Western Ferries tarjoaa, täydentävänä ja hyödyllisenä, mutta se ei voi kokonaan korvata CalMacin tarjoamaa palvelua kaupunkien keskustojen välillä.

| (153) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Gourock–Dunoon-reitistä vuonna 2006 järjestetyn tarjouskilpailun jäätyä ratkaisematta ne aikovat aloittaa uuden avoimen ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun kyseisen reitin julkisen palvelun sopimuksesta, joka on seuraavanlainen:






  a) | julkisen palvelun sopimus koskee lauttaliikennettä kaupungin keskustasta kaupungin keskustaan, ja se tehdään kuuden vuoden ajaksi; |
| --- | --- | --- |

(153)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Gourock–Dunoon-reitistä vuonna 2006 järjestetyn tarjouskilpailun jäätyä ratkaisematta ne aikovat aloittaa uuden avoimen ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun kyseisen reitin julkisen palvelun sopimuksesta, joka on seuraavanlainen:

a)

julkisen palvelun sopimus koskee lauttaliikennettä kaupungin keskustasta kaupungin keskustaan, ja se tehdään kuuden vuoden ajaksi;

| b) | tarjouskilpailu mahdollistaa tuen kyseisen reitin liikennöintiin (toisin kuin aikaisempi tarjouskilpailu); |
| --- | --- |

b)

tarjouskilpailu mahdollistaa tuen kyseisen reitin liikennöintiin (toisin kuin aikaisempi tarjouskilpailu);

| c) | nykyiset aikataulurajoitukset poistetaan; |
| --- | --- |

c)

nykyiset aikataulurajoitukset poistetaan;

| d) | tuki koskee ainoastaan matkustajaliikennettä; |
| --- | --- |

d)

tuki koskee ainoastaan matkustajaliikennettä;

| e) | valittu osallistuja saa tarjota rajoittamatonta kaupallista ajoneuvojen kuljetuspalvelua, ja asianmukaisella kirjanpidolla ja tilintarkastusseurannalla on estettävä matkustajaliikenteen tuen ristikkäiskäyttö kaupallisen ajoneuvopalvelun hyväksi; |
| --- | --- |

e)

valittu osallistuja saa tarjota rajoittamatonta kaupallista ajoneuvojen kuljetuspalvelua, ja asianmukaisella kirjanpidolla ja tilintarkastusseurannalla on estettävä matkustajaliikenteen tuen ristikkäiskäyttö kaupallisen ajoneuvopalvelun hyväksi;

| f) | valittu osallistuja saa toteuttaa omat alusratkaisunsa reitillä nyt liikennöivien alusten korvaamiseksi. |
| --- | --- |

f)

valittu osallistuja saa toteuttaa omat alusratkaisunsa reitillä nyt liikennöivien alusten korvaamiseksi.

| (154) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat hankkia korvaavat alukset CMAL:n välityksellä. Tämä puolestaan vuokraa ne liikenteenharjoittajalle, jonka kanssa julkisen palvelun sopimus tehdään. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tämä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu on perusteltavissa monilla syillä, jotka liittyvät muun muassa vuorotiheyteen, palvelun käytettävyyteen, koko matkaan kuluvaan aikaan, yhdistettävyyteen muiden kuljetustapojen kanssa sekä palvelun luotettavuuteen. |
| --- | --- |

(154)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat hankkia korvaavat alukset CMAL:n välityksellä. Tämä puolestaan vuokraa ne liikenteenharjoittajalle, jonka kanssa julkisen palvelun sopimus tehdään. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että tämä yleishyödyllinen taloudellinen palvelu on perusteltavissa monilla syillä, jotka liittyvät muun muassa vuorotiheyteen, palvelun käytettävyyteen, koko matkaan kuluvaan aikaan, yhdistettävyyteen muiden kuljetustapojen kanssa sekä palvelun luotettavuuteen.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

5.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

5.1.1   EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDAN MUKAISET PERUSTEET

| (155) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(155)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (156) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta olisi mahdollista määritellä, ovatko edellä kuvaillut maksut CalMacille sekä NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on siis selvitettävä, liittyykö niihin






  — | valtion varojen menetyksiä, jotka ovat seurausta valtion toiminnasta, |
| --- | --- | --- |

(156)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta olisi mahdollista määritellä, ovatko edellä kuvaillut maksut CalMacille sekä NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on siis selvitettävä, liittyykö niihin

—

valtion varojen menetyksiä, jotka ovat seurausta valtion toiminnasta,

| — | valikoivaa etua tietyille yrityksille ja tietylle tuotannonalalle, |
| --- | --- |

—

valikoivaa etua tietyille yrityksille ja tietylle tuotannonalalle,

| — | kilpailun vääristymistä tai sen uhkaa, ja |
| --- | --- |

—

kilpailun vääristymistä tai sen uhkaa, ja

| — | vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (157) | Edellä kuvaillut erilaiset maksut ovat peräisin valtion varoista ja seurausta kyseisen jäsenvaltion toiminnasta. Tämän vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(157)

Edellä kuvaillut erilaiset maksut ovat peräisin valtion varoista ja seurausta kyseisen jäsenvaltion toiminnasta. Tämän vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ensimmäinen peruste täyttyy.

| (158) | Tarkasteltavana olevia maksuja on myönnetty avustuksina tappioiden kattamiseksi ja pääoma-avustuksina tai -lainoina tietyille yrityksille. Ne ovat siis valikoivia. |
| --- | --- |

(158)

Tarkasteltavana olevia maksuja on myönnetty avustuksina tappioiden kattamiseksi ja pääoma-avustuksina tai -lainoina tietyille yrityksille. Ne ovat siis valikoivia.

| (159) | CalMacin sekä NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saama säännöllinen rahoitus alentaa toimintakustannuksia, joita niille normaalisti aiheutuisi, sekä antaa niille taloudellista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka joutuvat rahoittamaan toimintansa ainoastaan kaupallisilla tuloilla. Jotta voitaisiin kuitenkin selvittää, voiko etu muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, komission on arvioitava täyttyvätkö niin sanotut Altmark-edellytykset (43). |
| --- | --- |

(159)

CalMacin sekä NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saama säännöllinen rahoitus alentaa toimintakustannuksia, joita niille normaalisti aiheutuisi, sekä antaa niille taloudellista etua verrattuna muihin yrityksiin, jotka joutuvat rahoittamaan toimintansa ainoastaan kaupallisilla tuloilla. Jotta voitaisiin kuitenkin selvittää, voiko etu muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, komission on arvioitava täyttyvätkö niin sanotut Altmark-edellytykset (43).

| (160) | Meriliikenteen kabotaasiasetuksen voimaantulo 1 päivänä tammikuuta 1993 vapautti meriliikenteen kabotaasireittien liikennöinnin kokonaan. Jos mille tahansa edellä mainituista yrityksistä on myönnetty etua Altmark-perusteilla arvioituna, kyseinen etu todennäköisesti vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tällöin täyttyisivät myös perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kolmas ja neljäs peruste. |
| --- | --- |

(160)

Meriliikenteen kabotaasiasetuksen voimaantulo 1 päivänä tammikuuta 1993 vapautti meriliikenteen kabotaasireittien liikennöinnin kokonaan. Jos mille tahansa edellä mainituista yrityksistä on myönnetty etua Altmark-perusteilla arvioituna, kyseinen etu todennäköisesti vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tällöin täyttyisivät myös perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kolmas ja neljäs peruste.

| (161) | Komissio vahvistaa myös alustavan arviointinsa, jonka mukaan CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saamat maksut eivät vastaa sitä, miten yksityinen sijoittaja olisi toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan kyseisten maksujen osalta ei siis voida sulkea pois valtiontuen mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(161)

Komissio vahvistaa myös alustavan arviointinsa, jonka mukaan CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saamat maksut eivät vastaa sitä, miten yksityinen sijoittaja olisi toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan kyseisten maksujen osalta ei siis voida sulkea pois valtiontuen mahdollisuutta.

| (162) | Omaisuuden myyntiin, joka tapahtui, kun siirryttiin NorthLink 1:n sopimuksesta NorthLink 2:n sopimukseen, ei sisältynyt valtiontukea. NorthLink 1:n omaisuus, jolla oli merkitystä lauttaliikenteen harjoittamisen kannalta, oli kaikkien osallistujien saatavilla vuosien 2004–2005 tarjouskilpailussa (ks. johdanto-osan 88 kappale). Kaiken omaisuuden myynti yhteensä noin 1,5 miljoonalla Englannin punnalla perustui omaisuuden lajista riippuen joko todellisiin tai arvioituihin markkinahintoihin. Koska omaisuus oli kaikkien osallistujien saatavilla samaan hintaan ja koska hinnat vastasivat tavaroiden markkinahintoja, niiden myyntiin ei liittynyt valtion varojen käyttöä eikä siitä aiheutunut valikoivaa taloudellista etua millekään yritykselle. Näin ollen omaisuuden myyntiin ei sisältynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(162)

Omaisuuden myyntiin, joka tapahtui, kun siirryttiin NorthLink 1:n sopimuksesta NorthLink 2:n sopimukseen, ei sisältynyt valtiontukea. NorthLink 1:n omaisuus, jolla oli merkitystä lauttaliikenteen harjoittamisen kannalta, oli kaikkien osallistujien saatavilla vuosien 2004–2005 tarjouskilpailussa (ks. johdanto-osan 88 kappale). Kaiken omaisuuden myynti yhteensä noin 1,5 miljoonalla Englannin punnalla perustui omaisuuden lajista riippuen joko todellisiin tai arvioituihin markkinahintoihin. Koska omaisuus oli kaikkien osallistujien saatavilla samaan hintaan ja koska hinnat vastasivat tavaroiden markkinahintoja, niiden myyntiin ei liittynyt valtion varojen käyttöä eikä siitä aiheutunut valikoivaa taloudellista etua millekään yritykselle. Näin ollen omaisuuden myyntiin ei sisältynyt valtiontukea.

| (163) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio arveli, että eräät CalMacille myönnetyt lainat saattoivat olla yhteensopimattomia markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa, jolloin niihin sisältyisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(163)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio arveli, että eräät CalMacille myönnetyt lainat saattoivat olla yhteensopimattomia markkinataloussijoittajaperiaatteen kanssa, jolloin niihin sisältyisi valtiontukea.

| (164) | Tällä seikalla olisi ollut merkitystä arvioitaessa, oliko CalMac saanut kaikki julkiset rahoituslähteet huomioon ottaen liikaa korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Koska CalMacin tapauksessa on kuitenkin kyse voimassa olevasta tuesta, jonka yhteensopivuus on arvioitava ainoastaan tulevaisuutta silmällä pitäen (ks. 5.2 kohta), komission ei ole tarpeen arvioida tarkemmin, ovatko kyseiset lainat luonteeltaan valtiontukea, sillä ne koskevat mennyttä aikaa. |
| --- | --- |

(164)

Tällä seikalla olisi ollut merkitystä arvioitaessa, oliko CalMac saanut kaikki julkiset rahoituslähteet huomioon ottaen liikaa korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Koska CalMacin tapauksessa on kuitenkin kyse voimassa olevasta tuesta, jonka yhteensopivuus on arvioitava ainoastaan tulevaisuutta silmällä pitäen (ks. 5.2 kohta), komission ei ole tarpeen arvioida tarkemmin, ovatko kyseiset lainat luonteeltaan valtiontukea, sillä ne koskevat mennyttä aikaa.

5.1.2   ALTMARK-PERUSTEET

| (165) | Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan, jotta voitaisiin selvittää, voiko etu muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, komission on arvioitava, täyttyvätkö Altmark-edellytykset. |
| --- | --- |

(165)

Kuten johdanto-osan 112 kappaleessa todetaan, jotta voitaisiin selvittää, voiko etu muodostaa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, komission on arvioitava, täyttyvätkö Altmark-edellytykset.

| (166) | Altmark-oikeuskäytännön mukaan julkisen palvelun velvoitteista tai sopimuksesta suoritettu korvaus ei suosi edunsaajaa tai edunsaajia eikä sen vuoksi kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan, jos seuraavat neljä edellytystä täyttyvät kumulatiivisesti:






  — | edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, jäljempänä ”Altmark 1”, |
| --- | --- | --- |

(166)

Altmark-oikeuskäytännön mukaan julkisen palvelun velvoitteista tai sopimuksesta suoritettu korvaus ei suosi edunsaajaa tai edunsaajia eikä sen vuoksi kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan, jos seuraavat neljä edellytystä täyttyvät kumulatiivisesti:

—

edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, jäljempänä ”Altmark 1”,

| — | parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jäljempänä ”Altmark 2”, |
| --- | --- |

—

parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jäljempänä ”Altmark 2”,

| — | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ”Altmark 3”, ja |
| --- | --- |

—

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ”Altmark 3”, ja

| — | silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuu kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ”Altmark 4”. |
| --- | --- |

—

silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuu kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, jäljempänä ”Altmark 4”.

5.1.2.1   
  CalMac

| (167) | CalMacin tapauksessa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin olevan kaksi vaihetta: ensimmäinen vaihe ennen vuoden 2007 sopimusta, jolloin julkisen palvelun velvoitteet annettiin suoraan CalMacille ilman julkista tarjouskilpailua palvelun tarjoavan yrityksen valitsemiseksi ja kaikki julkisen palvelun ehdot täsmennettiin Skotlannin viranomaisten vuotuisissa kirjeissä CalMacille, ja toinen vaihe sen jälkeen, kun vuoden 2007 sopimus oli tehty julkisella tarjouskilpailumenettelyllä, jossa täsmennettiin yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet. Gourock–Dunoon-reittiä on tarkasteltava erikseen, sillä se ei sisältynyt vuoden 2007 sopimukseen ja sen osalta julkisen palvelun velvoitteet määritellään edelleen Skotlannin viranomaisten vuotuisissa kirjeissä CalMacille. |
| --- | --- |

(167)

CalMacin tapauksessa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin olevan kaksi vaihetta: ensimmäinen vaihe ennen vuoden 2007 sopimusta, jolloin julkisen palvelun velvoitteet annettiin suoraan CalMacille ilman julkista tarjouskilpailua palvelun tarjoavan yrityksen valitsemiseksi ja kaikki julkisen palvelun ehdot täsmennettiin Skotlannin viranomaisten vuotuisissa kirjeissä CalMacille, ja toinen vaihe sen jälkeen, kun vuoden 2007 sopimus oli tehty julkisella tarjouskilpailumenettelyllä, jossa täsmennettiin yksityiskohtaisesti julkisen palvelun velvoitteet. Gourock–Dunoon-reittiä on tarkasteltava erikseen, sillä se ei sisältynyt vuoden 2007 sopimukseen ja sen osalta julkisen palvelun velvoitteet määritellään edelleen Skotlannin viranomaisten vuotuisissa kirjeissä CalMacille.

a)   Ennen vuoden 2007 sopimusta

| (168) | Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, on aihetta epäillä, että ennen vuotta 2007 CalMacille asetetuista julkisen palvelun velvoitteista suoritettu korvaus ei täyttänyt kaikkia Altmark-perusteita. Julkisen palvelun velvoitteita ei ollut selvästi määritelty oikeudellisessa asiakirjassa. Lisäksi julkisen palvelun edellytyksiä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta ja toistuvuutta ei ollut selvästi vahvistettu virallisessa asiakirjassa. Parametrejä, joiden perusteella korvaus lasketaan, ei ollut etukäteen vahvistettu läpinäkyvästi, ja korvauksen tasoa ei laskettu keskivertoyrityksen kustannusten perusteella. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty alustava arvio saa tämän vuoksi vahvistusta. |
| --- | --- |

(168)

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, on aihetta epäillä, että ennen vuotta 2007 CalMacille asetetuista julkisen palvelun velvoitteista suoritettu korvaus ei täyttänyt kaikkia Altmark-perusteita. Julkisen palvelun velvoitteita ei ollut selvästi määritelty oikeudellisessa asiakirjassa. Lisäksi julkisen palvelun edellytyksiä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta ja toistuvuutta ei ollut selvästi vahvistettu virallisessa asiakirjassa. Parametrejä, joiden perusteella korvaus lasketaan, ei ollut etukäteen vahvistettu läpinäkyvästi, ja korvauksen tasoa ei laskettu keskivertoyrityksen kustannusten perusteella. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty alustava arvio saa tämän vuoksi vahvistusta.

| (169) | Koska Gourock–Dunoon-reitin korvaus määräytyy edelleen tällä tavalla, edellä olevaa arviointia sovelletaan myös siihen. |
| --- | --- |

(169)

Koska Gourock–Dunoon-reitin korvaus määräytyy edelleen tällä tavalla, edellä olevaa arviointia sovelletaan myös siihen.

b)   Vuoden 2007 sopimuksen jälkeen

Altmark 1 –   selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet

| (170) | Alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin perustuu julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely. Altmark 1 -perusteen täyttymistä arvioitaessa olisi sen vuoksi otettava huomioon meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artikla, jossa säädetään tekijöistä, joiden on sisällyttävä julkisen palvelun velvoitteiden määrittelyyn: määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö. |
| --- | --- |

(170)

Alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin perustuu julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely. Altmark 1 -perusteen täyttymistä arvioitaessa olisi sen vuoksi otettava huomioon meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artikla, jossa säädetään tekijöistä, joiden on sisällyttävä julkisen palvelun velvoitteiden määrittelyyn: määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö.

| (171) | Vuoden 2007 sopimus täyttää selvästikin tämän edellytyksen, sillä siinä määritellään kaikki nämä parametrit yksityiskohtaisesti. Tarjouskilpailuasiakirjassa ei mainita täsmällisiä lukuja alusten miehistön osalta, mutta esimerkiksi palvelun laatua ja työlainsäädännön noudattamista koskevien vaatimusten vuoksi alusten miehittämisessä ei jää juurikaan mahdollisuuksia sääntöjenvastaisuuksille. |
| --- | --- |

(171)

Vuoden 2007 sopimus täyttää selvästikin tämän edellytyksen, sillä siinä määritellään kaikki nämä parametrit yksityiskohtaisesti. Tarjouskilpailuasiakirjassa ei mainita täsmällisiä lukuja alusten miehistön osalta, mutta esimerkiksi palvelun laatua ja työlainsäädännön noudattamista koskevien vaatimusten vuoksi alusten miehittämisessä ei jää juurikaan mahdollisuuksia sääntöjenvastaisuuksille.

| (172) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja noudattaa yhteisön suuntaviivoja meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ”meriliikenteen suuntaviivat” (44). |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja noudattaa yhteisön suuntaviivoja meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ”meriliikenteen suuntaviivat” (44).

Altmark 2 –   korvauksen laskentaparametrien vahvistaminen etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi

| (173) | Toisen Altmark-edellytyksen mukaan parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja niissä on otettava huomioon kaikki muuttuvat kustannukset (esim. polttoaine, investoinnit uusiin aluksiin jne.). |
| --- | --- |

(173)

Toisen Altmark-edellytyksen mukaan parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja niissä on otettava huomioon kaikki muuttuvat kustannukset (esim. polttoaine, investoinnit uusiin aluksiin jne.).

| (174) | Parametrit olivat melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa oli takaisinperintälauseke, jossa määrättiin, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, tukea vähennetään vastaavasti. Tämä lasketaan kullekin kuudelle sopimusvuodelle ennen sopimuksen alkua, jäljempänä ”perusskenaario”. Julkisen palvelun sopimuksessa varaudutaan erinäisiin poikkeustapahtumiin, joista voi olla seurauksena korvauksen määrän tarkistaminen (esimerkiksi yllättäviä satamatöitä, uusi alus, palkankorotukset jne.). |
| --- | --- |

(174)

Parametrit olivat melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa oli takaisinperintälauseke, jossa määrättiin, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, tukea vähennetään vastaavasti. Tämä lasketaan kullekin kuudelle sopimusvuodelle ennen sopimuksen alkua, jäljempänä ”perusskenaario”. Julkisen palvelun sopimuksessa varaudutaan erinäisiin poikkeustapahtumiin, joista voi olla seurauksena korvauksen määrän tarkistaminen (esimerkiksi yllättäviä satamatöitä, uusi alus, palkankorotukset jne.).

| (175) | Perusskenaariota tarkistetaan kunkin sopimusvuoden lopussa siten, että se vastaa kuluneen vuoden todellisuutta. Poikkeuksellisissa olosuhteissa sitä voidaan myös tarkistaa vuoden aikana. Korvausta voidaan korottaa tai alentaa useita kertoja sopimuskauden aikana. Perusskenaarion tarkistamista ehdottaa liikenteenharjoittaja (CalMac) ja Scottish Executiven on hyväksyttävä se. Jos asiasta on erimielisyyttä, se voidaan antaa asiantuntijan ratkaistavaksi. Vaikka julkisen palvelun sopimuksessa on joitakin viitteitä siitä, miten korvausta mukautetaan yllättävissä tilanteissa, näiden mukautusten tarkat parametrit eivät ole etukäteen tiedossa vaan korvauksen tarkistaminen on tarkoitus toteuttaa Skotlannin viranomaisten ja CalMacin kahdenvälisellä välitysmenettelyllä, johon voidaan ottaa mukaan asiantuntija. Välitysmenettelyn perusteita ei ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti kaikkien tilanteiden varalta. Korvauksen määrittelystä puuttuu tämän välitysmenettelyn vuoksi läpinäkyvyyttä. Lisäksi se aiheuttaa riskin siitä, että kunakin vuonna myönnettävän korvauksen suhteen esiintyy vaihtelua, joka ei perustu läpinäkyviin, ennalta määriteltyihin ja objektiivisiin perusteisiin. |
| --- | --- |

(175)

Perusskenaariota tarkistetaan kunkin sopimusvuoden lopussa siten, että se vastaa kuluneen vuoden todellisuutta. Poikkeuksellisissa olosuhteissa sitä voidaan myös tarkistaa vuoden aikana. Korvausta voidaan korottaa tai alentaa useita kertoja sopimuskauden aikana. Perusskenaarion tarkistamista ehdottaa liikenteenharjoittaja (CalMac) ja Scottish Executiven on hyväksyttävä se. Jos asiasta on erimielisyyttä, se voidaan antaa asiantuntijan ratkaistavaksi. Vaikka julkisen palvelun sopimuksessa on joitakin viitteitä siitä, miten korvausta mukautetaan yllättävissä tilanteissa, näiden mukautusten tarkat parametrit eivät ole etukäteen tiedossa vaan korvauksen tarkistaminen on tarkoitus toteuttaa Skotlannin viranomaisten ja CalMacin kahdenvälisellä välitysmenettelyllä, johon voidaan ottaa mukaan asiantuntija. Välitysmenettelyn perusteita ei ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti kaikkien tilanteiden varalta. Korvauksen määrittelystä puuttuu tämän välitysmenettelyn vuoksi läpinäkyvyyttä. Lisäksi se aiheuttaa riskin siitä, että kunakin vuonna myönnettävän korvauksen suhteen esiintyy vaihtelua, joka ei perustu läpinäkyviin, ennalta määriteltyihin ja objektiivisiin perusteisiin.

| (176) | Sen vuoksi komissio ei voi ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä. |
| --- | --- |

(176)

Sen vuoksi komissio ei voi ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä.

Altmark 3 –   ei liian suurta korvausta (kohtuullinen voitto huomioon ottaen)

| (177) | Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit on yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ole määritelty tarkasti etukäteen, komissio katsoo, että tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten on olemassa menettely, jolla voidaan riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen lisäkorvaus perustuisi todellisiin kustannuksiin. Näin ollen Altmark 3 -edellytys täyttyy (ks. myös 5.3.3.3 kohta). |
| --- | --- |

(177)

Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit on yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ole määritelty tarkasti etukäteen, komissio katsoo, että tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten on olemassa menettely, jolla voidaan riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen lisäkorvaus perustuisi todellisiin kustannuksiin. Näin ollen Altmark 3 -edellytys täyttyy (ks. myös 5.3.3.3 kohta).

Altmark 4 –   tarjouskilpailumenettely – jos ei tarjouskilpailua, kustannusten laskeminen keskivertoyrityksen perusteella

| (178) | Julkisen palvelun velvoitteet asetettiin käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisella tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(178)

Julkisen palvelun velvoitteet asetettiin käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisella tarjouskilpailumenettelyllä.

| (179) | Ensin on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä. |
| --- | --- |

(179)

Ensin on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä.

| (180) | Asianomaiset osapuolet kiinnittivät huomiota erityisesti kaikkien muiden reittien paitsi Gourock–Dunoon-reitin yhdistämiseen tarjouskilpailussa sekä vaatimukseen siitä, että sopimuksen saajan olisi käytettävä CMAL:n aluksia. |
| --- | --- |

(180)

Asianomaiset osapuolet kiinnittivät huomiota erityisesti kaikkien muiden reittien paitsi Gourock–Dunoon-reitin yhdistämiseen tarjouskilpailussa sekä vaatimukseen siitä, että sopimuksen saajan olisi käytettävä CMAL:n aluksia.

| (181) | Väitettiin, että reittien yhdistäminen sulki pois mahdollisia osallistujia, sillä CalMac, joka tarjosi jo kaikkia palveluja, pystyi ainoana tekemään tarjouksen koko yhdistelmästä. |
| --- | --- |

(181)

Väitettiin, että reittien yhdistäminen sulki pois mahdollisia osallistujia, sillä CalMac, joka tarjosi jo kaikkia palveluja, pystyi ainoana tekemään tarjouksen koko yhdistelmästä.

| (182) | Toinenkin osallistuja (V-Ships) kuitenkin teki tarjouksen koko yhdistelmästä. V-Ships vetäytyi lopulta prosessista väittäen, että ehto, jonka mukaan oli käytettävä CMAL:n aluksia, esti innovoinnin ja joustavuuden tarjottavan palvelun suhteen. |
| --- | --- |

(182)

Toinenkin osallistuja (V-Ships) kuitenkin teki tarjouksen koko yhdistelmästä. V-Ships vetäytyi lopulta prosessista väittäen, että ehto, jonka mukaan oli käytettävä CMAL:n aluksia, esti innovoinnin ja joustavuuden tarjottavan palvelun suhteen.

| (183) | Yhdistettyjen 26 reitin maantieteellinen alue on varsin yhtenäinen: kaikki reitit ovat suhteellisen lyhyitä (enintään noin 100 kilometriä) ja käytetyt satamat suhteellisen keskittyneitä (noin 250 kilometrin säteellä mantereella). |
| --- | --- |

(183)

Yhdistettyjen 26 reitin maantieteellinen alue on varsin yhtenäinen: kaikki reitit ovat suhteellisen lyhyitä (enintään noin 100 kilometriä) ja käytetyt satamat suhteellisen keskittyneitä (noin 250 kilometrin säteellä mantereella).

| (184) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset perustelivat uskottavasti 26 reitin yhdistämistä. |
| --- | --- |

(184)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset perustelivat uskottavasti 26 reitin yhdistämistä.

| (185) | Ne esittivät, että yhdistämisellä maksimoimaan joustavuus aluskannan käytössä verkoston hyväksi. Esimerkiksi aluksen vikaantuessa elintärkeän palvelun luotettavuus riippuu siitä, että vara-alus saadaan käyttöön viipymättä. Vara-aluksia tarvitaan myös huonoissa sääoloissa, alusten ollessa huollettavina ja kun kapasiteettia on odottamatta lisättävä. CalMac pystyy nykyisin usein järjestämään vara-aluksen toteuttamalla peräkkäisiä alusten siirtoja reittien välillä. Palvelun jatkuvuuden ja kapasiteetin parhaan mahdollisen käytön turvaaminen olisi vaikeampaa, jos verkossa toimisi useita liikenteenharjoittajia. |
| --- | --- |

(185)

Ne esittivät, että yhdistämisellä maksimoimaan joustavuus aluskannan käytössä verkoston hyväksi. Esimerkiksi aluksen vikaantuessa elintärkeän palvelun luotettavuus riippuu siitä, että vara-alus saadaan käyttöön viipymättä. Vara-aluksia tarvitaan myös huonoissa sääoloissa, alusten ollessa huollettavina ja kun kapasiteettia on odottamatta lisättävä. CalMac pystyy nykyisin usein järjestämään vara-aluksen toteuttamalla peräkkäisiä alusten siirtoja reittien välillä. Palvelun jatkuvuuden ja kapasiteetin parhaan mahdollisen käytön turvaaminen olisi vaikeampaa, jos verkossa toimisi useita liikenteenharjoittajia.

| (186) | Lisäksi kaikkien reittien yhdistäminen parantaa reittiverkon yhtenäisyyttä helpottamalla alusten ja satamatoimintojen turvallisuuden, laadun ja ympäristönäkökohtien yhdistämistä, ja sillä voidaan varmistaa samanlaisten vaatimusten soveltaminen kaikkialla reittiverkossa. Yhdistyneen kuningaskunnan Maritime & Coastguard Agency Regional Office for Scotland and Ireland on tehnyt selväksi, että verkon pirstominen ei voi olla tehokkain tapa varmistaa turvallisen ja luotettavan palvelun jatkuminen. |
| --- | --- |

(186)

Lisäksi kaikkien reittien yhdistäminen parantaa reittiverkon yhtenäisyyttä helpottamalla alusten ja satamatoimintojen turvallisuuden, laadun ja ympäristönäkökohtien yhdistämistä, ja sillä voidaan varmistaa samanlaisten vaatimusten soveltaminen kaikkialla reittiverkossa. Yhdistyneen kuningaskunnan Maritime & Coastguard Agency Regional Office for Scotland and Ireland on tehnyt selväksi, että verkon pirstominen ei voi olla tehokkain tapa varmistaa turvallisen ja luotettavan palvelun jatkuminen.

| (187) | Yhdistämisestä on myös saatavissa mittakaavaetuja erityisesti lipunmyynnin ja markkinoinnin osalta, ja se tukee kuljetusten yhdentämistä mahdollistamalla useiden reittiosuuksien varaamisen kerralla. Tällä edistetään myös matkailua. |
| --- | --- |

(187)

Yhdistämisestä on myös saatavissa mittakaavaetuja erityisesti lipunmyynnin ja markkinoinnin osalta, ja se tukee kuljetusten yhdentämistä mahdollistamalla useiden reittiosuuksien varaamisen kerralla. Tällä edistetään myös matkailua.

| (188) | Voi olla perusteltua väittää, että kustannusten minimoimiseksi kukin reitti olisi kilpailutettava erikseen. Komissio kuitenkin myöntää, että 26 yksittäisen tarjouskilpailun hallinnolliset kustannukset ja rasitteet voisivat nousta liian korkeiksi. |
| --- | --- |

(188)

Voi olla perusteltua väittää, että kustannusten minimoimiseksi kukin reitti olisi kilpailutettava erikseen. Komissio kuitenkin myöntää, että 26 yksittäisen tarjouskilpailun hallinnolliset kustannukset ja rasitteet voisivat nousta liian korkeiksi.

| (189) | Kompromissiratkaisuna voisi harkita myös vain joidenkin reittien yhdistämistä, mutta olisi vaikea ennustaa, olisivatko siitä yleiseen talousarvioon aiheutuvat kokonaiskustannukset suuremmat vai pienemmät kuin yhdistetystä tarjouskilpailusta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(189)

Kompromissiratkaisuna voisi harkita myös vain joidenkin reittien yhdistämistä, mutta olisi vaikea ennustaa, olisivatko siitä yleiseen talousarvioon aiheutuvat kokonaiskustannukset suuremmat vai pienemmät kuin yhdistetystä tarjouskilpailusta aiheutuvat kustannukset.

| (190) | Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevan komission tiedonannon (5.3.3 kohta) mukaan ”jäsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.” |
| --- | --- |

(190)

Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevan komission tiedonannon (5.3.3 kohta) mukaan ”jäsenvaltiot haluavat usein yhdistää julkisen palvelun reitit eri saarille ja saarilta saadakseen aikaan kustannussäästöjä mittakaavaedun kautta tai houkutellakseen toimijoita. Reittien yhdistäminen ei sinänsä ole vastoin yhteisön lainsäädäntöä, kunhan reittien yhdistäminen ei johda syrjintään. Yhdistettyjen reittien tarkoituksenmukaisimmasta koosta pitäisi päättää ottaen huomioon paras synergia, joka voidaan saavuttaa olennaisten liikennetarpeiden täyttämisen yhteydessä.”

| (191) | Koska oikeudellisissa puitteissa nimenomaan sallitaan reittien yhdistäminen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet sille hyvät perustelut, ei voida päätellä, että se olisi tarpeettoman epäoikeudenmukainen ehto julkisessa tarjouskilpailussa ja väistämättä lisäisi julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä valtiolle aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(191)

Koska oikeudellisissa puitteissa nimenomaan sallitaan reittien yhdistäminen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat esittäneet sille hyvät perustelut, ei voida päätellä, että se olisi tarpeettoman epäoikeudenmukainen ehto julkisessa tarjouskilpailussa ja väistämättä lisäisi julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä valtiolle aiheutuvia kustannuksia.

| (192) | Vaatimus, jonka mukaan tarjouskilpailun voittajan on käytettävä CMAL:n omaisuutta, on kohtuullinen ehto ottaen huomioon, että oli Skotlannin viranomaisten etujen mukaista käyttää jo saatavilla olevia aluksia sen sijaan, että ne jäisivät käyttämättä tai omaisuudesta olisi hankkiuduttava eroon. Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevassa tiedonannossa (5.3.2.1 kohta), todetaan, että ”jos jäsenvaltioiden viranomaiset itse omistavat tai jos niillä on muuten käytössään aluksia, ne voidaan antaa kaikkien mahdollisten palveluntarjoajien käyttöön samoin syrjimättömin ehdoin”. Lisäksi ehto on osallistujien kannalta neutraali, sillä kaikki maksaisivat samoista aluksista saman hinnan. Vaikka vaatimus on oikeutettu, se voi kasvattaa palvelun kustannuksia. Ei voidakaan pitää poissuljettuna sitä, että jos osallistujilla olisi vapaus esittää vaihtoehtoisia alusratkaisuja, julkisen palvelun velvoitteiden yleiset nettokustannukset voisivat olla pienemmät. |
| --- | --- |

(192)

Vaatimus, jonka mukaan tarjouskilpailun voittajan on käytettävä CMAL:n omaisuutta, on kohtuullinen ehto ottaen huomioon, että oli Skotlannin viranomaisten etujen mukaista käyttää jo saatavilla olevia aluksia sen sijaan, että ne jäisivät käyttämättä tai omaisuudesta olisi hankkiuduttava eroon. Meriliikenteen kabotaasiasetuksen tulkintaa koskevassa tiedonannossa (5.3.2.1 kohta), todetaan, että ”jos jäsenvaltioiden viranomaiset itse omistavat tai jos niillä on muuten käytössään aluksia, ne voidaan antaa kaikkien mahdollisten palveluntarjoajien käyttöön samoin syrjimättömin ehdoin”. Lisäksi ehto on osallistujien kannalta neutraali, sillä kaikki maksaisivat samoista aluksista saman hinnan. Vaikka vaatimus on oikeutettu, se voi kasvattaa palvelun kustannuksia. Ei voidakaan pitää poissuljettuna sitä, että jos osallistujilla olisi vapaus esittää vaihtoehtoisia alusratkaisuja, julkisen palvelun velvoitteiden yleiset nettokustannukset voisivat olla pienemmät.

| (193) | Lisäksi Skotlannin läntisten saarireittien liikennöintiin tarvittaviin aluksiin liittyy erityispiirteitä, joiden vuoksi yksittäisen liikenteenharjoittajan olisi voinut olla vaikea omistaa uutta vaatimukset täyttävää aluskantaa, jolla olisi mahdollista liikennöidä kaikki reitit ja säilyttää yhteydet kaukaisiin saariyhteisöihin heti sopimuksen alussa. |
| --- | --- |

(193)

Lisäksi Skotlannin läntisten saarireittien liikennöintiin tarvittaviin aluksiin liittyy erityispiirteitä, joiden vuoksi yksittäisen liikenteenharjoittajan olisi voinut olla vaikea omistaa uutta vaatimukset täyttävää aluskantaa, jolla olisi mahdollista liikennöidä kaikki reitit ja säilyttää yhteydet kaukaisiin saariyhteisöihin heti sopimuksen alussa.

| (194) | CalMacilla oli tarjouskilpailussa kilpailuetu, koska se liikennöi jo kyseisiä reittejä, mutta olisi erheellistä päätellä, että tämän edun vuoksi koko tarjouskilpailu oli asiattomasti räätälöity sulkemaan pois muut kilpailijat (45). |
| --- | --- |

(194)

CalMacilla oli tarjouskilpailussa kilpailuetu, koska se liikennöi jo kyseisiä reittejä, mutta olisi erheellistä päätellä, että tämän edun vuoksi koko tarjouskilpailu oli asiattomasti räätälöity sulkemaan pois muut kilpailijat (45).

| (195) | Sen vuoksi katsotaan, että tarjouskilpailu toteutettiin asianmukaisesti ja että se oli avoin, syrjimätön ja läpinäkyvä. |
| --- | --- |

(195)

Sen vuoksi katsotaan, että tarjouskilpailu toteutettiin asianmukaisesti ja että se oli avoin, syrjimätön ja läpinäkyvä.

| (196) | Kuten edellä on mainittu, korvauksen laskemiseksi käytettäviä parametrejä on tarkasteltava uudelleen vähintään vuosittain. Tämä tarkistus voi joissakin tapauksissa olla tulosta välitysmenettelystä toiminnanharjoittajan ja Skotlannin viranomaisten välillä. Sen vuoksi on olemassa riski, että valtion on annettava liikenteenharjoittajalle enemmän (tai vähemmän) varoja kuin tarjouksessa määritelty korvaus. |
| --- | --- |

(196)

Kuten edellä on mainittu, korvauksen laskemiseksi käytettäviä parametrejä on tarkasteltava uudelleen vähintään vuosittain. Tämä tarkistus voi joissakin tapauksissa olla tulosta välitysmenettelystä toiminnanharjoittajan ja Skotlannin viranomaisten välillä. Sen vuoksi on olemassa riski, että valtion on annettava liikenteenharjoittajalle enemmän (tai vähemmän) varoja kuin tarjouksessa määritelty korvaus.

| (197) | Jos tarjouskilpailuilmoituksessa olisi vaadittu osallistujilta sitoutumista kiinteään korvaukseen kuuden sopimusvuoden ajaksi siten, että ne olisivat ottaneet kantaakseen kaikki siihen liittyvät riskit, valtiolle ei olisi aiheutunut riskejä ja kustannukset olisi teoriassa minimoitu. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä, että jos osallistujien olisi pitänyt ottaa kaikki riskit toiminnasta, yksikään yritys ei ehkä olisi halunnut tehdä tarjousta tai tarjoukset olisi hinnoiteltu ylimääräisen riskin vuoksi korkeammiksi. |
| --- | --- |

(197)

Jos tarjouskilpailuilmoituksessa olisi vaadittu osallistujilta sitoutumista kiinteään korvaukseen kuuden sopimusvuoden ajaksi siten, että ne olisivat ottaneet kantaakseen kaikki siihen liittyvät riskit, valtiolle ei olisi aiheutunut riskejä ja kustannukset olisi teoriassa minimoitu. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä, että jos osallistujien olisi pitänyt ottaa kaikki riskit toiminnasta, yksikään yritys ei ehkä olisi halunnut tehdä tarjousta tai tarjoukset olisi hinnoiteltu ylimääräisen riskin vuoksi korkeammiksi.

| (198) | Ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark 4 -edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(198)

Ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark 4 -edellytys täyttyy.

| (199) | Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, CalMacin kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(199)

Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, CalMacin kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea.

5.1.2.2   
  NorthLink

a)   NorthLink 1 (2002–2006)

Altmark 1 –   selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet

| (200) | Kuten johdanto-osan 170 kappaleessa mainitaan, alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely perustuu. Sen vuoksi Altmark 1 -perusteen täyttymistä olisi tarkasteltava suhteessa meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan. |
| --- | --- |

(200)

Kuten johdanto-osan 170 kappaleessa mainitaan, alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely perustuu. Sen vuoksi Altmark 1 -perusteen täyttymistä olisi tarkasteltava suhteessa meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan.

| (201) | On selvää, että tarjouskilpailuilmoitus täytti tämän perusteen, sillä siinä määriteltiin yksityiskohtaisesti kaikki meriliikenteen kabotaasiasetuksessa tarkoitetut parametrit eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja aluksen miehistö. Tämä vahvistetaan Audit Scotlandin kertomuksessa joulukuulta 2005. |
| --- | --- |

(201)

On selvää, että tarjouskilpailuilmoitus täytti tämän perusteen, sillä siinä määriteltiin yksityiskohtaisesti kaikki meriliikenteen kabotaasiasetuksessa tarkoitetut parametrit eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja aluksen miehistö. Tämä vahvistetaan Audit Scotlandin kertomuksessa joulukuulta 2005.

| (202) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto oli lyhyempi kuin meriliikenteen suuntaviivoissa suositeltu kuusi vuotta. |
| --- | --- |

(202)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto oli lyhyempi kuin meriliikenteen suuntaviivoissa suositeltu kuusi vuotta.

Altmark 2 –   korvauksen laskentaparametrien vahvistaminen etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi

| (203) | Parametrit olivat yhtäältä melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa oli takaisinperintälauseke, jossa määrättiin, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, ylimääräinen voitto jaetaan Scottish Excutiven kanssa. Voittaneen tarjouksen esittäjän oli kannettava suurin osa taloudellisista ja rahoitukseen liittyvistä riskeistä (arviot ylittävät kustannukset, kysynnän lasku, inflaatioriski jne.). |
| --- | --- |

(203)

Parametrit olivat yhtäältä melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa oli takaisinperintälauseke, jossa määrättiin, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, ylimääräinen voitto jaetaan Scottish Excutiven kanssa. Voittaneen tarjouksen esittäjän oli kannettava suurin osa taloudellisista ja rahoitukseen liittyvistä riskeistä (arviot ylittävät kustannukset, kysynnän lasku, inflaatioriski jne.).

| (204) | Toisaalta jotkin riskeistä säilyivät Scottish Executivella tai ne jaettiin osapuolten kesken. Näitä olivat erityisesti (EU:n tai kansallisen) politiikan muutoksen riski ja lainsäädännölliset riskit (esimerkiksi yhtiöverolainsäädännön muutokset). Sopimuksen mukaan Scottish Executiven oli maksettava NorthLink 1:lle lisäavustuksia, jos sen pääoman tuotto alitti tietyn rajan tai jos muilla siitä riippumattomilla tekijöillä oli vaikutusta sen tuloihin (esimerkiksi polttoaineiden hinnan nouseminen yli 10 prosentilla). Kun NorthLink 1 oli joutunut rahoitusvaikeuksiin vuonna 2003, se sai lisäavustuksia, ja vuonna 2004 allekirjoitettuun muutospöytäkirjaan sisältyi kuukausittaisia maksuja NorthLink 1:lle sekä mahdollisuus lisämaksuihin NorthLink 1:n taloudellisen tuloksen mukaan. |
| --- | --- |

(204)

Toisaalta jotkin riskeistä säilyivät Scottish Executivella tai ne jaettiin osapuolten kesken. Näitä olivat erityisesti (EU:n tai kansallisen) politiikan muutoksen riski ja lainsäädännölliset riskit (esimerkiksi yhtiöverolainsäädännön muutokset). Sopimuksen mukaan Scottish Executiven oli maksettava NorthLink 1:lle lisäavustuksia, jos sen pääoman tuotto alitti tietyn rajan tai jos muilla siitä riippumattomilla tekijöillä oli vaikutusta sen tuloihin (esimerkiksi polttoaineiden hinnan nouseminen yli 10 prosentilla). Kun NorthLink 1 oli joutunut rahoitusvaikeuksiin vuonna 2003, se sai lisäavustuksia, ja vuonna 2004 allekirjoitettuun muutospöytäkirjaan sisältyi kuukausittaisia maksuja NorthLink 1:lle sekä mahdollisuus lisämaksuihin NorthLink 1:n taloudellisen tuloksen mukaan.

| (205) | Mahdollisuuksia alkuperäisessä sopimuksessa vahvistetun korvauksen tason ylittävään lisärahoitukseen ei vahvistettu etukäteen objektiivisten ja läpinäkyvien parametrien perusteella. Siitä on osoituksena julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalan ylittävän lisärahoituksen tarve. Joka tapauksessa muutospöytäkirjan mukaiset lisärahoitusmahdollisuudet ja NorthLink 1:lle sen rahoitusvaikeuksien johdosta suoritetut lisämaksut eivät perustuneet objektiivisiin ja läpinäkyviin parametreihin. |
| --- | --- |

(205)

Mahdollisuuksia alkuperäisessä sopimuksessa vahvistetun korvauksen tason ylittävään lisärahoitukseen ei vahvistettu etukäteen objektiivisten ja läpinäkyvien parametrien perusteella. Siitä on osoituksena julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalan ylittävän lisärahoituksen tarve. Joka tapauksessa muutospöytäkirjan mukaiset lisärahoitusmahdollisuudet ja NorthLink 1:lle sen rahoitusvaikeuksien johdosta suoritetut lisämaksut eivät perustuneet objektiivisiin ja läpinäkyviin parametreihin.

| (206) | Sen vuoksi ei voida ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä. |
| --- | --- |

(206)

Sen vuoksi ei voida ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä.

Altmark 3 –   ei liian suurta korvausta (kohtuullinen voitto huomioon ottaen)

| (207) | Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit oli yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ollut määritelty tarkasti etukäteen, tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten oli olemassa menettely, jolla voitiin riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Näin ollen NorthLink 1:n julkisen palvelun sopimus oli Altmark 3 -edellytyksen mukainen. |
| --- | --- |

(207)

Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit oli yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ollut määritelty tarkasti etukäteen, tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten oli olemassa menettely, jolla voitiin riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Näin ollen NorthLink 1:n julkisen palvelun sopimus oli Altmark 3 -edellytyksen mukainen.

Altmark 4 –   julkinen tarjouskilpailu – jos ei tarjouskilpailua, kustannusten laskeminen keskivertoyrityksen perusteella

| (208) | Kuten edellä tarkastellussa CalMacin tapauksessa (ks. johdanto-osan 178 kappale), myös NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteet asetettiin julkisella tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

(208)

Kuten edellä tarkastellussa CalMacin tapauksessa (ks. johdanto-osan 178 kappale), myös NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteet asetettiin julkisella tarjouskilpailulla.

| (209) | Sen vuoksi on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä. |
| --- | --- |

(209)

Sen vuoksi on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä.

| (210) | Tarjouskilpailu koski kahta reittiä (CalMacin tapauksessa reittejä oli 26 – ks. johdanto-osan 183–191 kappale). Yhdistämiskysymys ei siksi ole NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n tapauksessa yhtä merkityksellinen kuin CalMacin tapauksessa. Samoista syistä kuin CalMacin tapauksessa edellä, komissio ei katso reittien yhdistämisen vaarantaneen tarjouskilpailun avoimuutta, syrjimättömyyttä ja läpinäkyvyyttä. |
| --- | --- |

(210)

Tarjouskilpailu koski kahta reittiä (CalMacin tapauksessa reittejä oli 26 – ks. johdanto-osan 183–191 kappale). Yhdistämiskysymys ei siksi ole NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n tapauksessa yhtä merkityksellinen kuin CalMacin tapauksessa. Samoista syistä kuin CalMacin tapauksessa edellä, komissio ei katso reittien yhdistämisen vaarantaneen tarjouskilpailun avoimuutta, syrjimättömyyttä ja läpinäkyvyyttä.

| (211) | Tuet, joita NorthLink 1:lle myönnettiin muutospöytäkirjan nojalla, ylittivät kuitenkin alkuperäisessä sopimuksessa määritellyn korvauksen tason, eivät olleet tulosta julkisesta tarjouskilpailusta eikä niitä ollut määritelty keskivertoyrityksen kustannusten perusteella. Muutospöytäkirjalla otettiin kesken sopimuskauden käyttöön uusi järjestelmä tappioiden korvaamiseksi, joten sillä tosiasiassa muutettiin alkuperäisen tarjouskilpailun luonnetta ja laajuutta. Tällä oli vaikutusta tarjouskilpailun avoimuuteen sen suhteen, miten ehdot oli esitetty mahdollisille osallistujille. |
| --- | --- |

(211)

Tuet, joita NorthLink 1:lle myönnettiin muutospöytäkirjan nojalla, ylittivät kuitenkin alkuperäisessä sopimuksessa määritellyn korvauksen tason, eivät olleet tulosta julkisesta tarjouskilpailusta eikä niitä ollut määritelty keskivertoyrityksen kustannusten perusteella. Muutospöytäkirjalla otettiin kesken sopimuskauden käyttöön uusi järjestelmä tappioiden korvaamiseksi, joten sillä tosiasiassa muutettiin alkuperäisen tarjouskilpailun luonnetta ja laajuutta. Tällä oli vaikutusta tarjouskilpailun avoimuuteen sen suhteen, miten ehdot oli esitetty mahdollisille osallistujille.

| (212) | Sen vuoksi ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark 4 -peruste olisi täyttynyt. |
| --- | --- |

(212)

Sen vuoksi ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark 4 -peruste olisi täyttynyt.

| (213) | Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, NorthLink 1:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(213)

Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, NorthLink 1:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea.

b)   NorthLink 2 (2006–2012)

Altmark 1 –   selvästi määritellyt julkisen palvelun velvoitteet

| (214) | Kuten edellä mainitaan, alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely perustuu. Sen vuoksi Altmark 1 -perusteen täyttymistä olisi tarkasteltava suhteessa meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan. |
| --- | --- |

(214)

Kuten edellä mainitaan, alalla on voimassa asetus, jossa vahvistetaan mihin tekijöihin julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely perustuu. Sen vuoksi Altmark 1 -perusteen täyttymistä olisi tarkasteltava suhteessa meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan.

| (215) | On selvää, että tarjouskilpailuilmoitus täytti tämän perusteen, sillä siinä määriteltiin yksityiskohtaisesti kaikki meriliikenteen kabotaasiasetuksessa tarkoitetut parametrit eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja aluksen miehistö. |
| --- | --- |

(215)

On selvää, että tarjouskilpailuilmoitus täytti tämän perusteen, sillä siinä määriteltiin yksityiskohtaisesti kaikki meriliikenteen kabotaasiasetuksessa tarkoitetut parametrit eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja aluksen miehistö.

| (216) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja meriliikenteen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(216)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja meriliikenteen suuntaviivojen mukainen.

Altmark 2 –   korvauksen laskentaparametrien vahvistaminen etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi

| (217) | Parametrit olivat yhtäältä melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa on takaisinperintälauseke, jossa määrätään, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, ylimääräinen voitto jaetaan Scottish Excutiven kanssa. Tässä NorthLink 2:n kanssa tehdyssä toisessa sopimuksessa riskejä aiheutuu enemmän Scottish Executivelle tai niitä jaetaan osapuolten kesken (sääolosuhteet, inflaatioriski, kysynnän väheneminen, liikennepolitiikan muutos jne.). |
| --- | --- |

(217)

Parametrit olivat yhtäältä melko selvät ennen kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aloitettiin. Ne vastasivat osallistujien ennakoimia kustannuksia, jotka oli arvioitava yksityiskohtaisesti, joihin oli lisätty hyväksytty voittomarginaali ja joista oli vähennetty lauttaliikenteestä odotettavissa olevien tulojen määrä. Sopimuksessa on takaisinperintälauseke, jossa määrätään, että jos hyväksytty voittomarginaali ylittyy, ylimääräinen voitto jaetaan Scottish Excutiven kanssa. Tässä NorthLink 2:n kanssa tehdyssä toisessa sopimuksessa riskejä aiheutuu enemmän Scottish Executivelle tai niitä jaetaan osapuolten kesken (sääolosuhteet, inflaatioriski, kysynnän väheneminen, liikennepolitiikan muutos jne.).

| (218) | Toisaalta määriä tarkastellaan vuosittain uudelleen edellisen vuoden todellisen tuloksen mukaan, aivan kuten CalMacin vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksessakin. Toiminnanharjoittaja laatii alustavasti tarkistetun perusskenaarioluonnoksen, joka on hyväksytettävä Scottish Executivella. Jos asiasta on erimielisyyttä, välittäjäksi kutsutaan asiantuntija. Vaikka julkisen palvelun sopimuksessa on joitakin viittauksia siihen, miten korvausta mukautetaan yllättävissä tilanteissa, näiden mukautusten tarkat parametrit eivät ole etukäteen tiedossa vaan korvauksen tarkistaminen on tarkoitus toteuttaa Skotlannin viranomaisten ja NorthLink 2:n kahdenvälisellä välitysmenettelyllä, johon voidaan ottaa mukaan asiantuntija. Komissio panee merkille, että välitysmenettelyn perusteita ei ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti kaikkien tilanteiden varalta. Korvauksen määrittelystä puuttuu tämän välitysmenettelyn vuoksi läpinäkyvyyttä. Lisäksi se aiheuttaa riskin siitä, että kunakin vuonna myönnettävän korvauksen suhteen esiintyy vaihtelua, joka ei perustu läpinäkyviin, ennalta määriteltyihin ja objektiivisiin perusteisiin. Sen vuoksi ei voida ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä. |
| --- | --- |

(218)

Toisaalta määriä tarkastellaan vuosittain uudelleen edellisen vuoden todellisen tuloksen mukaan, aivan kuten CalMacin vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksessakin. Toiminnanharjoittaja laatii alustavasti tarkistetun perusskenaarioluonnoksen, joka on hyväksytettävä Scottish Executivella. Jos asiasta on erimielisyyttä, välittäjäksi kutsutaan asiantuntija. Vaikka julkisen palvelun sopimuksessa on joitakin viittauksia siihen, miten korvausta mukautetaan yllättävissä tilanteissa, näiden mukautusten tarkat parametrit eivät ole etukäteen tiedossa vaan korvauksen tarkistaminen on tarkoitus toteuttaa Skotlannin viranomaisten ja NorthLink 2:n kahdenvälisellä välitysmenettelyllä, johon voidaan ottaa mukaan asiantuntija. Komissio panee merkille, että välitysmenettelyn perusteita ei ole vahvistettu etukäteen objektiivisesti kaikkien tilanteiden varalta. Korvauksen määrittelystä puuttuu tämän välitysmenettelyn vuoksi läpinäkyvyyttä. Lisäksi se aiheuttaa riskin siitä, että kunakin vuonna myönnettävän korvauksen suhteen esiintyy vaihtelua, joka ei perustu läpinäkyviin, ennalta määriteltyihin ja objektiivisiin perusteisiin. Sen vuoksi ei voida ilman varteenotettavaa epäilystä vahvistaa Altmark 2 -edellytyksen täyttymistä.

Altmark 3 –   ei liian suurta korvausta (kohtuullinen voitto huomioon ottaen)

| (219) | Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit on yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ole määritelty tarkasti etukäteen, tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten on olemassa menettely, jolla voidaan riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen lisäkorvaus perustuisi todellisiin kustannuksiin. Tämän vuoksi Altmark 3 -edellytys täyttyy (ks. myös 5.3.4.3 kohta). |
| --- | --- |

(219)

Kuten edellä todetaan, korvauksen parametrit on yleisesti ottaen määritelty selvästi, lukuun ottamatta tiettyjä olosuhteita varten suunnitellun välitysmenettelyn perusteita. Vaikka joitakin korvauksen parametreistä ei ole määritelty tarkasti etukäteen, tällaisissa olosuhteissa korvauksen määrän uudelleen tarkastelua varten on olemassa menettely, jolla voidaan riittävästi varmistaa, että korvaus ei ole liian suuri. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen lisäkorvaus perustuisi todellisiin kustannuksiin. Tämän vuoksi Altmark 3 -edellytys täyttyy (ks. myös 5.3.4.3 kohta).

Altmark 4 –   julkinen tarjouskilpailu – jos ei tarjouskilpailua, kustannusten laskeminen keskivertoyrityksen perusteella

| (220) | Julkisen palvelun velvoitteet asetettiin käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisella tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(220)

Julkisen palvelun velvoitteet asetettiin käsiteltävänä olevassa tapauksessa julkisella tarjouskilpailumenettelyllä.

| (221) | Ensin on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä. |
| --- | --- |

(221)

Ensin on tutkittava, oliko tarjouskilpailu hyvin suunniteltu, oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä. Jos näin ei ole, valtiolle aiheutuvat kustannukset voisivat olla suuremmat kuin julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseksi tarvittava vähimmäismäärä.

| (222) | Kuten NorthLink 1:n tapauksessakin reittien yhdistäminen kyseenalaistaa tarjouskilpailun avoimuuden, syrjimättömyyden ja läpinäkyvyyden. |
| --- | --- |

(222)

Kuten NorthLink 1:n tapauksessakin reittien yhdistäminen kyseenalaistaa tarjouskilpailun avoimuuden, syrjimättömyyden ja läpinäkyvyyden.

| (223) | Samoin kuin CalMacin tapauksessa, vaatimus, jonka mukaan tarjouskilpailun voittajan on käytettävä NorthLink 1:n aluksia, on kohtuullinen ehto ottaen huomioon, että oli selvästi Scottish Executive etujen mukaista käyttää jo saatavilla olevia aluksia sen sijaan, että ne jäisivät käyttämättä tai omaisuudesta olisi hankkiuduttava eroon. Lisäksi ehto on osallistujien kannalta neutraali, sillä kaikki maksaisivat samoista aluksista saman hinnan. Vaikka vaatimus on oikeutettu, siitä voi olla seurauksena palvelun suurempia kustannuksia. Ei voidakaan pitää poissuljettuna sitä, että jos osallistujilla olisi ollut vapaus esittää vaihtoehtoisia alusratkaisuja, julkisen palvelun velvoitteiden yleiset nettokustannukset olisivat voineet olla pienemmät. |
| --- | --- |

(223)

Samoin kuin CalMacin tapauksessa, vaatimus, jonka mukaan tarjouskilpailun voittajan on käytettävä NorthLink 1:n aluksia, on kohtuullinen ehto ottaen huomioon, että oli selvästi Scottish Executive etujen mukaista käyttää jo saatavilla olevia aluksia sen sijaan, että ne jäisivät käyttämättä tai omaisuudesta olisi hankkiuduttava eroon. Lisäksi ehto on osallistujien kannalta neutraali, sillä kaikki maksaisivat samoista aluksista saman hinnan. Vaikka vaatimus on oikeutettu, siitä voi olla seurauksena palvelun suurempia kustannuksia. Ei voidakaan pitää poissuljettuna sitä, että jos osallistujilla olisi ollut vapaus esittää vaihtoehtoisia alusratkaisuja, julkisen palvelun velvoitteiden yleiset nettokustannukset olisivat voineet olla pienemmät.

| (224) | Kuten CalMacin osalta (46), komissio ei näistä syistä voi ilman varteenotettavaa epäilystä päätellä Altmark 4 -perusteen täyttyvän. |
| --- | --- |

(224)

Kuten CalMacin osalta (46), komissio ei näistä syistä voi ilman varteenotettavaa epäilystä päätellä Altmark 4 -perusteen täyttyvän.

| (225) | Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, NorthLink 2:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(225)

Koska ei voida päätellä ilman varteenotettavaa epäilystä, että Altmark-perusteet 2 ja 4 olisivat täyttyneet, NorthLink 2:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen katsotaan sisältävän valtiontukea.

5.2   TUEN LUONNE

5.2.1   YLEISIÄ HUOMIOITA

| (226) | Kun komissio on todennut, että CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saamat maksut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on seuraavaksi tutkittava, onko kyseessä voimassa oleva vai uusi valtiontuki. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että kun muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, komissio ei ottanut kantaa siihen, olisiko tukea pidettävä uutena vai voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(226)

Kun komissio on todennut, että CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n saamat maksut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on seuraavaksi tutkittava, onko kyseessä voimassa oleva vai uusi valtiontuki. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että kun muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, komissio ei ottanut kantaa siihen, olisiko tukea pidettävä uutena vai voimassa olevana tukena.

| (227) | Kuten edellä mainitaan (47), muodollisen tutkintamenettelyn aikana kävi kuitenkin ilmi, että osa tuesta saattaisi olla tuen myöntämistä koskevien säännösten voimaantuloajankohdan perusteella voimassa olevaa tukea. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisen yhteistyömenettelyn. |
| --- | --- |

(227)

Kuten edellä mainitaan (47), muodollisen tutkintamenettelyn aikana kävi kuitenkin ilmi, että osa tuesta saattaisi olla tuen myöntämistä koskevien säännösten voimaantuloajankohdan perusteella voimassa olevaa tukea. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklan mukaisen yhteistyömenettelyn.

| (228) | Jos kyseessä on voimassa oleva tuki, komission on vain tarkistettava sen nykyinen soveltuvuus ja suositeltava mahdollisia muutoksia tulevaisuutta varten. Jos se sijaan on kyseessä uusi tuki, komission on tutkittava sen soveltuvuus yhteismarkkinoille myös menneisyydessä. |
| --- | --- |

(228)

Jos kyseessä on voimassa oleva tuki, komission on vain tarkistettava sen nykyinen soveltuvuus ja suositeltava mahdollisia muutoksia tulevaisuutta varten. Jos se sijaan on kyseessä uusi tuki, komission on tutkittava sen soveltuvuus yhteismarkkinoille myös menneisyydessä.

| (229) | Menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan i alakohdan mukaan voimassa olevalla tuella tarkoitetaan ”i) tukia, jotka olivat olemassa ennen perustamissopimuksen voimaantuloa kyseisissä jäsenvaltioissa, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka on otettu käyttöön ennen perustamissopimuksen voimaantuloa ja joita voidaan soveltaa edelleen perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 144 ja 172 artiklan, Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 kohdan ja kyseisen liitteen lisäyksen sekä Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 2 kohdan ja 3 kohdan b alakohdan sekä kyseisen liitteen lisäyksen soveltamista”. |
| --- | --- |

(229)

Menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan i alakohdan mukaan voimassa olevalla tuella tarkoitetaan ”i) tukia, jotka olivat olemassa ennen perustamissopimuksen voimaantuloa kyseisissä jäsenvaltioissa, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka on otettu käyttöön ennen perustamissopimuksen voimaantuloa ja joita voidaan soveltaa edelleen perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan 144 ja 172 artiklan, Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 kohdan ja kyseisen liitteen lisäyksen sekä Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 2 kohdan ja 3 kohdan b alakohdan sekä kyseisen liitteen lisäyksen soveltamista”.

| (230) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (48), jäljempänä ”täytäntöönpanoasetus”, 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”voimassa olevan tuen muutoksella tarkoitetaan mitä tahansa muutosta, muuta kuin muodollista tai hallinnollista, joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin”. |
| --- | --- |

(230)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (48), jäljempänä ”täytäntöönpanoasetus”, 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”voimassa olevan tuen muutoksella tarkoitetaan mitä tahansa muutosta, muuta kuin muodollista tai hallinnollista, joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin”.

| (231) | Vakiintuneen oikeuskäytännön (49) mukaan voimassa olevaan tukeen tehdyt muutokset eivät välttämättä merkitse voimassa olevan tuen muuttumista uudeksi tueksi. Kyseisissä asioissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”alkuperäinen järjestelmä on muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi ainoastaan siinä tapauksessa, että muutos on vaikuttanut alkuperäisen järjestelmän olennaiseen sisältöön. Tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä.” |
| --- | --- |

(231)

Vakiintuneen oikeuskäytännön (49) mukaan voimassa olevaan tukeen tehdyt muutokset eivät välttämättä merkitse voimassa olevan tuen muuttumista uudeksi tueksi. Kyseisissä asioissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”alkuperäinen järjestelmä on muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi ainoastaan siinä tapauksessa, että muutos on vaikuttanut alkuperäisen järjestelmän olennaiseen sisältöön. Tällaisesta olennaisesta muutoksesta ei kuitenkaan voi olla kyse, jos uusi elementti on selvästi erotettavissa alkuperäisestä järjestelmästä.”

| (232) | Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että ”(...) tuki on luokiteltava uudeksi tai muutokseksi sitä koskevien säännösten mukaan” (50). Jos asiaa koskevia säännöksiä ei ole muutettu edun luonteen tai tuensaajan toiminnan osalta, kyseessä ei ole uusi tuki. |
| --- | --- |

(232)

Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, että ”(...) tuki on luokiteltava uudeksi tai muutokseksi sitä koskevien säännösten mukaan” (50). Jos asiaa koskevia säännöksiä ei ole muutettu edun luonteen tai tuensaajan toiminnan osalta, kyseessä ei ole uusi tuki.

| (233) | Sen vuoksi olisi oikeudellista kehystä ja järjestelmän kehitystä tarkastelemalla arvioitava, onko sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta liittyi Euroopan unioniin vuonna 1973, tapahtunut huomattavia muutoksia, jotka merkitsisivät uutta tukea. Oikeuskäytännössä viitataan muutoksiin, jotka koskevat edun luonnetta, tuen tavoitetta, tuensaajaa tai rahoituslähdettä. |
| --- | --- |

(233)

Sen vuoksi olisi oikeudellista kehystä ja järjestelmän kehitystä tarkastelemalla arvioitava, onko sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta liittyi Euroopan unioniin vuonna 1973, tapahtunut huomattavia muutoksia, jotka merkitsisivät uutta tukea. Oikeuskäytännössä viitataan muutoksiin, jotka koskevat edun luonnetta, tuen tavoitetta, tuensaajaa tai rahoituslähdettä.

| (234) | Olisi myös arvioitava, voidaanko myöhemmät muutokset erottaa alkuperäisestä toimenpiteestä vai vaikuttavatko muutokset, joita ei voida erottaa, alkuperäisen oikeudellisen kehyksen varsinaiseen sisältöön eli saatavan edun luonteeseen tai rahoituslähteeseen, tuen tarkoitukseen tai oikeusperustaan, tuensaajiin tai tuensaajien toimintaan, jolloin alkuperäinen toimenpide muuttuu kokonaisuudessaan uudeksi tueksi. |
| --- | --- |

(234)

Olisi myös arvioitava, voidaanko myöhemmät muutokset erottaa alkuperäisestä toimenpiteestä vai vaikuttavatko muutokset, joita ei voida erottaa, alkuperäisen oikeudellisen kehyksen varsinaiseen sisältöön eli saatavan edun luonteeseen tai rahoituslähteeseen, tuen tarkoitukseen tai oikeusperustaan, tuensaajiin tai tuensaajien toimintaan, jolloin alkuperäinen toimenpide muuttuu kokonaisuudessaan uudeksi tueksi.

5.2.2   CALMAC

| (235) | CalMac oli aloittanut lauttaliikennepalvelujen tarjoamisen Länsi-Skotlannin saarilla jo paljon ennen kuin Yhdistynyt kuningaskunta liittyi Euroopan yhteisöön vuonna 1973. |
| --- | --- |

(235)

CalMac oli aloittanut lauttaliikennepalvelujen tarjoamisen Länsi-Skotlannin saarilla jo paljon ennen kuin Yhdistynyt kuningaskunta liittyi Euroopan yhteisöön vuonna 1973.

| (236) | Tuen alkuperäinen oikeusperusta oli vuoden 1960 lain Highlands and Islands Shipping Services Act 2 §:n 1 momentti, jonka mukaan Skotlannin ministereillä (51) oli oikeus myöntää avustuksia tai lainoja julkisten meriliikennepalvelujen tarjoajille. Kyseisen lain 2 pykälän 3 ja 4 kohdan mukaan vaadittiin ”sitoumus” (joka oli käytännössä johdettua lainsäädäntöä), jos tällaisen avustuksen tai lainan määrä oli yli 10 000 puntaa, ja sitoumuksille oli saatava Skotlannin parlamentin (52) hyväksyntä. |
| --- | --- |

(236)

Tuen alkuperäinen oikeusperusta oli vuoden 1960 lain Highlands and Islands Shipping Services Act 2 §:n 1 momentti, jonka mukaan Skotlannin ministereillä (51) oli oikeus myöntää avustuksia tai lainoja julkisten meriliikennepalvelujen tarjoajille. Kyseisen lain 2 pykälän 3 ja 4 kohdan mukaan vaadittiin ”sitoumus” (joka oli käytännössä johdettua lainsäädäntöä), jos tällaisen avustuksen tai lainan määrä oli yli 10 000 puntaa, ja sitoumuksille oli saatava Skotlannin parlamentin (52) hyväksyntä.

| (237) | Lokakuun 10 päivänä 2005 voimaan tulleen lain Transport (Scotland) Act 45 §:n 1 momentilla kumottiin kyseiset vuoden 1960 säännökset, mutta 45 §:n 1 momentissa säädetään, että ennen 10 päivää lokakuuta 2005 voimaantulleet sitoumukset pysyivät voimassa. Tämä tarkoitti, että 7 päivänä huhtikuuta 1995 päivätty sitoumus, jolla julkisen palvelun velvoitteet osoitettiin CalMacille, oli edelleen voimassa vuoden 2005 lain voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(237)

Lokakuun 10 päivänä 2005 voimaan tulleen lain Transport (Scotland) Act 45 §:n 1 momentilla kumottiin kyseiset vuoden 1960 säännökset, mutta 45 §:n 1 momentissa säädetään, että ennen 10 päivää lokakuuta 2005 voimaantulleet sitoumukset pysyivät voimassa. Tämä tarkoitti, että 7 päivänä huhtikuuta 1995 päivätty sitoumus, jolla julkisen palvelun velvoitteet osoitettiin CalMacille, oli edelleen voimassa vuoden 2005 lain voimaantulon jälkeen.

| (238) | Sen jälkeen, kun CalMac-konsernissa oli 1 päivänä lokakuuta 2006 toteutettu rakenneuudistus ja Gourock–Dunoon-reittiä varten oli perustettu uusi oikeushenkilö, kyseisen reitin julkisen palvelun velvoitteiden korvaaminen on perustunut vuoden 2001 lain Transport (Scotland) Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2005 lailla Transport Scotland Act, 70 §:n 1 momenttiin. |
| --- | --- |

(238)

Sen jälkeen, kun CalMac-konsernissa oli 1 päivänä lokakuuta 2006 toteutettu rakenneuudistus ja Gourock–Dunoon-reittiä varten oli perustettu uusi oikeushenkilö, kyseisen reitin julkisen palvelun velvoitteiden korvaaminen on perustunut vuoden 2001 lain Transport (Scotland) Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2005 lailla Transport Scotland Act, 70 §:n 1 momenttiin.

| (239) | Siihen asti, kun Clyden ja Hebridien lauttaliikenteen sopimus tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997, julkisen palvelun velvoitteet (säännöllisyys, toistuvuus, kapasiteetti, hinnat ja tuen määrä) määriteltiin Skotlannin ministerien vuotuisissa kirjeissä CalMacille. |
| --- | --- |

(239)

Siihen asti, kun Clyden ja Hebridien lauttaliikenteen sopimus tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997, julkisen palvelun velvoitteet (säännöllisyys, toistuvuus, kapasiteetti, hinnat ja tuen määrä) määriteltiin Skotlannin ministerien vuotuisissa kirjeissä CalMacille.

| (240) | Lokakuun 1 päivästä 2007 julkisen palvelun velvoitteiden määrittely on sisältynyt Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta julkisella tarjouskilpailulla tehtyyn julkisen palvelun sopimukseen. |
| --- | --- |

(240)

Lokakuun 1 päivästä 2007 julkisen palvelun velvoitteiden määrittely on sisältynyt Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta julkisella tarjouskilpailulla tehtyyn julkisen palvelun sopimukseen.

| (241) | Gourock–Dunoon-reitin tukivaatimukset on 1 päivästä lokakuuta 2007 määritelty hallinnollisesti siten, että Skotlannin ministerit hyväksyvät yrityksen vuotuiset rahoitussuunnitelmat ja Skotlannin hallitus seuraa vuoden aikana toteutuneita tappioita. |
| --- | --- |

(241)

Gourock–Dunoon-reitin tukivaatimukset on 1 päivästä lokakuuta 2007 määritelty hallinnollisesti siten, että Skotlannin ministerit hyväksyvät yrityksen vuotuiset rahoitussuunnitelmat ja Skotlannin hallitus seuraa vuoden aikana toteutuneita tappioita.

| (242) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukiohjelman tarkoitus on selvästikin pysynyt samana sen aloittamisesta asti. Tarkoituksena on tuottaa lauttaliikennepalveluja Skotlannin saarien välillä. |
| --- | --- |

(242)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tukiohjelman tarkoitus on selvästikin pysynyt samana sen aloittamisesta asti. Tarkoituksena on tuottaa lauttaliikennepalveluja Skotlannin saarien välillä.

| (243) | Järjestelmän oikeusperustan kehitys ei olennaisesti muuttanut CalMacille vuodesta 1973 annetun edun luonnetta. CalMac on koko ajan saanut avustuksia tappioiden kattamiseksi sekä pääoma-avustuksia ja lainoja (satamalaitureihin, satamien infrastruktuuriin ja aluksiin). Myöskään rahoituslähde ei ole muuttunut, sillä varat tulevat edelleen valtion talousarviosta. |
| --- | --- |

(243)

Järjestelmän oikeusperustan kehitys ei olennaisesti muuttanut CalMacille vuodesta 1973 annetun edun luonnetta. CalMac on koko ajan saanut avustuksia tappioiden kattamiseksi sekä pääoma-avustuksia ja lainoja (satamalaitureihin, satamien infrastruktuuriin ja aluksiin). Myöskään rahoituslähde ei ole muuttunut, sillä varat tulevat edelleen valtion talousarviosta.

| (244) | Vuotuisen korvauksen määrä on noussut säännöllisesti. Näitä korotuksia ei pitäisi kuitenkaan pitää uutena tukena. Tuomioistuin onkin todennut (53): ”(...) uuden tuen aloittamista tai voimassa olevan tuen muuttamista ei ole mahdollista arvioida tuen laajuuden perusteella eikä erityisesti sen rahallisen määrän perusteella missään yrityksen elinkaaren vaiheessa, jos tuki myönnetään sellaisten aikaisempien oikeudellisten säännösten perusteella, jotka pysyvät muuttumattomina.” |
| --- | --- |

(244)

Vuotuisen korvauksen määrä on noussut säännöllisesti. Näitä korotuksia ei pitäisi kuitenkaan pitää uutena tukena. Tuomioistuin onkin todennut (53): ”(...) uuden tuen aloittamista tai voimassa olevan tuen muuttamista ei ole mahdollista arvioida tuen laajuuden perusteella eikä erityisesti sen rahallisen määrän perusteella missään yrityksen elinkaaren vaiheessa, jos tuki myönnetään sellaisten aikaisempien oikeudellisten säännösten perusteella, jotka pysyvät muuttumattomina.”

| (245) | Komission mielestä tuen määrien korottaminen on seurausta siitä, että julkisen palvelun täyttämisestä on aiheutunut julkisen palvelun tuottajalle lisääntyneitä rahoitustarpeita, vaikka julkisen palvelun velvoitteet, rahoitusjärjestelyt ja korvausta koskevat oikeudelliset säännökset eivät ole muuttuneet olennaisesti. |
| --- | --- |

(245)

Komission mielestä tuen määrien korottaminen on seurausta siitä, että julkisen palvelun täyttämisestä on aiheutunut julkisen palvelun tuottajalle lisääntyneitä rahoitustarpeita, vaikka julkisen palvelun velvoitteet, rahoitusjärjestelyt ja korvausta koskevat oikeudelliset säännökset eivät ole muuttuneet olennaisesti.

| (246) | Toimenpiteen tuensaaja on ollut sama ohjelman alusta alkaen. Vaikka CalMacissa toteutettiin vuonna 2006 rakenneuudistus, se on koko ajan ollut ainoa tuensaaja ja kokonaan julkisessa omistuksessa oleva yhtiö. Vuonna 2006 sen alusten ja maissa olevan omaisuuden omistaminen erotettiin lauttaliikenteen harjoittamisesta. Tämän muutoksen ei voida katsoa muuttaneen ohjelman tuensaajia, sillä näin syntyneet kaksi erillistä oikeushenkilöä ovat edelleen ainoat toimijat korvausjärjestelmässä. Oikeudellinen erottaminen on luonteeltaan tekninen muutos, josta ei aiheudu tuensaajan olennaista muuttumista. |
| --- | --- |

(246)

Toimenpiteen tuensaaja on ollut sama ohjelman alusta alkaen. Vaikka CalMacissa toteutettiin vuonna 2006 rakenneuudistus, se on koko ajan ollut ainoa tuensaaja ja kokonaan julkisessa omistuksessa oleva yhtiö. Vuonna 2006 sen alusten ja maissa olevan omaisuuden omistaminen erotettiin lauttaliikenteen harjoittamisesta. Tämän muutoksen ei voida katsoa muuttaneen ohjelman tuensaajia, sillä näin syntyneet kaksi erillistä oikeushenkilöä ovat edelleen ainoat toimijat korvausjärjestelmässä. Oikeudellinen erottaminen on luonteeltaan tekninen muutos, josta ei aiheudu tuensaajan olennaista muuttumista.

| (247) | Samalla tavoin Hebridien ja Clyden liikenteen osoittaminen kahdelle erilliselle oikeushenkilölle (CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd, jotka ovat molemmat David MacBrayne Ltd:n kokonaan omistamia tytäryrityksiä) on nähtävä luonteeltaan teknisenä muutoksena, josta ei aiheudu tuensaajan olennaista muuttumista. |
| --- | --- |

(247)

Samalla tavoin Hebridien ja Clyden liikenteen osoittaminen kahdelle erilliselle oikeushenkilölle (CalMac Ferries Ltd ja Cowal Ferries Ltd, jotka ovat molemmat David MacBrayne Ltd:n kokonaan omistamia tytäryrityksiä) on nähtävä luonteeltaan teknisenä muutoksena, josta ei aiheudu tuensaajan olennaista muuttumista.

| (248) | CalMacin palveluun yleensä ja sen liikennöimiin reitteihin on tehty joitakin mukautuksia. Joitakin uusia palveluja on lisätty ja eräitä muita lopetettu. Yksi mukautus esimerkiksi oli seurausta siitä, että uuden sillan avaaminen teki palvelun tarpeettomaksi. Komissio katsoo, että nämä ovat teknisiä muutoksia, joiden tarkoituksena on mukauttaa julkisen palvelun tarjontaa väestön tarpeisiin. Nämä mukautukset eivät muuttaneet ohjelman yleistä tarkoitusta. Julkisen palvelun velvoitteet on määritelty kokonaisuutena ja liikennöitävien reittien pienet tekniset muutokset eivät muuta olennaisesti ohjelman perusolemusta. |
| --- | --- |

(248)

CalMacin palveluun yleensä ja sen liikennöimiin reitteihin on tehty joitakin mukautuksia. Joitakin uusia palveluja on lisätty ja eräitä muita lopetettu. Yksi mukautus esimerkiksi oli seurausta siitä, että uuden sillan avaaminen teki palvelun tarpeettomaksi. Komissio katsoo, että nämä ovat teknisiä muutoksia, joiden tarkoituksena on mukauttaa julkisen palvelun tarjontaa väestön tarpeisiin. Nämä mukautukset eivät muuttaneet ohjelman yleistä tarkoitusta. Julkisen palvelun velvoitteet on määritelty kokonaisuutena ja liikennöitävien reittien pienet tekniset muutokset eivät muuta olennaisesti ohjelman perusolemusta.

| (249) | Edellä esitetyistä syistä komissio tuli tutkinnassa siihen tulokseen, että CalMacia koskeva tukiohjelma on voimassa olevaa tukea (54), ja aloitti muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklassa säädetyn yhteistyömenettelyn. Se ilmoitti jäsenvaltiolle tämän päätelmänsä ja esitti alustavana näkemyksenään, että tukiohjelma ei joiltakin osin ollut enää yhteismarkkinoille soveltuva. Jäsenvaltion viranomaisille annettiin tilaisuus esittää huomioita tästä alustavasta näkemyksestä. |
| --- | --- |

(249)

Edellä esitetyistä syistä komissio tuli tutkinnassa siihen tulokseen, että CalMacia koskeva tukiohjelma on voimassa olevaa tukea (54), ja aloitti muodollisen tutkintamenettelyn rinnalla menettelyasetuksen 17 artiklassa säädetyn yhteistyömenettelyn. Se ilmoitti jäsenvaltiolle tämän päätelmänsä ja esitti alustavana näkemyksenään, että tukiohjelma ei joiltakin osin ollut enää yhteismarkkinoille soveltuva. Jäsenvaltion viranomaisille annettiin tilaisuus esittää huomioita tästä alustavasta näkemyksestä.

| (250) | Koska CalMacin valtiontukiohjelma on voimassa olevaa tukea, sen soveltuvuus on arvioitava ainoastaan nykytilanteen (55) perusteella, ja komission ei ole tarpeen arvioida CalMacille menneisyydessä myönnetyn tuen soveltuvuutta. |
| --- | --- |

(250)

Koska CalMacin valtiontukiohjelma on voimassa olevaa tukea, sen soveltuvuus on arvioitava ainoastaan nykytilanteen (55) perusteella, ja komission ei ole tarpeen arvioida CalMacille menneisyydessä myönnetyn tuen soveltuvuutta.

5.2.3   NORTHLINK

| (251) | On selvää, että tuet, joita NorthLink 1 on saanut pohjoisten saarten liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti vuosina 2002–2006 sekä muutospöytäkirjan mukaisesti, ovat uutta tukea, sillä NorthLink 1:llä ei ollut julkisen palvelun toimintaa kyseisillä reiteillä ennen vuotta 2002. |
| --- | --- |

(251)

On selvää, että tuet, joita NorthLink 1 on saanut pohjoisten saarten liikennöintiä koskevan julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti vuosina 2002–2006 sekä muutospöytäkirjan mukaisesti, ovat uutta tukea, sillä NorthLink 1:llä ei ollut julkisen palvelun toimintaa kyseisillä reiteillä ennen vuotta 2002.

| (252) | Myös NorthLink 2:n saamat tuet ovat uutta tukea riippumatta siitä, onko NorthLink 1 ja NorthLink 2 nähtävä erillisinä tuensaajina vai katsotaanko NorthLink 2:n vain jatkavan NorthLink 1:n toimintaa. |
| --- | --- |

(252)

Myös NorthLink 2:n saamat tuet ovat uutta tukea riippumatta siitä, onko NorthLink 1 ja NorthLink 2 nähtävä erillisinä tuensaajina vai katsotaanko NorthLink 2:n vain jatkavan NorthLink 1:n toimintaa.

| (253) | Sen vuoksi kaikkea NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle vuodesta 2002 maksettua tukea on pidettävä uutena tukena. |
| --- | --- |

(253)

Sen vuoksi kaikkea NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle vuodesta 2002 maksettua tukea on pidettävä uutena tukena.

| (254) | Ohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tämän vuoksi arvioitava vuodesta 2002. |
| --- | --- |

(254)

Ohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tämän vuoksi arvioitava vuodesta 2002.

5.3   SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

5.3.1   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 86 ARTIKLAN 2 KOHDAN SOVELLETTAVUUS

| (255) | CalMacille, NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetyn tuen arvioinnin oikeusperusta on perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

(255)

CalMacille, NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetyn tuen arvioinnin oikeusperusta on perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta.

| (256) | Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan on arvioitava






  — | onko Skotlannin lauttaliikenne yleishyödyllinen taloudellinen palvelu ja ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selkeästi määritelleet sen sellaiseksi (määrittely) (56); |
| --- | --- | --- |

(256)

Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan on arvioitava

—

onko Skotlannin lauttaliikenne yleishyödyllinen taloudellinen palvelu ja ovatko Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selkeästi määritelleet sen sellaiseksi (määrittely) (56);

| — | onko jäsenvaltion nimenomaisesti antanut kyseisen palvelun tuottamisen CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n tehtäväksi ja valvotaanko sitä, että ne täyttävät tämän tehtävän (toimeksianto ja valvonta); |
| --- | --- |

—

onko jäsenvaltion nimenomaisesti antanut kyseisen palvelun tuottamisen CalMacin, NorthLink 1:n ja NorthLink 2:n tehtäväksi ja valvotaanko sitä, että ne täyttävät tämän tehtävän (toimeksianto ja valvonta);

| — | onko rahoitus oikeassa suhteessa julkisen palvelun tarjoamisen nettokustannuksiin, ottaen huomioon myös muut suorat tai välilliset tulot julkisesta palvelusta, eikä aiheuta tarpeetonta kilpailun vääristymistä tai vaikutuksia kauppaan (oikeasuhteisuus). |
| --- | --- |

—

onko rahoitus oikeassa suhteessa julkisen palvelun tarjoamisen nettokustannuksiin, ottaen huomioon myös muut suorat tai välilliset tulot julkisesta palvelusta, eikä aiheuta tarpeetonta kilpailun vääristymistä tai vaikutuksia kauppaan (oikeasuhteisuus).

5.3.2   YLEISHYÖDYLLISIÄ TALOUDELLISIA PALVELUJA KOSKEVIEN PUITTEIDEN (57) / YLEISHYÖDYLLISIÄ TALOUDELLISIA PALVELUJA KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN (58) SOVELLETTAVUUS

| (257) | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevassa päätöksessä on sen voimaantulosta saakka vapautettu yleishyödyllisen taloudellisen palvelujen suorittamisesta saatu julkinen korvaus ilmoitusvelvollisuudesta tietyin edellytyksin. Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa vahvistetaan sellaisten toimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, joihin sovelletaan ilmoittamisvelvollisuutta puitteiden voimaantulosta alkaen. |
| --- | --- |

(257)

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevassa päätöksessä on sen voimaantulosta saakka vapautettu yleishyödyllisen taloudellisen palvelujen suorittamisesta saatu julkinen korvaus ilmoitusvelvollisuudesta tietyin edellytyksin. Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa vahvistetaan sellaisten toimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, joihin sovelletaan ilmoittamisvelvollisuutta puitteiden voimaantulosta alkaen.

| (258) | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien puitteiden 3 kohdassa jätetään nimenomaisesti liikenneala niiden soveltamisalan ulkopuolelle, joten kyseisiä puitteita ei voida soveltaa tässä tapauksessa. Siinä esitettyjen tulkintojen periaatteista voi kuitenkin olla hyötyä arvioitaessa tutkittavien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, ottaen huomioon perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan yleinen soveltaminen (59). |
| --- | --- |

(258)

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien puitteiden 3 kohdassa jätetään nimenomaisesti liikenneala niiden soveltamisalan ulkopuolelle, joten kyseisiä puitteita ei voida soveltaa tässä tapauksessa. Siinä esitettyjen tulkintojen periaatteista voi kuitenkin olla hyötyä arvioitaessa tutkittavien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, ottaen huomioon perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan yleinen soveltaminen (59).

| (259) | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevassa päätöksessä ei suljeta pois meri- ja ilmaliikennettä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kiinnitettiin huomiota yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen mahdolliseen soveltamiseen, ja komissio ilmaisi alustavana kantanaan, että kyseinen päätös ei näyttänyt olevan sovellettavissa tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(259)

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevassa päätöksessä ei suljeta pois meri- ja ilmaliikennettä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kiinnitettiin huomiota yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen mahdolliseen soveltamiseen, ja komissio ilmaisi alustavana kantanaan, että kyseinen päätös ei näyttänyt olevan sovellettavissa tähän tapaukseen.

| (260) | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen 2 artiklan mukaiseen ilmoitusvelvollisuuteen on kaksi poikkeusta, joilla saattaa olla merkitystä tässä tapauksessa:






  ”a) | korvaukset julkisista palveluista sellaisille yrityksille, joiden kaikkien toimintojen yhteenlaskettu keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa”; |
| --- | --- | --- |

(260)

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen 2 artiklan mukaiseen ilmoitusvelvollisuuteen on kaksi poikkeusta, joilla saattaa olla merkitystä tässä tapauksessa:

”a)

korvaukset julkisista palveluista sellaisille yrityksille, joiden kaikkien toimintojen yhteenlaskettu keskimääräinen vuosiliikevaihto ennen veroja kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on alle 100 miljoonaa euroa ja joiden kyseisistä palveluista vuosittain saaman korvauksen määrä on alle 30 miljoonaa euroa”;

| ”c) | julkisista palveluista suoritettavat korvaukset, jotka liittyvät sellaisiin saaria palveleviin lento- ja meriliikenneyhteyksiin, joiden keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on enintään 300 000 matkustajaa”. |
| --- | --- |

”c)

julkisista palveluista suoritettavat korvaukset, jotka liittyvät sellaisiin saaria palveleviin lento- ja meriliikenneyhteyksiin, joiden keskimääräinen vuosittainen matkustajamäärä kahdelta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toimeksiantamista edeltäneeltä tilikaudelta on enintään 300 000 matkustajaa”.

| (261) | Kysymys siitä, mikä on yksikkö, johon edellä olevaa a edellytystä sovelletaan (CalMac, NorthLink 1 ja NorthLink 2 erikseen tai yhdessä), esitettiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(261)

Kysymys siitä, mikä on yksikkö, johon edellä olevaa a edellytystä sovelletaan (CalMac, NorthLink 1 ja NorthLink 2 erikseen tai yhdessä), esitettiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (262) | Komissio panee merkille, että sekä CalMac että NorthLink 2 saavat nykyisin vuosittain yli 30 miljoonaa euroa korvausta meriliikennereittiensä liikennöinnistä (60). Tämän vuoksi edellytys a) ei täyty. |
| --- | --- |

(262)

Komissio panee merkille, että sekä CalMac että NorthLink 2 saavat nykyisin vuosittain yli 30 miljoonaa euroa korvausta meriliikennereittiensä liikennöinnistä (60). Tämän vuoksi edellytys a) ei täyty.

| (263) | Viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan vuosina 2004/2005 NorthLink 2:n liikennemäärä sen liikennöimällä kahdella reitillä oli 301 000. CalMacin määrä on paljon enemmän. Tämän vuoksi myöskään edellytys c) ei täyty. |
| --- | --- |

(263)

Viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan vuosina 2004/2005 NorthLink 2:n liikennemäärä sen liikennöimällä kahdella reitillä oli 301 000. CalMacin määrä on paljon enemmän. Tämän vuoksi myöskään edellytys c) ei täyty.

| (264) | Komissio vahvistaa alustavan arvionsa, jonka mukaan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskeva päätös ei ole sovellettavissa tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(264)

Komissio vahvistaa alustavan arvionsa, jonka mukaan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskeva päätös ei ole sovellettavissa tähän tapaukseen.

5.3.3   CALMACILLE MYÖNNETTY VOIMASSA OLEVA TUKI

5.3.3.1   
  Määrittely

a)   Hebridit ja Clyde (lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia)

| (265) | Kuten edellä mainitaan (ks. 5.2 kohta), ainoastaan nykytilanteella on merkitystä arvioitaessa CalMacille myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska se on voimassa olevaa tukea. Tämän vuoksi kaikkien reittien osalta, lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia, joka ei kuulu sopimukseen, on arvioitava ainoastaan vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä. Komissio on saanut perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisessa yhteistyömenettelyssä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta kaikki voimassa olevan tukijärjestelmän tarkastelemiseksi tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(265)

Kuten edellä mainitaan (ks. 5.2 kohta), ainoastaan nykytilanteella on merkitystä arvioitaessa CalMacille myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, koska se on voimassa olevaa tukea. Tämän vuoksi kaikkien reittien osalta, lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia, joka ei kuulu sopimukseen, on arvioitava ainoastaan vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä. Komissio on saanut perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisessa yhteistyömenettelyssä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta kaikki voimassa olevan tukijärjestelmän tarkastelemiseksi tarvittavat tiedot.

| (266) | Edellä esitettyä arviota Altmark 1 -perusteen täyttymisestä voidaan soveltaa myös tässä yhteydessä. Avoimen ja läpinäkyvän julkisen tarjouskilpailun päätteeksi tehty vuoden 2007 julkisen palvelun sopimus on meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan, että määrittelyyn on sisällyttävä määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö. |
| --- | --- |

(266)

Edellä esitettyä arviota Altmark 1 -perusteen täyttymisestä voidaan soveltaa myös tässä yhteydessä. Avoimen ja läpinäkyvän julkisen tarjouskilpailun päätteeksi tehty vuoden 2007 julkisen palvelun sopimus on meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan, että määrittelyyn on sisällyttävä määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö.

| (267) | Julkisen palvelun sopimuksen mukaan liikenteenharjoittajalle asetetut velvoitteet eivät estä tätä käyttämästä aluksia muihin tarkoituksiin, jos yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisvelvoite on täytetty ja täytetään. Käytännössä tämä antaa liikenteenharjoittajalle mahdollisuuden kuljettaa kaupallisia ajoneuvoja, mikä on sen julkisen palvelun tehtäviin sisältymätöntä toimintaa. Tämä ehto ei tarkoita, että yleishyödyllisen taloudellisen palvelun osoittamisessa CalMacille olisi tapahtunut jokin ilmeinen virhe, sillä kyseinen ehto koskee toimintaa, joka ei sisälly yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyyn ja jota CalMac voi harjoittaa kaupallisesti (ilman valtion tukea). |
| --- | --- |

(267)

Julkisen palvelun sopimuksen mukaan liikenteenharjoittajalle asetetut velvoitteet eivät estä tätä käyttämästä aluksia muihin tarkoituksiin, jos yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisvelvoite on täytetty ja täytetään. Käytännössä tämä antaa liikenteenharjoittajalle mahdollisuuden kuljettaa kaupallisia ajoneuvoja, mikä on sen julkisen palvelun tehtäviin sisältymätöntä toimintaa. Tämä ehto ei tarkoita, että yleishyödyllisen taloudellisen palvelun osoittamisessa CalMacille olisi tapahtunut jokin ilmeinen virhe, sillä kyseinen ehto koskee toimintaa, joka ei sisälly yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyyn ja jota CalMac voi harjoittaa kaupallisesti (ilman valtion tukea).

b)   Gourock–Dunoon

| (268) | Koska Gourock–Dunoon-reitti ei sisälly vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen, sitä koskevan korvauksen oikeusperusta on edelleenkin vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act 45 §:llä. |
| --- | --- |

(268)

Koska Gourock–Dunoon-reitti ei sisälly vuoden 2007 julkisen palvelun sopimukseen, sitä koskevan korvauksen oikeusperusta on edelleenkin vuonna 1960 annettu Highlands and Islands Shipping Services Act, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2001 annetun lain Transport (Scotland) Act 70 §:llä ja vuonna 2005 annetun lain Transport (Scotland) Act 45 §:llä.

| (269) | Kyseisen reitin julkisen palvelun velvoite ja siitä maksettava korvaus koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Kaupallisiin ajoneuvoihin niitä ei sovelleta. CalMac saa kuitenkin vapaasti tarjota niitä koskevia palveluja puhtaasti kaupallisin ehdoin. |
| --- | --- |

(269)

Kyseisen reitin julkisen palvelun velvoite ja siitä maksettava korvaus koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Kaupallisiin ajoneuvoihin niitä ei sovelleta. CalMac saa kuitenkin vapaasti tarjota niitä koskevia palveluja puhtaasti kaupallisin ehdoin.

| (270) | Julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ei ole meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Julkisen palvelun peruspiirteitä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta, toistuvuutta, palvelun tarjoamisen kapasiteettia, veloitettavia hintoja ja alusten miehistöä ei määritellä säädöksessä. |
| --- | --- |

(270)

Julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ei ole meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Julkisen palvelun peruspiirteitä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta, toistuvuutta, palvelun tarjoamisen kapasiteettia, veloitettavia hintoja ja alusten miehistöä ei määritellä säädöksessä.

| (271) | Asianomaiset ovat väittäneet, että Gourock–Dunoon-reitin julkisen palvelun velvoitteen määrittely on ilmeisen virheellinen, sillä siinä viitataan kilpailevaan palveluun. Samanlaisella reitillä tarjoaakin liikennepalveluja (matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetusta) toinen yritys eli Western Ferries, joka liikennöi suurin piirtein samoihin paikkoihin, mutta reitin lähtö- ja päätepisteet eivät ole samat. McGill’s Buses (paikallinen linja-autoliikenteen harjoittaja) tarjoaa Dunoonin keskustasta bussiyhteyttä ilman ajoneuvoa liikkuvien matkustajien kuljettamiseksi suoraan Western Ferriesin lautoille ja sieltä Gourockin kautta Glasgow’n kaupunkialueelle. |
| --- | --- |

(271)

Asianomaiset ovat väittäneet, että Gourock–Dunoon-reitin julkisen palvelun velvoitteen määrittely on ilmeisen virheellinen, sillä siinä viitataan kilpailevaan palveluun. Samanlaisella reitillä tarjoaakin liikennepalveluja (matkustajien, ajoneuvojen ja rahdin kuljetusta) toinen yritys eli Western Ferries, joka liikennöi suurin piirtein samoihin paikkoihin, mutta reitin lähtö- ja päätepisteet eivät ole samat. McGill’s Buses (paikallinen linja-autoliikenteen harjoittaja) tarjoaa Dunoonin keskustasta bussiyhteyttä ilman ajoneuvoa liikkuvien matkustajien kuljettamiseksi suoraan Western Ferriesin lautoille ja sieltä Gourockin kautta Glasgow’n kaupunkialueelle.

| (272) | Yhdistynyt kuningaskunta on uskottavasti perustellut yleishyödyllisen taloudellisen palvelun asianmukaisuuden kyseisen reitin matkustajaliikenteessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät, että McGill’s buses ja Western Ferries tarjoavat ilman ajoneuvoa liikkuville matkustajille katkeamattoman yhteyden hyvin harvoilla vuoroilla, mutta kyseisen palvelun vuorotiheys, käytettävyys, matkustusaika, yhdistettävyys muihin liikennemuotoihin, luotettavuus sekä saatavuus eivät riitä korvaamaan CalMacin tarjoamaa palvelua. Tämän vuoksi kaupunkien keskustojen välisen matkustajaliikenteen julkiselle tukemiselle on olemassa vankat taloudelliset ja sosiaaliset perusteet. |
| --- | --- |

(272)

Yhdistynyt kuningaskunta on uskottavasti perustellut yleishyödyllisen taloudellisen palvelun asianmukaisuuden kyseisen reitin matkustajaliikenteessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät, että McGill’s buses ja Western Ferries tarjoavat ilman ajoneuvoa liikkuville matkustajille katkeamattoman yhteyden hyvin harvoilla vuoroilla, mutta kyseisen palvelun vuorotiheys, käytettävyys, matkustusaika, yhdistettävyys muihin liikennemuotoihin, luotettavuus sekä saatavuus eivät riitä korvaamaan CalMacin tarjoamaa palvelua. Tämän vuoksi kaupunkien keskustojen välisen matkustajaliikenteen julkiselle tukemiselle on olemassa vankat taloudelliset ja sosiaaliset perusteet.

| (273) | CalMacilla on enemmän vuoroja: 18 edestakaista matkaa arkipäivisin. McGill’s buses tarjoaa ainoastaan kahdeksan edestakaista vuoroa (enimmäkseen vilkkaimman liikenteen aikoina) eikä liikennöi sunnuntaisin. Matkan kokonaisaika on CalMacilla lyhyempi, erityisesti hiljaisemman liikenteen aikoina (McGillin matka-ajat voivat olla jopa 50 prosenttia pitemmät). Toisin kuin Western Ferries, CalMacin aikataulu mahdollistaa joustavan vaihtamisen junaan Glasgow’ssa. Lisäksi CalMacin palvelu ei ole yhtä altis myöhästymisille ja yhteysongelmille kuin kilpaileva linja-auto- ja lauttayhteys (esimerkiksi linja-autojen tekniset viat tai liikenteestä tai tietöistä johtuvat myöhästymiset voivat haitata kilpailevan palvelun luotettavuutta ja venyttää matka-aikoja). |
| --- | --- |

(273)

CalMacilla on enemmän vuoroja: 18 edestakaista matkaa arkipäivisin. McGill’s buses tarjoaa ainoastaan kahdeksan edestakaista vuoroa (enimmäkseen vilkkaimman liikenteen aikoina) eikä liikennöi sunnuntaisin. Matkan kokonaisaika on CalMacilla lyhyempi, erityisesti hiljaisemman liikenteen aikoina (McGillin matka-ajat voivat olla jopa 50 prosenttia pitemmät). Toisin kuin Western Ferries, CalMacin aikataulu mahdollistaa joustavan vaihtamisen junaan Glasgow’ssa. Lisäksi CalMacin palvelu ei ole yhtä altis myöhästymisille ja yhteysongelmille kuin kilpaileva linja-auto- ja lauttayhteys (esimerkiksi linja-autojen tekniset viat tai liikenteestä tai tietöistä johtuvat myöhästymiset voivat haitata kilpailevan palvelun luotettavuutta ja venyttää matka-aikoja).

| (274) | Western Ferries toteaa itsekin, että ”tulevaisuudessa tuettu liikenne Dunooniin voidaan hoitaa ainoastaan jatkamalla julkisen palvelun velvoitteita matkustajien kuljettamiseksi vain matkustajaliikenteen aluksella tai aluksilla”. Western Ferries kuljettaa nykyisin 68 prosenttia matkustajista ja 86–88 prosenttia kaupallisesta liikenteessä ja ajoneuvokuljetuksista. Tämä osoittaa, että CalMacilla on merkittävä asema matkustajaliikenteessä ja vähemmän merkittävä kaupallisessa liikenteessä ja ajoneuvojen kuljettamisessa. |
| --- | --- |

(274)

Western Ferries toteaa itsekin, että ”tulevaisuudessa tuettu liikenne Dunooniin voidaan hoitaa ainoastaan jatkamalla julkisen palvelun velvoitteita matkustajien kuljettamiseksi vain matkustajaliikenteen aluksella tai aluksilla”. Western Ferries kuljettaa nykyisin 68 prosenttia matkustajista ja 86–88 prosenttia kaupallisesta liikenteessä ja ajoneuvokuljetuksista. Tämä osoittaa, että CalMacilla on merkittävä asema matkustajaliikenteessä ja vähemmän merkittävä kaupallisessa liikenteessä ja ajoneuvojen kuljettamisessa.

| (275) | Komission tehtävä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti ainoastaan tutkia ilmeiset virheet yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä. Vaikka matkustajaliikennettä tarjoaa samalla reitillä kilpaileva palveluntarjoaja, kyseinen toinen palvelu ei voi korvata CalMacin palvelua ja sen ominaispiirteiden vuoksi ei voida päätellä, että yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä olisi tapahtunut ilmeinen virhe. |
| --- | --- |

(275)

Komission tehtävä on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti ainoastaan tutkia ilmeiset virheet yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä. Vaikka matkustajaliikennettä tarjoaa samalla reitillä kilpaileva palveluntarjoaja, kyseinen toinen palvelu ei voi korvata CalMacin palvelua ja sen ominaispiirteiden vuoksi ei voida päätellä, että yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä olisi tapahtunut ilmeinen virhe.

| (276) | Western Ferries otti esille myös sen, että CalMac saa harjoittaa ajoneuvojen ja matkustajien yhdistettyä kuljetusta kyseisellä reitillä, vaikka julkisen palvelun velvoitteet koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Western Ferries väittää, että tämän mahdollistaa ristikkäistuen ja epäoikeudenmukaisen kilpailun. Sen mielestä julkisen palvelun velvoitteet olisi täytettävä ainoastaan matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuilla aluksilla. |
| --- | --- |

(276)

Western Ferries otti esille myös sen, että CalMac saa harjoittaa ajoneuvojen ja matkustajien yhdistettyä kuljetusta kyseisellä reitillä, vaikka julkisen palvelun velvoitteet koskevat ainoastaan matkustajaliikennettä. Western Ferries väittää, että tämän mahdollistaa ristikkäistuen ja epäoikeudenmukaisen kilpailun. Sen mielestä julkisen palvelun velvoitteet olisi täytettävä ainoastaan matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuilla aluksilla.

| (277) | EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan tätä ei voida pitää ilmeisenä virheenä yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä. Liikenteenharjoittajat, joille on annettu julkisen palvelun velvoitteita, voivat harjoittaa myös kaupallista toimintaa ilman tukea. Jos ne harjoittavat kaupallista toimintaa, niiden on täytettävä tietyt vaatimukset, esimerkiksi tilien eriyttäminen, yhteisten kustannusten asianmukainen kohdentaminen ja kahden erilaisen toiminnan välisen ristikkäistuen estäminen. |
| --- | --- |

(277)

EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan tätä ei voida pitää ilmeisenä virheenä yleishyödyllisen taloudellisen palvelun määrittelyssä. Liikenteenharjoittajat, joille on annettu julkisen palvelun velvoitteita, voivat harjoittaa myös kaupallista toimintaa ilman tukea. Jos ne harjoittavat kaupallista toimintaa, niiden on täytettävä tietyt vaatimukset, esimerkiksi tilien eriyttäminen, yhteisten kustannusten asianmukainen kohdentaminen ja kahden erilaisen toiminnan välisen ristikkäistuen estäminen.

| (278) | Jos nämä vaatimukset täyttyvät tässä tapauksessa, komissio ei voi vaatia tarjoamaan yleishyödyllistä taloudellista palvelua vain matkustajien kuljettamiseen tarkoitetulla aluksella. Ei voida kieltää, että kaupallinen ja julkisen palvelun toiminta ovat tässä tapauksessa hyvin läheisesti yhteydessä toisiinsa, sillä julkista ja kaupallista palvelua harjoitetaan samoilla aluksilla ja samaan aikaan sekä suurin osa niiden kustannuksista jaetaan. Tämä vaatii erityistä huolellisuutta tilien eriyttämisen ja kustannusten kohdentamisen suhteen (61). Se ei kuitenkaan muodosta ilmeistä virhettä julkisen palvelun määrittelyssä. |
| --- | --- |

(278)

Jos nämä vaatimukset täyttyvät tässä tapauksessa, komissio ei voi vaatia tarjoamaan yleishyödyllistä taloudellista palvelua vain matkustajien kuljettamiseen tarkoitetulla aluksella. Ei voida kieltää, että kaupallinen ja julkisen palvelun toiminta ovat tässä tapauksessa hyvin läheisesti yhteydessä toisiinsa, sillä julkista ja kaupallista palvelua harjoitetaan samoilla aluksilla ja samaan aikaan sekä suurin osa niiden kustannuksista jaetaan. Tämä vaatii erityistä huolellisuutta tilien eriyttämisen ja kustannusten kohdentamisen suhteen (61). Se ei kuitenkaan muodosta ilmeistä virhettä julkisen palvelun määrittelyssä.

| (279) | Päätelmänä voidaan todeta, että julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ei ole meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Julkisen palvelun peruspiirteitä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta, toistuvuutta, palvelun tarjoamisen kapasiteettia, veloitettavia hintoja ja alusten miehistöä ei määritellä säädöksessä. Sen vuoksi yleishyödyllisen taloudellisen palvelun nykyisessä määritelmässä on Gourock–Dunoon-reitin osalta ilmeinen virhe. |
| --- | --- |

(279)

Päätelmänä voidaan todeta, että julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ei ole meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklan mukainen. Julkisen palvelun peruspiirteitä kuten määräsatamia, säännöllisyyttä, jatkuvuutta, toistuvuutta, palvelun tarjoamisen kapasiteettia, veloitettavia hintoja ja alusten miehistöä ei määritellä säädöksessä. Sen vuoksi yleishyödyllisen taloudellisen palvelun nykyisessä määritelmässä on Gourock–Dunoon-reitin osalta ilmeinen virhe.

| (280) | On kuitenkin periaatteessa mahdollista, että tulevaisuudessa kyseisen reitin matkustajaliikenteen yleishyödyllinen taloudellinen palvelu määritellään oikeutetusti siten, että siihen sisältyy mahdollisuus harjoittaa kaupallista toimintaa aluksella, joka on tarkoitettu sekä matkustajien että ajoneuvojen kuljettamiseen. Tämä ei sinänsä muodostaisi ilmeistä virhettä, jos palvelun ominaisuudet määritellään tarkasti säädöksessä. |
| --- | --- |

(280)

On kuitenkin periaatteessa mahdollista, että tulevaisuudessa kyseisen reitin matkustajaliikenteen yleishyödyllinen taloudellinen palvelu määritellään oikeutetusti siten, että siihen sisältyy mahdollisuus harjoittaa kaupallista toimintaa aluksella, joka on tarkoitettu sekä matkustajien että ajoneuvojen kuljettamiseen. Tämä ei sinänsä muodostaisi ilmeistä virhettä, jos palvelun ominaisuudet määritellään tarkasti säädöksessä.

| (281) | Kuten edellä mainitaan, Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle toteuttavansa aiheellisena toimenpiteenä uuden avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun ainoastaan matkustajien kuljettamista koskevasta julkisen palvelun sopimuksesta kyseisellä reitillä. |
| --- | --- |

(281)

Kuten edellä mainitaan, Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle toteuttavansa aiheellisena toimenpiteenä uuden avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun ainoastaan matkustajien kuljettamista koskevasta julkisen palvelun sopimuksesta kyseisellä reitillä.

| (282) | Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että tähän julkiseen tarjouskilpailuun sisältyy julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely, joka on yhteensopiva perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. Komissio seuraa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymä aiheellinen toimenpide pannaan asianmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

(282)

Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että tähän julkiseen tarjouskilpailuun sisältyy julkisen palvelun velvoitteiden asianmukainen määrittely, joka on yhteensopiva perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. Komissio seuraa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymä aiheellinen toimenpide pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

5.3.3.2   
  Toimeksianto

a)   Hebridit ja Clyde (lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia)

| (283) | Näyttää ilmeiseltä, että CalMacille on nimenomaisesti osoitettu kyseessä olevan julkisen palvelun tarjoaminen. Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksessa on tarkkoja tietoja palveluista, joita CalMacin on tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa. |
| --- | --- |

(283)

Näyttää ilmeiseltä, että CalMacille on nimenomaisesti osoitettu kyseessä olevan julkisen palvelun tarjoaminen. Vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksessa on tarkkoja tietoja palveluista, joita CalMacin on tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa.

| (284) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on selkeitä määräyksiä siitä, että julkisen palvelun toteuttamista valvotaan velvoittamalla CalMac toimittamaan Scottish Executivelle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja reittien liikennöinnistä. Palvelulle on määritelty esimerkiksi suoritustasoindikaattoreita, joita arvioidaan säännöllisesti. Jos suoritustasovaatimukset eivät täyty, avustusta voidaan vähentää vastaavasti. |
| --- | --- |

(284)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on selkeitä määräyksiä siitä, että julkisen palvelun toteuttamista valvotaan velvoittamalla CalMac toimittamaan Scottish Executivelle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja reittien liikennöinnistä. Palvelulle on määritelty esimerkiksi suoritustasoindikaattoreita, joita arvioidaan säännöllisesti. Jos suoritustasovaatimukset eivät täyty, avustusta voidaan vähentää vastaavasti.

b)   Gourock–Dunoon

| (285) | Gourock–Dunoon-reitin osalta komissio katsoo, että sen liikennöinnin antamista CalMacin hoidettavaksi ei tehty asianmukaisesti. Sen lisäksi, että yleishyödyllistä taloudellista palvelua ei ole määritelty selkeästi, ei ole annettu selkeitä säännöksiä siitä, millä edellytyksillä CalMacin on kyseinen yleishyödyllinen taloudellinen palvelu tarjottava. Lisäksi ei ole annettu selkeitä säännöksiä korvauksen laskemisesta tai esimerkiksi suorituskykyindikaattoreita, jotka vaikuttaisivat avustuksen määrään. Sen vuoksi reitin liikennöinnin antamista CalMacin tehtäväksi ei ole tehty riittävän selkeästi ja kattavasti. |
| --- | --- |

(285)

Gourock–Dunoon-reitin osalta komissio katsoo, että sen liikennöinnin antamista CalMacin hoidettavaksi ei tehty asianmukaisesti. Sen lisäksi, että yleishyödyllistä taloudellista palvelua ei ole määritelty selkeästi, ei ole annettu selkeitä säännöksiä siitä, millä edellytyksillä CalMacin on kyseinen yleishyödyllinen taloudellinen palvelu tarjottava. Lisäksi ei ole annettu selkeitä säännöksiä korvauksen laskemisesta tai esimerkiksi suorituskykyindikaattoreita, jotka vaikuttaisivat avustuksen määrään. Sen vuoksi reitin liikennöinnin antamista CalMacin tehtäväksi ei ole tehty riittävän selkeästi ja kattavasti.

| (286) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tehtävä on varmistaa, että uudessa tarjouskilpailussa, joka järjestetään kyseisen reitin julkisen palvelun sopimuksen tekemiseksi ainoastaan matkustajaliikenteestä, julkisen palvelun velvoitteet osoitetaan selvästi voittaneen tarjouksen tekijälle. |
| --- | --- |

(286)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tehtävä on varmistaa, että uudessa tarjouskilpailussa, joka järjestetään kyseisen reitin julkisen palvelun sopimuksen tekemiseksi ainoastaan matkustajaliikenteestä, julkisen palvelun velvoitteet osoitetaan selvästi voittaneen tarjouksen tekijälle.

5.3.3.3   
  Oikeasuhteisuus

a)   Hebridit ja Clyde (lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia)

| (287) | Koska CalMacille tähän asti myönnetyn valtiontuen katsotaan olevan voimassa olevaa tukea, komission ei tarvitse arvioida, onko CalMacin julkisen palvelun velvoitteisiin liittynyt liiallisia korvauksia menneisyydessä. Sen vuoksi arvioinnissa on katsottava eteenpäin ja tutkittava ainoastaan, tarjoavatko vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen määräykset riittävät takeet korvausten liiallisuuden ja CalMacin mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(287)

Koska CalMacille tähän asti myönnetyn valtiontuen katsotaan olevan voimassa olevaa tukea, komission ei tarvitse arvioida, onko CalMacin julkisen palvelun velvoitteisiin liittynyt liiallisia korvauksia menneisyydessä. Sen vuoksi arvioinnissa on katsottava eteenpäin ja tutkittava ainoastaan, tarjoavatko vuoden 2007 julkisen palvelun sopimuksen määräykset riittävät takeet korvausten liiallisuuden ja CalMacin mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan ehkäisemiseksi.

| (288) | Kuten edellä mainitaan (62), julkinen tarjouskilpailu toteutettiin avoimesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(288)

Kuten edellä mainitaan (62), julkinen tarjouskilpailu toteutettiin avoimesti ja läpinäkyvästi.

| (289) | Julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä pystytään ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Korvaus on rajoitettu toimintakustannuksiin, joista on vähennetty toiminnasta saadut tulot (ottaen huomioon kohtuullinen voitto). Korvaukseen oikeutetut kustannukset on myös määritelty selvästi julkisen palvelun sopimuksessa. |
| --- | --- |

(289)

Julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä pystytään ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Korvaus on rajoitettu toimintakustannuksiin, joista on vähennetty toiminnasta saadut tulot (ottaen huomioon kohtuullinen voitto). Korvaukseen oikeutetut kustannukset on myös määritelty selvästi julkisen palvelun sopimuksessa.

| (290) | Sopimukseen sisältyy takaisinperintämekanismi, jolla suurin osa mahdollisista liiallisista korvauksista voidaan palauttaa Skotlannin viranomaisille. Ainoastaan pieni määrä jää palauttamatta. Jos liiallinen korvaus on esimerkiksi miljoona puntaa, CalMacille jää vain 275 000 Englannin puntaa. Jos liiallinen korvaus on 10 miljoonaa puntaa, CalMacille jää vain 725 000 Englannin puntaa. Järjestelmän tarkoituksena on kannustaa CalMacia alentamaan kustannuksia ja tehostamaan toimintaansa. Määrät ovat pieniä ja vastaavat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa (18 kohdassa) määriteltyä ”kohtuullista voittoa” (63). Vaikka yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevia puitteita ei sovelleta tähän tapaukseen, komissio katsoo, että CalMacin mahdollisesti saamat liialliset korvaukset ovat vähäisiä ja oikeassa suhteessa korvausmääriin. |
| --- | --- |

(290)

Sopimukseen sisältyy takaisinperintämekanismi, jolla suurin osa mahdollisista liiallisista korvauksista voidaan palauttaa Skotlannin viranomaisille. Ainoastaan pieni määrä jää palauttamatta. Jos liiallinen korvaus on esimerkiksi miljoona puntaa, CalMacille jää vain 275 000 Englannin puntaa. Jos liiallinen korvaus on 10 miljoonaa puntaa, CalMacille jää vain 725 000 Englannin puntaa. Järjestelmän tarkoituksena on kannustaa CalMacia alentamaan kustannuksia ja tehostamaan toimintaansa. Määrät ovat pieniä ja vastaavat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa (18 kohdassa) määriteltyä ”kohtuullista voittoa” (63). Vaikka yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevia puitteita ei sovelleta tähän tapaukseen, komissio katsoo, että CalMacin mahdollisesti saamat liialliset korvaukset ovat vähäisiä ja oikeassa suhteessa korvausmääriin.

| (291) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa määrätty voittomarginaali on tulosta kaupallisesta tarjousmenettelystä, jolla on voitu varmistaa sen asettaminen kohtuulliselle tasolle. |
| --- | --- |

(291)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa määrätty voittomarginaali on tulosta kaupallisesta tarjousmenettelystä, jolla on voitu varmistaa sen asettaminen kohtuulliselle tasolle.

| (292) | Julkisen palvelun sopimuksessa on myös lauseke, jolla varmistetaan, että jos julkisen palvelun tarjoaja saa muuta julkista tukea muista lähteistä, sopimuksen mukaista avustusta vähennetään vastaavasti. |
| --- | --- |

(292)

Julkisen palvelun sopimuksessa on myös lauseke, jolla varmistetaan, että jos julkisen palvelun tarjoaja saa muuta julkista tukea muista lähteistä, sopimuksen mukaista avustusta vähennetään vastaavasti.

| (293) | Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimuksella pystytään riittävästi ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(293)

Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimuksella pystytään riittävästi ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| (294) | Korvausten liiallisuuden tutkimisen lisäksi komissio arvioi asiasta saatujen valitusten vuoksi myös sitä, oliko julkisen palvelun sopimuksessa varauduttu riittävästi estämään CalMacin kilpailun vastainen toiminta, joka voisi aiheuttaa kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Näin voisi käydä esimerkiksi, jos CalMacilla olisi asemansa vuoksi mahdollisuus alittaa toistuvasti kilpailijoidensa hintoja ja näin karkottaa ne markkinoilta. |
| --- | --- |

(294)

Korvausten liiallisuuden tutkimisen lisäksi komissio arvioi asiasta saatujen valitusten vuoksi myös sitä, oliko julkisen palvelun sopimuksessa varauduttu riittävästi estämään CalMacin kilpailun vastainen toiminta, joka voisi aiheuttaa kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Näin voisi käydä esimerkiksi, jos CalMacilla olisi asemansa vuoksi mahdollisuus alittaa toistuvasti kilpailijoidensa hintoja ja näin karkottaa ne markkinoilta.

| (295) | Tässä yhteydessä on muistutettava, että näillä reiteillä ei ole tällä hetkellä lainkaan kilpailua. Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on tiukkoja ehtoja lippujen hinnoittelusta. Siihen sisältyy kauden 2007/2008 hinnasto sekä vaatimus siitä, että Skotlannin viranomaisia on kuultava, jos hintoja tarkistetaan. CalMac rikkoisi julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä erityisesti silloin, jos se alentaisi yksipuolisesti ja perusteettomasti hintoja karkottaakseen kilpailijoita markkinoilta tai estääkseen mahdollisten uusien kilpailijoiden pääsyn markkinoille. CalMacilla ei ole oikeutta vaatia lisäkorvauksia tulojen vähenemisestä, joka olisi seurausta julkaistussa hinnastossa ilmoitettujen hintojen alentamisesta. Tämä ehkäisee mahdollista kilpailun vastaista toimintaa. |
| --- | --- |

(295)

Tässä yhteydessä on muistutettava, että näillä reiteillä ei ole tällä hetkellä lainkaan kilpailua. Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on tiukkoja ehtoja lippujen hinnoittelusta. Siihen sisältyy kauden 2007/2008 hinnasto sekä vaatimus siitä, että Skotlannin viranomaisia on kuultava, jos hintoja tarkistetaan. CalMac rikkoisi julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä erityisesti silloin, jos se alentaisi yksipuolisesti ja perusteettomasti hintoja karkottaakseen kilpailijoita markkinoilta tai estääkseen mahdollisten uusien kilpailijoiden pääsyn markkinoille. CalMacilla ei ole oikeutta vaatia lisäkorvauksia tulojen vähenemisestä, joka olisi seurausta julkaistussa hinnastossa ilmoitettujen hintojen alentamisesta. Tämä ehkäisee mahdollista kilpailun vastaista toimintaa.

| (296) | Kilpailun voisi vääristyä myös siinä tapauksessa, että julkisen palvelun tarjoaja voisi yksin muuttaa tai lisätä julkisen palvelun tarjontaa esimerkiksi lisäämällä reittejä tai tihentämällä huomattavasti vuorovälejä. Jos CalMacilla olisi automaattisesti oikeus lisäkorvauksiin näistä lisätyistä palveluista, kilpailu voisi vääristyä enemmän kuin julkisen palvelun täyttämisen vuoksi voidaan kohtuudella pitää hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(296)

Kilpailun voisi vääristyä myös siinä tapauksessa, että julkisen palvelun tarjoaja voisi yksin muuttaa tai lisätä julkisen palvelun tarjontaa esimerkiksi lisäämällä reittejä tai tihentämällä huomattavasti vuorovälejä. Jos CalMacilla olisi automaattisesti oikeus lisäkorvauksiin näistä lisätyistä palveluista, kilpailu voisi vääristyä enemmän kuin julkisen palvelun täyttämisen vuoksi voidaan kohtuudella pitää hyväksyttävänä.

| (297) | Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaan, että Skotlannin ministereitä on kuultava etukäteen ja niiltä on saatava hyväksyntä kaikkiin merkittäviin tarkistuksiin, joita hyväksytyn palvelun julkaistuihin aikatauluihin tai vuorotiheyteen tehdään. |
| --- | --- |

(297)

Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaan, että Skotlannin ministereitä on kuultava etukäteen ja niiltä on saatava hyväksyntä kaikkiin merkittäviin tarkistuksiin, joita hyväksytyn palvelun julkaistuihin aikatauluihin tai vuorotiheyteen tehdään.

| (298) | Julkisen palvelun sopimuksessa on myös erityisiä määräyksiä, joilla kielletään julkisen palvelun tarjoajalta julkisen palvelun ja muun toiminnan ristikkäistuki sekä vaaditaan, että kaikki CalMacin ja sen tytäryritysten väliset toimet suoritetaan kuten riippumattomien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(298)

Julkisen palvelun sopimuksessa on myös erityisiä määräyksiä, joilla kielletään julkisen palvelun tarjoajalta julkisen palvelun ja muun toiminnan ristikkäistuki sekä vaaditaan, että kaikki CalMacin ja sen tytäryritysten väliset toimet suoritetaan kuten riippumattomien osapuolten välillä.

| (299) | Lähes kaikki CalMacin toiminta kuuluu julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalaan. Läpinäkyvyyden varmistamiseksi sen julkisen palvelun toiminnan ja muun kuin julkisen tai kaupallisen toiminnan tilit on kuitenkin erotettava toisistaan avoimuusdirektiivin (64) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(299)

Lähes kaikki CalMacin toiminta kuuluu julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalaan. Läpinäkyvyyden varmistamiseksi sen julkisen palvelun toiminnan ja muun kuin julkisen tai kaupallisen toiminnan tilit on kuitenkin erotettava toisistaan avoimuusdirektiivin (64) säännösten mukaisesti.

| (300) | Julkisen palvelun sopimuksen mukaan CalMacin on vuosittain ilmoitettava julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta aiheutuneet todelliset kustannukset. Tässä todellista tilannetta koskevassa ilmoituksessa erotetaan julkisen palvelun kustannukset CalMacin muun toiminnan kustannuksista. Tällä varmistetaan, että CalMacille myönnettyjen julkisten varojen määrä ja kyseisten varojen käyttö erotetaan selvästi CalMacin muusta toiminnasta. Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että julkisen palvelun toiminnan rahoittamisesta ja harjoittamisesta on pidettävä selkeää, erillistä ja läpinäkyvää kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(300)

Julkisen palvelun sopimuksen mukaan CalMacin on vuosittain ilmoitettava julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta aiheutuneet todelliset kustannukset. Tässä todellista tilannetta koskevassa ilmoituksessa erotetaan julkisen palvelun kustannukset CalMacin muun toiminnan kustannuksista. Tällä varmistetaan, että CalMacille myönnettyjen julkisten varojen määrä ja kyseisten varojen käyttö erotetaan selvästi CalMacin muusta toiminnasta. Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että julkisen palvelun toiminnan rahoittamisesta ja harjoittamisesta on pidettävä selkeää, erillistä ja läpinäkyvää kirjanpitoa.

| (301) | Jotta voidaan varmistaa julkisen palvelun toiminnasta aiheutuneiden kustannusten erottaminen selkeästi muun toiminnan kustannuksista, on myös tarpeen luoda asianmukainen järjestelmä kummankin toiminnan yhteisten kustannusten määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(301)

Jotta voidaan varmistaa julkisen palvelun toiminnasta aiheutuneiden kustannusten erottaminen selkeästi muun toiminnan kustannuksista, on myös tarpeen luoda asianmukainen järjestelmä kummankin toiminnan yhteisten kustannusten määrittämiseksi.

| (302) | Julkisen palvelun sopimuksessa luetellaan yksityiskohtaisesti kustannukset, joista voi saada korvausta. Tappioiden kattamista koskevan avustuksen tarkoituksena on kattaa kaikki julkisen palvelun harjoittamiseen liittyvät toimintakustannukset (esim. kustannukset CalMacin alusvuokrista, merenkulkuhenkilöstöstä ja polttoaineesta, terminaalikustannukset, lipunmyynti, vakuutukset jne.). Lisäksi on varauduttu lisäkorvauksiin polttoaineen odottamattoman hinnannousun tai pääomamenojen tapauksessa (esim. omaisuuden hankkiminen tai satamatyöt julkisen palvelun tarjoamista varten). Kaikki tappioiden kattamista koskevan avustuksen piiriin kuuluvat kustannukset määritetään tarkasti perusskenaariossa. Mahdollisten polttoaine- ja pääomalisien hakemista ja määrittämistä koskevat ehdot määritellään tarkasti julkisen palvelun sopimuksessa. |
| --- | --- |

(302)

Julkisen palvelun sopimuksessa luetellaan yksityiskohtaisesti kustannukset, joista voi saada korvausta. Tappioiden kattamista koskevan avustuksen tarkoituksena on kattaa kaikki julkisen palvelun harjoittamiseen liittyvät toimintakustannukset (esim. kustannukset CalMacin alusvuokrista, merenkulkuhenkilöstöstä ja polttoaineesta, terminaalikustannukset, lipunmyynti, vakuutukset jne.). Lisäksi on varauduttu lisäkorvauksiin polttoaineen odottamattoman hinnannousun tai pääomamenojen tapauksessa (esim. omaisuuden hankkiminen tai satamatyöt julkisen palvelun tarjoamista varten). Kaikki tappioiden kattamista koskevan avustuksen piiriin kuuluvat kustannukset määritetään tarkasti perusskenaariossa. Mahdollisten polttoaine- ja pääomalisien hakemista ja määrittämistä koskevat ehdot määritellään tarkasti julkisen palvelun sopimuksessa.

| (303) | Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimus on julkisen palvelun ja muun toiminnan kustannusten kohdentamisen osalta riittävän selkeä. |
| --- | --- |

(303)

Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimus on julkisen palvelun ja muun toiminnan kustannusten kohdentamisen osalta riittävän selkeä.

| (304) | Noudattaen tavanomaista toimintatapaansa voimassa olevien tukiohjelmien osalta komissio jatkaa CalMacin toiminnan seurantaa ja kiinnittää erityisesti huomiota kustannusten asianmukaiseen kohdentamiseen, ristikkäistuen välttämiseen ja tilien eriyttämisen läpinäkyvyyteen. |
| --- | --- |

(304)

Noudattaen tavanomaista toimintatapaansa voimassa olevien tukiohjelmien osalta komissio jatkaa CalMacin toiminnan seurantaa ja kiinnittää erityisesti huomiota kustannusten asianmukaiseen kohdentamiseen, ristikkäistuen välttämiseen ja tilien eriyttämisen läpinäkyvyyteen.

| (305) | Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Hebridien ja Clyden reiteillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Hebridien ja Clyden lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin. |
| --- | --- |

(305)

Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Hebridien ja Clyden reiteillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Hebridien ja Clyden lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin.

b)   Gourock–Dunoon

| (306) | Western Ferries väitti, että ainoastaan matkustajien kuljettaminen tarkoitukseen varatulla aluksella säästäisi veronmaksajien varoja, koska CalMacin vuosittain saama tuki pienenisi. Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa ei kuitenkaan velvoiteta jäsenvaltioita valitsemaan kustannustehokkainta tapaa tuottaa julkinen palvelu. |
| --- | --- |

(306)

Western Ferries väitti, että ainoastaan matkustajien kuljettaminen tarkoitukseen varatulla aluksella säästäisi veronmaksajien varoja, koska CalMacin vuosittain saama tuki pienenisi. Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa ei kuitenkaan velvoiteta jäsenvaltioita valitsemaan kustannustehokkainta tapaa tuottaa julkinen palvelu.

| (307) | Gourock–Dunoon-reitin tapauksessa ei ole annettu selkeitä määräyksiä liiallisten korvausten välttämiseksi, ei erityisiä takeita kilpailun vastaisen toiminnan tai ristikkäistuen varalta eikä muodollista vaatimusta tilien eriyttämisestä tai kustannusten kohdentamisesta. |
| --- | --- |

(307)

Gourock–Dunoon-reitin tapauksessa ei ole annettu selkeitä määräyksiä liiallisten korvausten välttämiseksi, ei erityisiä takeita kilpailun vastaisen toiminnan tai ristikkäistuen varalta eikä muodollista vaatimusta tilien eriyttämisestä tai kustannusten kohdentamisesta.

| (308) | Tämän vuoksi tämän reitin osalta ei ole riittävästi varmistettu, että tuki on oikeassa suhteessa CalMacin julkisen palvelun velvoitteisiin. Sen vuoksi tarvitaan aiheellisia toimenpiteitä, jotta tuki olisi tulevaisuudessa yhteismarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(308)

Tämän vuoksi tämän reitin osalta ei ole riittävästi varmistettu, että tuki on oikeassa suhteessa CalMacin julkisen palvelun velvoitteisiin. Sen vuoksi tarvitaan aiheellisia toimenpiteitä, jotta tuki olisi tulevaisuudessa yhteismarkkinoille soveltuvaa.

| (309) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät aiheelliseksi toimenpiteeksi julkisen tarjouskilpailun järjestämisen. Reitin voimassa olevan tukiohjelman osalta komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan on julkisen tarjouskilpailun toteuttamisen yhteydessä varmistettava, että Gourock–Dunoon-reitin matkustajaliikenteen julkisen palvelun sopimusta koskevassa tarjouskilpailussa määritellään selkeästi vaatimukset liiallisten korvausten, kilpailun vastaisen toiminnan ja ristikkäistuen välttämiseksi, mukaan luettuna velvollisuus kuulla julkisesti asianomaisia tärkeistä muutoksista julkisen palvelun soveltamisalaan. Muodollinen vaatimus tilien eriyttämisestä sekä asianmukaiset määräykset kustannusten kohdentamisesta ovat myös tarpeen. |
| --- | --- |

(309)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyivät aiheelliseksi toimenpiteeksi julkisen tarjouskilpailun järjestämisen. Reitin voimassa olevan tukiohjelman osalta komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan on julkisen tarjouskilpailun toteuttamisen yhteydessä varmistettava, että Gourock–Dunoon-reitin matkustajaliikenteen julkisen palvelun sopimusta koskevassa tarjouskilpailussa määritellään selkeästi vaatimukset liiallisten korvausten, kilpailun vastaisen toiminnan ja ristikkäistuen välttämiseksi, mukaan luettuna velvollisuus kuulla julkisesti asianomaisia tärkeistä muutoksista julkisen palvelun soveltamisalaan. Muodollinen vaatimus tilien eriyttämisestä sekä asianmukaiset määräykset kustannusten kohdentamisesta ovat myös tarpeen.

| (310) | Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Gourock–Dunoon-reitillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Gourock–Dunoon-reitin lauttaliikennepalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin. |
| --- | --- |

(310)

Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Gourock–Dunoon-reitillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Gourock–Dunoon-reitin lauttaliikennepalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin.

5.3.3.4   
  Päätelmät voimassa olevasta tuesta

a)   Hebridit ja Clyde (lukuun ottamatta Gourock–Dunoonia)

| (311) | Yleishyödyllinen taloudellinen palvelu Clyden ja Hebridien reittien liikennöimiseksi on Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta hyvin määritelty ja palvelu on asianmukaisesti annettu CalMacin hoidettavaksi. CalMacin saaman korvauksen oikeasuhteisuus sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden on riittävästi turvattu. Tämän vuoksi CalMacille näiden reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(311)

Yleishyödyllinen taloudellinen palvelu Clyden ja Hebridien reittien liikennöimiseksi on Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta hyvin määritelty ja palvelu on asianmukaisesti annettu CalMacin hoidettavaksi. CalMacin saaman korvauksen oikeasuhteisuus sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden on riittävästi turvattu. Tämän vuoksi CalMacille näiden reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa.

b)   Gourock–Dunoon

| (312) | Gourock–Dunoon-reitin julkinen palvelu ei ole riittävän hyvin määritelty, ja sen toimeksianto ei ole riittävän täsmällinen ja läpinäkyvä. CalMacin saaman korvauksen oikeasuhteisuutta sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden ei ole riittävästi turvattu. Tämän vuoksi CalMacille näiden reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki ei ole yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(312)

Gourock–Dunoon-reitin julkinen palvelu ei ole riittävän hyvin määritelty, ja sen toimeksianto ei ole riittävän täsmällinen ja läpinäkyvä. CalMacin saaman korvauksen oikeasuhteisuutta sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden ei ole riittävästi turvattu. Tämän vuoksi CalMacille näiden reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki ei ole yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (313) | Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat suostuneet voimassa olevaa tukea varten vahvistetussa yhteistyömenettelyssä järjestämään aiheellisena toimenpiteenä uuden avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun ainoastaan matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen tekemiseksi kyseisellä reitillä edellä esitetyn mukaisesti. Menettelyasetuksen 19 artiklassa säädetään, että annettuaan hyväksyntänsä jäsenvaltio on velvollinen toteuttamaan aiheellisen toimenpiteen. |
| --- | --- |

(313)

Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat suostuneet voimassa olevaa tukea varten vahvistetussa yhteistyömenettelyssä järjestämään aiheellisena toimenpiteenä uuden avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun ainoastaan matkustajaliikennettä koskevan sopimuksen tekemiseksi kyseisellä reitillä edellä esitetyn mukaisesti. Menettelyasetuksen 19 artiklassa säädetään, että annettuaan hyväksyntänsä jäsenvaltio on velvollinen toteuttamaan aiheellisen toimenpiteen.

| (314) | Jotta voidaan varmistaa reitin julkisen palvelun yhteensopivuus EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa, tarjouskilpailun on noudatettava seuraavia vaatimuksia: kilpailu on aloitettava ja sen tuloksena oleva julkisen palvelun sopimus on tehtävä kohtuullisessa ajassa; julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selvästi ja täsmällisesti; kilpailuun on sisällyttävä kattava ja yksityiskohtainen toimeksianto julkisen palvelun tarjoajalle; korvausten liiallisuuden, ristikkäistuen ja kilpailun vastaisen toiminnan ehkäiseminen on turvattava asianmukaisesti (mukaan luettuna velvollisuus kuulla julkisesti asianomaisia osapuolia tärkeistä muutoksista julkisen palvelun soveltamisalaan) ja kustannusten kohdentamisesta ja tilien eriyttämisestä on annettava selkeät määräykset. |
| --- | --- |

(314)

Jotta voidaan varmistaa reitin julkisen palvelun yhteensopivuus EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa, tarjouskilpailun on noudatettava seuraavia vaatimuksia: kilpailu on aloitettava ja sen tuloksena oleva julkisen palvelun sopimus on tehtävä kohtuullisessa ajassa; julkisen palvelun velvoitteet on määriteltävä selvästi ja täsmällisesti; kilpailuun on sisällyttävä kattava ja yksityiskohtainen toimeksianto julkisen palvelun tarjoajalle; korvausten liiallisuuden, ristikkäistuen ja kilpailun vastaisen toiminnan ehkäiseminen on turvattava asianmukaisesti (mukaan luettuna velvollisuus kuulla julkisesti asianomaisia osapuolia tärkeistä muutoksista julkisen palvelun soveltamisalaan) ja kustannusten kohdentamisesta ja tilien eriyttämisestä on annettava selkeät määräykset.

| (315) | Edellä mainituista syistä on pääteltävä menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti, että kyseisen reitin osalta voimassa oleva tuki ei ole enää yhteismarkkinoille soveltuvaa. Menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuen yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa tulevaisuudessa olisi varmistettava edellä mainituilla aiheellisilla toimenpiteillä ja niiden asianmukaisella toteutuksella. |
| --- | --- |

(315)

Edellä mainituista syistä on pääteltävä menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti, että kyseisen reitin osalta voimassa oleva tuki ei ole enää yhteismarkkinoille soveltuvaa. Menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuen yhteensopivuus yhteisön lainsäädännön kanssa tulevaisuudessa olisi varmistettava edellä mainituilla aiheellisilla toimenpiteillä ja niiden asianmukaisella toteutuksella.

| (316) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat 15 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä aloittamaan tarvittavat menettelyt julkisen tarjouskilpailun järjestämiseksi kyseisestä reitistä ennen vuoden 2009 loppua, ja näin hyväksyivät ehdotetut aiheelliset toimenpiteet. Tuloksena olevan julkisen palvelun sopimuksen on tarkoitus tulla voimaan ennen kesäkuun 2011 loppua. |
| --- | --- |

(316)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat 15 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä aloittamaan tarvittavat menettelyt julkisen tarjouskilpailun järjestämiseksi kyseisestä reitistä ennen vuoden 2009 loppua, ja näin hyväksyivät ehdotetut aiheelliset toimenpiteet. Tuloksena olevan julkisen palvelun sopimuksen on tarkoitus tulla voimaan ennen kesäkuun 2011 loppua.

| (317) | Komissio panee tässä yhteydessä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Gourock–Dunoon-reitillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Gourock–Dunoon-reitin lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin. |
| --- | --- |

(317)

Komissio panee tässä yhteydessä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten julkisen kuulemisen, jos CalMacin julkisen palvelun velvoitteita Gourock–Dunoon-reitillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että CalMac toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin Gourock–Dunoon-reitin lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin.

| (318) | Edellä esitetty ja menettelyasetuksen 19 artikla huomion ottaen komissio toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyneen aiheelliset toimenpiteet ja katsoo, että jos nämä toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti, tukiohjelma on perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen. Ohjelman yhteensopivuus EY:n perustamissopimuksen kanssa edellyttää siis komission tarkistusta sen varmistamiseksi, että jäsenvaltio on toteuttanut oikein ja asianmukaisesti hyväksymänsä aiheelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(318)

Edellä esitetty ja menettelyasetuksen 19 artikla huomion ottaen komissio toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyneen aiheelliset toimenpiteet ja katsoo, että jos nämä toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti, tukiohjelma on perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen. Ohjelman yhteensopivuus EY:n perustamissopimuksen kanssa edellyttää siis komission tarkistusta sen varmistamiseksi, että jäsenvaltio on toteuttanut oikein ja asianmukaisesti hyväksymänsä aiheelliset toimenpiteet.

| (319) | Komissio seuraa tarkasti edellä kuivailtujen aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista ja pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tiedottamaan sille säännöllisesti kaikista toteutusvaiheista. |
| --- | --- |

(319)

Komissio seuraa tarkasti edellä kuivailtujen aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista ja pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tiedottamaan sille säännöllisesti kaikista toteutusvaiheista.

| (320) | Komissio pidättää itsellään oikeuden arvioida voimassa olevaa tukea edelleen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja ehdottaa lisää aiheellisia toimenpiteitä yhteismarkkinoiden kehittymisen tai toimivuuden perusteella. |
| --- | --- |

(320)

Komissio pidättää itsellään oikeuden arvioida voimassa olevaa tukea edelleen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja ehdottaa lisää aiheellisia toimenpiteitä yhteismarkkinoiden kehittymisen tai toimivuuden perusteella.

5.3.4   NORTHLINK

5.3.4.1   
  Määrittely

a)   NorthLink 1 (2002–2006)

| (321) | Kuten edellä mainitaan (ks. 5.2.3 kohta), NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty tuki on uutta tukea. Sen vuoksi komission on nykytilanteen arvioinnin lisäksi tutkittava myös toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille siitä asti, kun ensimmäinen julkisen palvelun sopimus NorthLink 1:n kanssa allekirjoitettiin. |
| --- | --- |

(321)

Kuten edellä mainitaan (ks. 5.2.3 kohta), NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty tuki on uutta tukea. Sen vuoksi komission on nykytilanteen arvioinnin lisäksi tutkittava myös toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille siitä asti, kun ensimmäinen julkisen palvelun sopimus NorthLink 1:n kanssa allekirjoitettiin.

| (322) | Säännökset, joiden perusteella on arvioitava, oliko NorthLink 1:n julkisen palvelun tehtävät määritelty asianmukaisesti, sisältyvät meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan, jossa vahvistetaan julkisen palvelun osatekijät eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö. |
| --- | --- |

(322)

Säännökset, joiden perusteella on arvioitava, oliko NorthLink 1:n julkisen palvelun tehtävät määritelty asianmukaisesti, sisältyvät meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklaan, jossa vahvistetaan julkisen palvelun osatekijät eli määräsatamat, säännöllisyys, jatkuvuus, toistuvuus, palvelun tarjoamisen kapasiteetti, veloitettavat hinnat ja alusten miehistö.

| (323) | On kohtalaisen selvää, että vuosien 2002–2006 julkisen palvelun sopimus täyttää tämän perusteen, sillä siinä määritellään kaikki nämä osatekijät yksityiskohtaisesti. Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin erityisesti reittiverkko ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, kapasiteettivaatimus rahdin (ilman tukea) ja karjan kuljettamiseksi, kapasiteettia koskevat vähimmäisvaatimukset (vähintään saman verran kapasiteettia kuin P&O Ferriesillä) sekä lähtötariffit, jotka eivät saa olla merkittävästi korkeammat kuin tariffit, joita P&O Ferries veloitti. |
| --- | --- |

(323)

On kohtalaisen selvää, että vuosien 2002–2006 julkisen palvelun sopimus täyttää tämän perusteen, sillä siinä määritellään kaikki nämä osatekijät yksityiskohtaisesti. Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin erityisesti reittiverkko ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, kapasiteettivaatimus rahdin (ilman tukea) ja karjan kuljettamiseksi, kapasiteettia koskevat vähimmäisvaatimukset (vähintään saman verran kapasiteettia kuin P&O Ferriesillä) sekä lähtötariffit, jotka eivät saa olla merkittävästi korkeammat kuin tariffit, joita P&O Ferries veloitti.

| (324) | Lisäksi kyseisen julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – oli kohtuullinen ja vastasi komission tulkintaa meriliikenteen kabotaasiasetuksesta. |
| --- | --- |

(324)

Lisäksi kyseisen julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – oli kohtuullinen ja vastasi komission tulkintaa meriliikenteen kabotaasiasetuksesta.

| (325) | Muutospöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin vuonna 2004 NorthLink 1:n jouduttua rahoitusvaikeuksiin edellisenä vuonna, lähinnä myönnettiin vain lisää rahoitusta tappioiden kattamiseksi, mutta ei muutettu olennaisesti jo sovellettavaa julkisen palvelun määrittelyä. |
| --- | --- |

(325)

Muutospöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin vuonna 2004 NorthLink 1:n jouduttua rahoitusvaikeuksiin edellisenä vuonna, lähinnä myönnettiin vain lisää rahoitusta tappioiden kattamiseksi, mutta ei muutettu olennaisesti jo sovellettavaa julkisen palvelun määrittelyä.

b)   NorthLink 2 (2006–2012)

| (326) | Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että Northlink 2:lle osoitetut julkisen palvelun tehtävät vastaavat oikeutettuja yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja. |
| --- | --- |

(326)

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että Northlink 2:lle osoitetut julkisen palvelun tehtävät vastaavat oikeutettuja yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja.

| (327) | Kuten NorthLink 1:n tapauksessa, on selvää, että myös NorthLink 2:n kanssa tehdyssä toisessa julkisen palvelun sopimuksessa määritellään selvästi kaikki julkisen palvelun velvoitteiden osatekijät, joista säädetään meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklassa. Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin erityisesti reittiverkko ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, ro-ro-kapasiteettivaatimus rahdin (tällä kertaa tukikelpoisesti) ja karjan kuljettamiseksi, kapasiteettia koskevat vähimmäisvaatimukset (vähintään saman verran kapasiteettia kuin NorthLink 1:llä) sekä lähtötariffit, jotka eivät saa olla merkittävästi korkeammat kuin tariffit, joita NorthLink 1 veloitti. |
| --- | --- |

(327)

Kuten NorthLink 1:n tapauksessa, on selvää, että myös NorthLink 2:n kanssa tehdyssä toisessa julkisen palvelun sopimuksessa määritellään selvästi kaikki julkisen palvelun velvoitteiden osatekijät, joista säädetään meriliikenteen kabotaasiasetuksen 4 artiklassa. Tarjouskilpailuilmoituksessa määriteltiin erityisesti reittiverkko ja vaadittu vähimmäisvuoromäärä, ro-ro-kapasiteettivaatimus rahdin (tällä kertaa tukikelpoisesti) ja karjan kuljettamiseksi, kapasiteettia koskevat vähimmäisvaatimukset (vähintään saman verran kapasiteettia kuin NorthLink 1:llä) sekä lähtötariffit, jotka eivät saa olla merkittävästi korkeammat kuin tariffit, joita NorthLink 1 veloitti.

| (328) | Kuten NorthLink 1:n kanssa aikaisemmin tehdyn sopimuksen tapauksessa, tämänkin julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja vastaa komission tulkintaa meriliikenteen kabotaasiasetuksesta. |
| --- | --- |

(328)

Kuten NorthLink 1:n kanssa aikaisemmin tehdyn sopimuksen tapauksessa, tämänkin julkisen palvelun sopimuksen kesto – kuusi vuotta – on kohtuullinen ja vastaa komission tulkintaa meriliikenteen kabotaasiasetuksesta.

5.3.4.2   
  Toimeksianto

a)   NorthLink 1 (2002–2006)

| (329) | Näyttää selvältä, että NorthLink 1:lle annettiin yksiselitteisesti tehtäväksi kyseisen julkisen palvelun tarjoaminen vuosina 2002–2006. Julkisen palvelun sopimuksessa oli tarkkoja tietoja palveluista, joita NorthLink 1:n oli tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa. |
| --- | --- |

(329)

Näyttää selvältä, että NorthLink 1:lle annettiin yksiselitteisesti tehtäväksi kyseisen julkisen palvelun tarjoaminen vuosina 2002–2006. Julkisen palvelun sopimuksessa oli tarkkoja tietoja palveluista, joita NorthLink 1:n oli tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa.

| (330) | Scottish Executive Transport Group seurasi NorthLink 1:n toimintaa sekä alkuperäisen että tarkistetun sopimuksen perusteella, ja NorthLink 1 antoi sille säännöllisesti selvityksiä toimintansa tuloksista. |
| --- | --- |

(330)

Scottish Executive Transport Group seurasi NorthLink 1:n toimintaa sekä alkuperäisen että tarkistetun sopimuksen perusteella, ja NorthLink 1 antoi sille säännöllisesti selvityksiä toimintansa tuloksista.

b)   NorthLink 2 (2006–2012)

| (331) | Kuten NorthLink 1:n tapauksessakin, näyttää selvältä, että NorthLink 2:lle annettiin yksiselitteisesti tehtäväksi kyseisen julkisen palvelun tarjoaminen vuosina 2006–2012. Julkisen palvelun sopimuksessa on tarkkoja tietoja palveluista, joita NorthLink 2:n on tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa. |
| --- | --- |

(331)

Kuten NorthLink 1:n tapauksessakin, näyttää selvältä, että NorthLink 2:lle annettiin yksiselitteisesti tehtäväksi kyseisen julkisen palvelun tarjoaminen vuosina 2006–2012. Julkisen palvelun sopimuksessa on tarkkoja tietoja palveluista, joita NorthLink 2:n on tarjottava, sekä siitä, miten julkisen palvelun soveltamisalaa voidaan muuttaa.

| (332) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on selkeitä määräyksiä siitä, että julkisen palvelun toteuttamista valvotaan velvoittamalla NorthLink 2 toimittamaan Skotlannin viranomaisille säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja liikennöinnistä. Palvelulle on määritelty esimerkiksi suoritustasoindikaattoreita, joita arvioidaan säännöllisesti. Jos suoritustasovaatimukset eivät täyty, avustusta voidaan vähentää vastaavasti. |
| --- | --- |

(332)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa on selkeitä määräyksiä siitä, että julkisen palvelun toteuttamista valvotaan velvoittamalla NorthLink 2 toimittamaan Skotlannin viranomaisille säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja liikennöinnistä. Palvelulle on määritelty esimerkiksi suoritustasoindikaattoreita, joita arvioidaan säännöllisesti. Jos suoritustasovaatimukset eivät täyty, avustusta voidaan vähentää vastaavasti.

5.3.4.3   
  Oikeasuhteisuus

a)   NorthLink 1 (2002–2006)

| (333) | Toisin kuin CalMacille myönnetyt tuet (ks. 5.2.2 kohta), jotka ovat voimassa olevaa tukea, NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty tuki on uutta tukea. Sen vuoksi ei riitä, että komissio arvioi, pystytäänkö nykyisen (vuosiksi 2006–2012 tehdyn) julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä riittävästi ehkäisemään korvausten liiallisuus ja julkisen palvelun tarjoajan mahdollinen kilpailun vastainen toiminta. Lisäksi on tarpeen arvioida, onko NorthLinkin julkisen palvelun velvoitteista maksettu liikaa korvauksia vuodesta 2002 eteenpäin ja onko julkisen palvelun tarjoaja toiminut kilpailun vastaisesti siten, että sen julkisen palvelun täyttämisestä aiheutuvat kustannukset olisivat kasvaneet suhteettomasti julkisen palvelun sopimusten tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

(333)

Toisin kuin CalMacille myönnetyt tuet (ks. 5.2.2 kohta), jotka ovat voimassa olevaa tukea, NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle myönnetty tuki on uutta tukea. Sen vuoksi ei riitä, että komissio arvioi, pystytäänkö nykyisen (vuosiksi 2006–2012 tehdyn) julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä riittävästi ehkäisemään korvausten liiallisuus ja julkisen palvelun tarjoajan mahdollinen kilpailun vastainen toiminta. Lisäksi on tarpeen arvioida, onko NorthLinkin julkisen palvelun velvoitteista maksettu liikaa korvauksia vuodesta 2002 eteenpäin ja onko julkisen palvelun tarjoaja toiminut kilpailun vastaisesti siten, että sen julkisen palvelun täyttämisestä aiheutuvat kustannukset olisivat kasvaneet suhteettomasti julkisen palvelun sopimusten tavoitteisiin nähden.

| (334) | On kuitenkin painotettava, että soveltuvuuden arviointi koskee vain liiallisten korvausten mahdollisuuden ja mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan tutkimista eikä siinä puututa kustannustehokkuuden tai kustannusten minimoinnin kysymyksiin toisin kuin arvioitaessa valtiontuen olemassaoloa Altmark 4 -edellytyksen perusteella. Arvioitaessa yhteensopivuutta perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa ei ole komission tehtävä tarkistaa, olisiko julkisen palvelun voinut tuottaa tehokkaammin. |
| --- | --- |

(334)

On kuitenkin painotettava, että soveltuvuuden arviointi koskee vain liiallisten korvausten mahdollisuuden ja mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan tutkimista eikä siinä puututa kustannustehokkuuden tai kustannusten minimoinnin kysymyksiin toisin kuin arvioitaessa valtiontuen olemassaoloa Altmark 4 -edellytyksen perusteella. Arvioitaessa yhteensopivuutta perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa ei ole komission tehtävä tarkistaa, olisiko julkisen palvelun voinut tuottaa tehokkaammin.

| (335) | Kuten taulukossa 3 osoitetaan, NorthLink1:n julkisen palvelun toiminnan nettotulos oli positiivinen joinakin vuosina (2003/2004 ja 2005/2006) ja toisina vuosina negatiivinen (2002/2003 ja 2004/2005). NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnan kokonaistulos aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä (2002–2006) oli positiivinen ja määrältään 0,9 miljoonaa puntaa. Tämä tarkoittaa julkista lisärahoitusta keskimäärin 0,2 miljoonaa puntaa vuodessa. |
| --- | --- |

(335)

Kuten taulukossa 3 osoitetaan, NorthLink1:n julkisen palvelun toiminnan nettotulos oli positiivinen joinakin vuosina (2003/2004 ja 2005/2006) ja toisina vuosina negatiivinen (2002/2003 ja 2004/2005). NorthLink 1:n julkisen palvelun toiminnan kokonaistulos aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä (2002–2006) oli positiivinen ja määrältään 0,9 miljoonaa puntaa. Tämä tarkoittaa julkista lisärahoitusta keskimäärin 0,2 miljoonaa puntaa vuodessa.

| (336) | On ensinnäkin syytä huomata, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Nämä tiedot on riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistanut käytetyn metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 1:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Nämä tiedot on laadittu asianmukaisesti ja ne ovat uskottavia (65). |
| --- | --- |

(336)

On ensinnäkin syytä huomata, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Nämä tiedot on riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistanut käytetyn metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 1:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Nämä tiedot on laadittu asianmukaisesti ja ne ovat uskottavia (65).

| (337) | Vuotuinen keskimäärin 0,2 miljoonan Englannin punnan julkinen lisärahoitus on määrältään verrattain pieni, vain noin 0,9 prosenttia NorthLink 1:lle myönnetystä vuotuisesta keskimääräisestä julkisesta korvauksesta, jonka määrä oli noin 23,3 miljoonaa Englannin puntaa (66). |
| --- | --- |

(337)

Vuotuinen keskimäärin 0,2 miljoonan Englannin punnan julkinen lisärahoitus on määrältään verrattain pieni, vain noin 0,9 prosenttia NorthLink 1:lle myönnetystä vuotuisesta keskimääräisestä julkisesta korvauksesta, jonka määrä oli noin 23,3 miljoonaa Englannin puntaa (66).

| (338) | Komissio hyväksyy periaatteen, jonka mukaan yleishyödyllistä taloudellista palvelua suorittaville yrityksille maksettava korvaus ”ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto” (67). Kohtuullisella tuotolla tarkoitetaan ”omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka valtion osallistuminen aiheuttaa yritykselle erityisesti silloin, kun valtio myöntää yritykselle yksin- tai erityisoikeuksia, tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen (...)”. Tutkittavana olevassa tapauksessa keskimääräinen vuotuinen voittomarginaali on noin 0,6 prosenttia julkisen palvelun tuloista (68) eli se on sen verran pieni, että sitä voidaan pitää kohtuullisena ottaen huomioon NorthLink 1:lle julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet riskit. On erityisesti syytä panna merkille, että nämä NorthLink 1:n hyvin vähäiset voitot perustuivat kilpailuun julkisen palvelun sopimuksen saamiseksi, ja ne oli sen vuoksi pidettävä markkinaehtojen mukaisesti mahdollisimman pieninä. |
| --- | --- |

(338)

Komissio hyväksyy periaatteen, jonka mukaan yleishyödyllistä taloudellista palvelua suorittaville yrityksille maksettava korvaus ”ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto” (67). Kohtuullisella tuotolla tarkoitetaan ”omalle pääomalle saatavaa tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka valtion osallistuminen aiheuttaa yritykselle erityisesti silloin, kun valtio myöntää yritykselle yksin- tai erityisoikeuksia, tai vastaavasti tämän riskin puuttuminen (...)”. Tutkittavana olevassa tapauksessa keskimääräinen vuotuinen voittomarginaali on noin 0,6 prosenttia julkisen palvelun tuloista (68) eli se on sen verran pieni, että sitä voidaan pitää kohtuullisena ottaen huomioon NorthLink 1:lle julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet riskit. On erityisesti syytä panna merkille, että nämä NorthLink 1:n hyvin vähäiset voitot perustuivat kilpailuun julkisen palvelun sopimuksen saamiseksi, ja ne oli sen vuoksi pidettävä markkinaehtojen mukaisesti mahdollisimman pieninä.

| (339) | Sen vuoksi NorthLink 1 ei ole saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtäviensä suorittamisesta aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä. |
| --- | --- |

(339)

Sen vuoksi NorthLink 1 ei ole saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtäviensä suorittamisesta aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä.

| (340) | Streamline Shippingin alkuperäisessä valituksessa heinäkuulta 2004 väitettiin, että NorthLink 1 sai rahtialuksen vuokraamiseen ainakin 2 miljoonaa Englannin puntaa, joka ei sisältynyt NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteiden korvauskelpoisiin menoihin. Edellä on kuitenkin osoitettu, että tästä ei aiheutunut liiallisia korvauksia NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteista. |
| --- | --- |

(340)

Streamline Shippingin alkuperäisessä valituksessa heinäkuulta 2004 väitettiin, että NorthLink 1 sai rahtialuksen vuokraamiseen ainakin 2 miljoonaa Englannin puntaa, joka ei sisältynyt NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteiden korvauskelpoisiin menoihin. Edellä on kuitenkin osoitettu, että tästä ei aiheutunut liiallisia korvauksia NorthLink 1:n julkisen palvelun velvoitteista.

| (341) | Mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan osalta Streamline Shippingin toimittamista tiedoista (69) ei käy ilmi merkittäviä hintaeroja NorthLink 1:n ja Streamline Shippingin rahtiliikenteen välillä. Shetlannin reitillä NorthLink 1:n hinnat olivat kaikkina vuosina korkeammat kuin Streamline Shippingin hinnat. Orkneyn reitillä NorthLink 1:n hinnat olivat kaikkina vuosina (5–13 prosenttia) Streamline Shippingin hintoja alhaisemmat, mutta tämä ei yksinään todista kilpailun vastaista toimintaa. Lisäksi vertailu voi olla vääristynyt, sillä ro-ro- ja lo-lo-rahdin hintoja ei voida suoraan verrata keskenään, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisetkin ovat huomauttaneet. |
| --- | --- |

(341)

Mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan osalta Streamline Shippingin toimittamista tiedoista (69) ei käy ilmi merkittäviä hintaeroja NorthLink 1:n ja Streamline Shippingin rahtiliikenteen välillä. Shetlannin reitillä NorthLink 1:n hinnat olivat kaikkina vuosina korkeammat kuin Streamline Shippingin hinnat. Orkneyn reitillä NorthLink 1:n hinnat olivat kaikkina vuosina (5–13 prosenttia) Streamline Shippingin hintoja alhaisemmat, mutta tämä ei yksinään todista kilpailun vastaista toimintaa. Lisäksi vertailu voi olla vääristynyt, sillä ro-ro- ja lo-lo-rahdin hintoja ei voida suoraan verrata keskenään, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisetkin ovat huomauttaneet.

| (342) | Komissio katsoo tämän lisäksi, että NorthLink 1:n kaupallinen toiminta oli itsenäisesti kannattavaa jokaisena sen toimintavuonna. Tämä tarkoittaa sitä, että NorthLink 1:n kaupallisesta toiminnastaan veloittamat hinnat olivat markkinaperusteisia ja vastasivat normaalia markkinasijoittajan voitontavoittelua. |
| --- | --- |

(342)

Komissio katsoo tämän lisäksi, että NorthLink 1:n kaupallinen toiminta oli itsenäisesti kannattavaa jokaisena sen toimintavuonna. Tämä tarkoittaa sitä, että NorthLink 1:n kaupallisesta toiminnastaan veloittamat hinnat olivat markkinaperusteisia ja vastasivat normaalia markkinasijoittajan voitontavoittelua.

| (343) | Audit Scotland ei mainitse joulukuussa 2005 antamassaan NorthLink 1:n tilannetta tarkastelevassa kertomuksessaan mitään mahdollisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta (esimerkiksi alihinnoittelusta) syynä NorthLink 1:n rahoitusvaikeuksiin vaan katsoo vaikeuksien johtuvan ennemminkin muiden yritysten taholta tulevasta odottamattomasta ja lisääntyneestä kilpailusta. |
| --- | --- |

(343)

Audit Scotland ei mainitse joulukuussa 2005 antamassaan NorthLink 1:n tilannetta tarkastelevassa kertomuksessaan mitään mahdollisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta (esimerkiksi alihinnoittelusta) syynä NorthLink 1:n rahoitusvaikeuksiin vaan katsoo vaikeuksien johtuvan ennemminkin muiden yritysten taholta tulevasta odottamattomasta ja lisääntyneestä kilpailusta.

| (344) | Päätelmänä voidaan todeta, että NorthLink 1 ei saanut aiheettomasti liikaa korvausta julkisen palvelun velvoitteidensa täyttämisestä, eikä ole todisteita siitä, että se olisi harjoittanut minkäänlaista kilpailun vastaista toimintaa aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä. NorthLink 1:lle myönnetty valtiontuki oli oikeasuhteista sen julkisen palvelun velvoitteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(344)

Päätelmänä voidaan todeta, että NorthLink 1 ei saanut aiheettomasti liikaa korvausta julkisen palvelun velvoitteidensa täyttämisestä, eikä ole todisteita siitä, että se olisi harjoittanut minkäänlaista kilpailun vastaista toimintaa aikana, jona se liikennöi pohjoisten saarten reiteillä. NorthLink 1:lle myönnetty valtiontuki oli oikeasuhteista sen julkisen palvelun velvoitteet huomioon ottaen.

b)   NorthLink 2 (2006–2012)

| (345) | NorthLink 2:n julkisen palvelun sopimuksen osalta komission on yhtäältä tarkistettava, että julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä ei tähän mennessä ole maksettu liikaa korvauksia. Lisäksi se tarkistaa, ettei ole harjoitettu kilpailun vastaista toimintaa, joka olisi lisännyt julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kustannuksia suhteettomasti julkisen palvelun sopimuksen tavoitteisiin nähden. Toisaalta komission on tarkistettava, sisältyykö NorthLink 2:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen nykyisiin määräyksiin riittävät takeet tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(345)

NorthLink 2:n julkisen palvelun sopimuksen osalta komission on yhtäältä tarkistettava, että julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä ei tähän mennessä ole maksettu liikaa korvauksia. Lisäksi se tarkistaa, ettei ole harjoitettu kilpailun vastaista toimintaa, joka olisi lisännyt julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kustannuksia suhteettomasti julkisen palvelun sopimuksen tavoitteisiin nähden. Toisaalta komission on tarkistettava, sisältyykö NorthLink 2:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen nykyisiin määräyksiin riittävät takeet tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi.

| (346) | Kuten taulukossa 5 esitetään, NorthLink 2:n julkisen palvelun toiminnan nettotulos oli positiivinen sen kahtena ensimmäisenä toimintavuonna (2006/2007 ja 2007/2008). NorthLink 2:n toiminnan kokonaistulos on toistaiseksi positiivinen ja määrältään 2,4 miljoonaa Englannin puntaa. Tämä tarkoittaa julkista lisärahoitusta keskimäärin 1,2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa. |
| --- | --- |

(346)

Kuten taulukossa 5 esitetään, NorthLink 2:n julkisen palvelun toiminnan nettotulos oli positiivinen sen kahtena ensimmäisenä toimintavuonna (2006/2007 ja 2007/2008). NorthLink 2:n toiminnan kokonaistulos on toistaiseksi positiivinen ja määrältään 2,4 miljoonaa Englannin puntaa. Tämä tarkoittaa julkista lisärahoitusta keskimäärin 1,2 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa.

| (347) | Kuten edellä mainitaan NorthLink 1:n osalta, on ensinnäkin syytä huomata, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Nämä tiedot on riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistanut käytetyn metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 2:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Komissio katsoo, että tiedot on laadittu asianmukaisesti ja ne ovat uskottavia (70). |
| --- | --- |

(347)

Kuten edellä mainitaan NorthLink 1:n osalta, on ensinnäkin syytä huomata, että Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ovat tulosta lakisääteiseen tilinpäätökseen perustuvasta analyyttisesta kirjanpidosta. Nämä tiedot on riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja vahvistanut käytetyn metodologian, kirjanpidon yksityiskohtaisuuden ja tilinpäätöksen sisällön osalta. Ilmoitettujen määrien ja niiden perustana olevan NorthLink 2:n kirjapidon välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Komissio katsoo, että tiedot on laadittu asianmukaisesti ja ne ovat uskottavia (70).

| (348) | Vuotuinen keskimäärin 1,2 miljoonan Englannin punnan julkinen lisärahoitus on määrältään verrattain pieni, vain noin 4,5 prosenttia NorthLink 2:lle myönnetystä vuotuisesta keskimääräisestä julkisesta korvauksesta, jonka määrä oli noin 26,6 miljoonaa puntaa (71). |
| --- | --- |

(348)

Vuotuinen keskimäärin 1,2 miljoonan Englannin punnan julkinen lisärahoitus on määrältään verrattain pieni, vain noin 4,5 prosenttia NorthLink 2:lle myönnetystä vuotuisesta keskimääräisestä julkisesta korvauksesta, jonka määrä oli noin 26,6 miljoonaa puntaa (71).

| (349) | Kuten edellä mainitaan, komissio on hyväksynyt julkisen palvelun täyttämisestä saatavan kohtuullisen voiton periaatteen. Tutkittavana olevassa tapauksessa keskimääräinen vuotuinen voittomarginaali on noin 2,4 prosenttia julkisen palvelun tuloista (72) eli se on sen verran pieni, että sitä voidaan pitää kohtuullisena ottaen huomioon NorthLink 2:lle julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet riskit. On erityisesti syytä panna merkille, että nämä NorthLink 2:n vähäiset voitot perustuivat kilpailuun julkisen palvelun sopimuksen saamiseksi, ja sen vuoksi ne oli pidettävä markkinaehtojen mukaisesti mahdollisimman pieninä. |
| --- | --- |

(349)

Kuten edellä mainitaan, komissio on hyväksynyt julkisen palvelun täyttämisestä saatavan kohtuullisen voiton periaatteen. Tutkittavana olevassa tapauksessa keskimääräinen vuotuinen voittomarginaali on noin 2,4 prosenttia julkisen palvelun tuloista (72) eli se on sen verran pieni, että sitä voidaan pitää kohtuullisena ottaen huomioon NorthLink 2:lle julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet riskit. On erityisesti syytä panna merkille, että nämä NorthLink 2:n vähäiset voitot perustuivat kilpailuun julkisen palvelun sopimuksen saamiseksi, ja sen vuoksi ne oli pidettävä markkinaehtojen mukaisesti mahdollisimman pieninä.

| (350) | Sen vuoksi komissio katsoo, että NorthLink 2 ei ole saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtäviensä suorittamisesta aikana, jona se on liikennöinyt pohjoisten saarten reiteillä. |
| --- | --- |

(350)

Sen vuoksi komissio katsoo, että NorthLink 2 ei ole saanut liikaa korvausta julkisen palvelun tehtäviensä suorittamisesta aikana, jona se on liikennöinyt pohjoisten saarten reiteillä.

| (351) | NorthLink 2:n mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan osalta Streamline Shipping väitti, että kolmannen julkisen palvelun sopimuksen alussa heinäkuussa 2006 ilmoitettu rahtihintojen 25 prosentin alennus Shetlantiin ja 19 prosentin alennus Orkneylle aiheuttivat kohtuutonta haittaa Streamline Shippingille, ja ne olivat mahdollisia ainoastaan siksi, että NorthLink 2 sai enemmän tukea kuin NorthLink 1. |
| --- | --- |

(351)

NorthLink 2:n mahdollisen kilpailun vastaisen toiminnan osalta Streamline Shipping väitti, että kolmannen julkisen palvelun sopimuksen alussa heinäkuussa 2006 ilmoitettu rahtihintojen 25 prosentin alennus Shetlantiin ja 19 prosentin alennus Orkneylle aiheuttivat kohtuutonta haittaa Streamline Shippingille, ja ne olivat mahdollisia ainoastaan siksi, että NorthLink 2 sai enemmän tukea kuin NorthLink 1.

| (352) | Kuten edellä mainitaan, NorthLink 2 ei harjoita julkisen palvelun sopimuksen ulkopuolista toimintaa. Toisin kuin NorthLink 1:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen tapauksessa Skotlannin viranomaisten ja NorthLink 2:n sopimukseen sisältyy nimenomaan rahdin kuljettaminen julkisen palvelun toimintana. Rahtimaksujen alennus oli Skotlannin viranomaisten tarjouskilpailussa asettama ehto. Tämä tieto oli julkinen, ja tarjouskilpailun osallistujien oli otettava se huomioon tarjouksia laatiessaan. |
| --- | --- |

(352)

Kuten edellä mainitaan, NorthLink 2 ei harjoita julkisen palvelun sopimuksen ulkopuolista toimintaa. Toisin kuin NorthLink 1:n kanssa tehdyn julkisen palvelun sopimuksen tapauksessa Skotlannin viranomaisten ja NorthLink 2:n sopimukseen sisältyy nimenomaan rahdin kuljettaminen julkisen palvelun toimintana. Rahtimaksujen alennus oli Skotlannin viranomaisten tarjouskilpailussa asettama ehto. Tämä tieto oli julkinen, ja tarjouskilpailun osallistujien oli otettava se huomioon tarjouksia laatiessaan.

| (353) | NorthLink 2 ei ole tähän mennessä saanut julkisen palvelun velvoitteidensa täyttämisestä liikaa korvauksia. Lisäksi, kuten taulukosta 5 ilmenee, rahdin kuljettaminen on ollut itsenäisesti kannattavaa niinä kahtena vuonna, joina NorthLink 2 on harjoittanut toimintaansa. Tämä merkitsee sitä, että NorthLink 2:n kaupallisesta toiminnastaan veloittamat hinnat ovat olleet markkinalähtöisiä ja verrattavissa markkinataloussijoittajan toimintaan voiton maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

(353)

NorthLink 2 ei ole tähän mennessä saanut julkisen palvelun velvoitteidensa täyttämisestä liikaa korvauksia. Lisäksi, kuten taulukosta 5 ilmenee, rahdin kuljettaminen on ollut itsenäisesti kannattavaa niinä kahtena vuonna, joina NorthLink 2 on harjoittanut toimintaansa. Tämä merkitsee sitä, että NorthLink 2:n kaupallisesta toiminnastaan veloittamat hinnat ovat olleet markkinalähtöisiä ja verrattavissa markkinataloussijoittajan toimintaan voiton maksimoimiseksi.

| (354) | Komissio myöntää lisäksi, että ro-ro- ja lo-lo-rahdin hintoja ei voida välttämättä suoraan verrata keskenään syistä, jotka esitetään johdanto-osan 100 kappaleessa. |
| --- | --- |

(354)

Komissio myöntää lisäksi, että ro-ro- ja lo-lo-rahdin hintoja ei voida välttämättä suoraan verrata keskenään syistä, jotka esitetään johdanto-osan 100 kappaleessa.

| (355) | Toisin kuin NorthLink 2, Pentland Ferries ei julkaise rahtitariffejaan vaan kehottaa mahdollisia asiakkaita ottamaan yhteyttä myyntitoimistoonsa tarjouksen saamiseksi ja varauksen tekemiseksi. Tämän vuoksi NorthLink 2:n olisi vaikeaa alittaa tarkoituksella ja jatkuvasti Pentland Ferriesin hintoja. |
| --- | --- |

(355)

Toisin kuin NorthLink 2, Pentland Ferries ei julkaise rahtitariffejaan vaan kehottaa mahdollisia asiakkaita ottamaan yhteyttä myyntitoimistoonsa tarjouksen saamiseksi ja varauksen tekemiseksi. Tämän vuoksi NorthLink 2:n olisi vaikeaa alittaa tarkoituksella ja jatkuvasti Pentland Ferriesin hintoja.

| (356) | NorthLink 2:n mahdolliseen kilpailun vastaiseen toimintaan liittyen Pentland Ferries väitti myös, että NorthLink 2:lla oli ollut Orkneyn asukkaita suosiva ”läheisille” myönnettävien alennusten järjestelmä, joka haittaa Pentland Ferriesin tarjoamaa kilpailevaa palvelua (73). |
| --- | --- |

(356)

NorthLink 2:n mahdolliseen kilpailun vastaiseen toimintaan liittyen Pentland Ferries väitti myös, että NorthLink 2:lla oli ollut Orkneyn asukkaita suosiva ”läheisille” myönnettävien alennusten järjestelmä, joka haittaa Pentland Ferriesin tarjoamaa kilpailevaa palvelua (73).

| (357) | Kuten taulukosta 7 käy ilmi, kaikki NorthLinkin perustariffit ovat sekä matkustajien että ajoneuvojen osalta korkeammat kuin Pentland Ferriesin tariffit. Pentland Ferriesin tarjoamista alennuksista ei ole julkisia todisteita, mutta vaikka oletettaisiin, että se ei anna mitään alennuksia, NorthLink 2:n tariffit, ”läheisten” alennusjärjestelmä mukaan luettuna, eivät ole merkittävästi tai toistuvasti alhaisempia kuin Pentland Ferriesin tariffit. Alennuksia ei myöskään anneta vilkkaan kysynnän aikoina (heinä- ja elokuussa). Lisäksi, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, alennusjärjestelmän osuus NorthLink 2:n liikenteestä on hyvin pieni (1,6 prosenttia) ja sen osuus NorthLink 2:n tuloista vieläkin pienempi (0,5 prosenttia). NorthLink 2:n alennuksista johtuvat tulonmenetykset (joissa ei oteta huomioon mahdollisesti lisääntyneen kysynnän vaikutuksia) ovat hyvin vähäisiä (74). Pentland Ferries ei pystynyt esittämään lukuja, jotka olisivat todistaneet sen joutuneen kärsimään taloudellisesti tästä alennusjärjestelmästä. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole perusteita väittää NorthLink 2:n toimineen kilpailun vastaisesti tai alennusjärjestelmän vaikuttaneen vakavasti kilpailuun. |
| --- | --- |

(357)

Kuten taulukosta 7 käy ilmi, kaikki NorthLinkin perustariffit ovat sekä matkustajien että ajoneuvojen osalta korkeammat kuin Pentland Ferriesin tariffit. Pentland Ferriesin tarjoamista alennuksista ei ole julkisia todisteita, mutta vaikka oletettaisiin, että se ei anna mitään alennuksia, NorthLink 2:n tariffit, ”läheisten” alennusjärjestelmä mukaan luettuna, eivät ole merkittävästi tai toistuvasti alhaisempia kuin Pentland Ferriesin tariffit. Alennuksia ei myöskään anneta vilkkaan kysynnän aikoina (heinä- ja elokuussa). Lisäksi, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, alennusjärjestelmän osuus NorthLink 2:n liikenteestä on hyvin pieni (1,6 prosenttia) ja sen osuus NorthLink 2:n tuloista vieläkin pienempi (0,5 prosenttia). NorthLink 2:n alennuksista johtuvat tulonmenetykset (joissa ei oteta huomioon mahdollisesti lisääntyneen kysynnän vaikutuksia) ovat hyvin vähäisiä (74). Pentland Ferries ei pystynyt esittämään lukuja, jotka olisivat todistaneet sen joutuneen kärsimään taloudellisesti tästä alennusjärjestelmästä. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole perusteita väittää NorthLink 2:n toimineen kilpailun vastaisesti tai alennusjärjestelmän vaikuttaneen vakavasti kilpailuun.

| (358) | Eräs asianomainen väitti lisäksi, että NorthLink 2 harjoittaa kaupallista toimintaa tarjoamalla yöpymispalveluja Orkneylla (aluksen jäädessä yöksi saarelle) kustannukset alittavaan hintaan, mikä vaikuttaa hotellimajoituksen tarjoajien toimintaan (75). Tämä asia mainittiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta ei ole konkreettisia todisteita siitä, että NorthLink 2:n tästä palvelusta veloittamat hinnat alittaisivat kustannukset tai että palvelu vaikuttaisi kielteisesti kilpailevien hotellimajoituksen tarjoajien tuloihin. Lisäksi laivassa yöpymisen hintoja ja kustannuksia ei voida suoraan verrata hotellimajoituksen hintoihin ja kustannuksiin. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole perusteita väittää NorthLink 2:n toimineen kilpailun vastaisesti tai kyseisen palvelun vääristäneen vakavasti kilpailua. Joka tapauksessa mahdollinen kilpailun vääristyminen ei vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se tapahtuisi kokonaan Orkneyn alueella. |
| --- | --- |

(358)

Eräs asianomainen väitti lisäksi, että NorthLink 2 harjoittaa kaupallista toimintaa tarjoamalla yöpymispalveluja Orkneylla (aluksen jäädessä yöksi saarelle) kustannukset alittavaan hintaan, mikä vaikuttaa hotellimajoituksen tarjoajien toimintaan (75). Tämä asia mainittiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, mutta ei ole konkreettisia todisteita siitä, että NorthLink 2:n tästä palvelusta veloittamat hinnat alittaisivat kustannukset tai että palvelu vaikuttaisi kielteisesti kilpailevien hotellimajoituksen tarjoajien tuloihin. Lisäksi laivassa yöpymisen hintoja ja kustannuksia ei voida suoraan verrata hotellimajoituksen hintoihin ja kustannuksiin. Sen vuoksi komissio katsoo, että ei ole perusteita väittää NorthLink 2:n toimineen kilpailun vastaisesti tai kyseisen palvelun vääristäneen vakavasti kilpailua. Joka tapauksessa mahdollinen kilpailun vääristyminen ei vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se tapahtuisi kokonaan Orkneyn alueella.

| (359) | Sen lisäksi, että komission on tutkittava tuen oikeasuhteisuus menneisyydessä, sen on myös tarkistettava, sisältyykö julkisen palvelun sopimuksen määräyksiin riittävät takeet liiallisten korvausten ja kilpailun vastaisen toiminnan estämiseksi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(359)

Sen lisäksi, että komission on tutkittava tuen oikeasuhteisuus menneisyydessä, sen on myös tarkistettava, sisältyykö julkisen palvelun sopimuksen määräyksiin riittävät takeet liiallisten korvausten ja kilpailun vastaisen toiminnan estämiseksi tulevaisuudessa.

| (360) | Kuten edellä mainitaan (76), julkinen tarjouskilpailu toteutettiin avoimesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(360)

Kuten edellä mainitaan (76), julkinen tarjouskilpailu toteutettiin avoimesti ja läpinäkyvästi.

| (361) | Komission näkemyksen mukaan julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä pystytään ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Korvaus on rajoitettu toimintakustannuksiin, joista on vähennetty toiminnasta saadut tulot (ottaen huomioon kohtuullinen voitto). Korvaukseen oikeutetut kustannukset on myös määritelty selvästi julkisen palvelun sopimuksessa. |
| --- | --- |

(361)

Komission näkemyksen mukaan julkisen palvelun sopimuksen määräyksillä pystytään ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. Korvaus on rajoitettu toimintakustannuksiin, joista on vähennetty toiminnasta saadut tulot (ottaen huomioon kohtuullinen voitto). Korvaukseen oikeutetut kustannukset on myös määritelty selvästi julkisen palvelun sopimuksessa.

| (362) | Sopimukseen sisältyy takaisinperintämekanismi, jolla suurin osa mahdollisista liiallisista korvauksista voidaan palauttaa Skotlannin viranomaisille. Ainoastaan pieni määrä jää palauttamatta. Jos liiallinen korvaus on esimerkiksi miljoona Englannin puntaa, NorthLink 2:lle jää siitä vain 275 000 Englannin puntaa. Jos liiallinen korvaus on 10 miljoonaa Englannin puntaa, NorthLink 2:lle jää siitä vain 725 000 Englannin puntaa. Järjestelmän tarkoituksena on luodaan NorthLink 2:lle kannustin kustannusten alentamiseen ja toiminnan tehostamiseen. Määrät ovat pieniä ja vastaavat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa (18 kohdassa) määriteltyä ”kohtuullista voittoa” (77). Vaikka yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevia puitteita ei sovelleta tähän tapaukseen, komissio katsoo, että NorthLink 2:n saamat mahdolliset liialliset korvaukset ovat vähäisiä ja oikeassa suhteessa korvausmääriin. |
| --- | --- |

(362)

Sopimukseen sisältyy takaisinperintämekanismi, jolla suurin osa mahdollisista liiallisista korvauksista voidaan palauttaa Skotlannin viranomaisille. Ainoastaan pieni määrä jää palauttamatta. Jos liiallinen korvaus on esimerkiksi miljoona Englannin puntaa, NorthLink 2:lle jää siitä vain 275 000 Englannin puntaa. Jos liiallinen korvaus on 10 miljoonaa Englannin puntaa, NorthLink 2:lle jää siitä vain 725 000 Englannin puntaa. Järjestelmän tarkoituksena on luodaan NorthLink 2:lle kannustin kustannusten alentamiseen ja toiminnan tehostamiseen. Määrät ovat pieniä ja vastaavat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevissa puitteissa (18 kohdassa) määriteltyä ”kohtuullista voittoa” (77). Vaikka yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevia puitteita ei sovelleta tähän tapaukseen, komissio katsoo, että NorthLink 2:n saamat mahdolliset liialliset korvaukset ovat vähäisiä ja oikeassa suhteessa korvausmääriin.

| (363) | Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa määrätty voittomarginaali on tulosta kaupallisesta tarjousmenettelystä, jolla on voitu varmistaa sen asettaminen kohtuulliselle tasolle. |
| --- | --- |

(363)

Lisäksi julkisen palvelun sopimuksessa määrätty voittomarginaali on tulosta kaupallisesta tarjousmenettelystä, jolla on voitu varmistaa sen asettaminen kohtuulliselle tasolle.

| (364) | Julkisen palvelun sopimuksessa on myös lauseke, jolla varmistetaan, että jos julkisen palvelun tarjoaja saa muuta julkista tukea muista lähteistä, avustusta vähennetään vastaavasti. |
| --- | --- |

(364)

Julkisen palvelun sopimuksessa on myös lauseke, jolla varmistetaan, että jos julkisen palvelun tarjoaja saa muuta julkista tukea muista lähteistä, avustusta vähennetään vastaavasti.

| (365) | Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimuksella pystytään riittävästi ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(365)

Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimuksella pystytään riittävästi ehkäisemään liialliset korvaukset julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| (366) | Korvausten liiallisuuden tutkimisen lisäksi on arvioitava myös, onko julkisen palvelun sopimuksessa varauduttu riittävästi estämään NorthLink 2:n kilpailun vastainen toiminta, joka voisi aiheuttaa kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Näin voisi käydä esimerkiksi, jos NorthLink 2:lla olisi asemansa vuoksi mahdollisuus alittaa toistuvasti kilpailijoidensa hintoja ja näin karkottaa ne markkinoilta. |
| --- | --- |

(366)

Korvausten liiallisuuden tutkimisen lisäksi on arvioitava myös, onko julkisen palvelun sopimuksessa varauduttu riittävästi estämään NorthLink 2:n kilpailun vastainen toiminta, joka voisi aiheuttaa kilpailun kohtuutonta vääristymistä. Näin voisi käydä esimerkiksi, jos NorthLink 2:lla olisi asemansa vuoksi mahdollisuus alittaa toistuvasti kilpailijoidensa hintoja ja näin karkottaa ne markkinoilta.

| (367) | Julkisen palvelun sopimuksessa on tiukkoja ehtoja lippujen hinnoittelusta. Siinä vaaditaan kuulemaan Skotlannin viranomaisia, jos hintoja tarkistetaan. NorthLink 2 rikkoisi julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä erityisesti silloin, jos se alentaisi yksipuolisesti ja perusteettomasti hintoja karkottaakseen kilpailijoita markkinoilta tai estääkseen mahdollisten uusien kilpailijoiden pääsyn markkinoille. Lisäksi NorthLink 2:lla ei ole oikeutta vaatia lisäkorvauksia tulojen vähenemisestä, joka olisi seurausta julkaistussa hinnastossa ilmoitettujen hintojen alentamisesta. Tämäkin ehkäisee mahdollista kilpailun vastaista toimintaa. |
| --- | --- |

(367)

Julkisen palvelun sopimuksessa on tiukkoja ehtoja lippujen hinnoittelusta. Siinä vaaditaan kuulemaan Skotlannin viranomaisia, jos hintoja tarkistetaan. NorthLink 2 rikkoisi julkisen palvelun sopimuksen määräyksiä erityisesti silloin, jos se alentaisi yksipuolisesti ja perusteettomasti hintoja karkottaakseen kilpailijoita markkinoilta tai estääkseen mahdollisten uusien kilpailijoiden pääsyn markkinoille. Lisäksi NorthLink 2:lla ei ole oikeutta vaatia lisäkorvauksia tulojen vähenemisestä, joka olisi seurausta julkaistussa hinnastossa ilmoitettujen hintojen alentamisesta. Tämäkin ehkäisee mahdollista kilpailun vastaista toimintaa.

| (368) | Kilpailun vääristyminen on mahdollista myös silloin, jos julkisen palvelun tarjoaja voisi omasta aloitteestaan muuttaa tai lisätä julkisen palvelun tarjontaa esimerkiksi lisäämällä reittejä tai tihentämällä huomattavasti vuorovälejä. Jos NorthLink 2:lla olisi automaattisesti oikeus lisäkorvauksiin näistä lisätyistä palveluista, kilpailu voisi aiheettomasti vääristyä enemmän kuin julkisen palvelun täyttämisen vuoksi voidaan kohtuudella pitää hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(368)

Kilpailun vääristyminen on mahdollista myös silloin, jos julkisen palvelun tarjoaja voisi omasta aloitteestaan muuttaa tai lisätä julkisen palvelun tarjontaa esimerkiksi lisäämällä reittejä tai tihentämällä huomattavasti vuorovälejä. Jos NorthLink 2:lla olisi automaattisesti oikeus lisäkorvauksiin näistä lisätyistä palveluista, kilpailu voisi aiheettomasti vääristyä enemmän kuin julkisen palvelun täyttämisen vuoksi voidaan kohtuudella pitää hyväksyttävänä.

| (369) | Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaan, että Skotlannin ministereitä on kuultava etukäteen ja näiltä on saatava hyväksyntä kaikkiin merkittäviin tarkistuksiin, joita hyväksytyn palvelun julkaistuihin aikatauluihin tai vuoroväleihin tehdään. |
| --- | --- |

(369)

Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaan, että Skotlannin ministereitä on kuultava etukäteen ja näiltä on saatava hyväksyntä kaikkiin merkittäviin tarkistuksiin, joita hyväksytyn palvelun julkaistuihin aikatauluihin tai vuoroväleihin tehdään.

| (370) | Julkisen palvelun sopimuksessa on myös erityisiä määräyksiä, joilla kielletään liikenteenharjoittajalta julkisen palvelun ja muun toiminnan ristikkäistuki sekä vaaditaan, että kaikki NorthLink 2:n ja sen tytäryritysten väliset toimet suoritetaan kuten riippumattomien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(370)

Julkisen palvelun sopimuksessa on myös erityisiä määräyksiä, joilla kielletään liikenteenharjoittajalta julkisen palvelun ja muun toiminnan ristikkäistuki sekä vaaditaan, että kaikki NorthLink 2:n ja sen tytäryritysten väliset toimet suoritetaan kuten riippumattomien osapuolten välillä.

| (371) | Lähes kaikki NorthLink 2:n toiminta kuuluu julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalaan. Läpinäkyvyyden varmistamiseksi sen julkisen palvelun toiminnan ja mahdollisen muun kuin julkisen toiminnan tai kaupallisen toiminnan tilit on kuitenkin erotettava toisistaan avoimuusdirektiivin säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(371)

Lähes kaikki NorthLink 2:n toiminta kuuluu julkisen palvelun sopimuksen soveltamisalaan. Läpinäkyvyyden varmistamiseksi sen julkisen palvelun toiminnan ja mahdollisen muun kuin julkisen toiminnan tai kaupallisen toiminnan tilit on kuitenkin erotettava toisistaan avoimuusdirektiivin säännösten mukaisesti.

| (372) | Julkisen palvelun sopimuksen mukaan NorthLink 2:n on vuosittain ilmoitettava julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta aiheutuneet todelliset kustannukset. Tässä todellista tilannetta koskevassa ilmoituksessa erotetaan julkisen palvelun kustannukset NorthLink 2:n muun toiminnan kustannuksista. Tällä varmistetaan, että NorthLink 2:lle myönnettyjen julkisten varojen määrä ja kyseisten varojen käyttö erotetaan selvästi NorthLink 2:n muusta toiminnasta. Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että julkisen palvelun toiminnan rahoittamisesta ja harjoittamisesta on pidettävä selkeää, erillistä ja läpinäkyvää kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(372)

Julkisen palvelun sopimuksen mukaan NorthLink 2:n on vuosittain ilmoitettava julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta aiheutuneet todelliset kustannukset. Tässä todellista tilannetta koskevassa ilmoituksessa erotetaan julkisen palvelun kustannukset NorthLink 2:n muun toiminnan kustannuksista. Tällä varmistetaan, että NorthLink 2:lle myönnettyjen julkisten varojen määrä ja kyseisten varojen käyttö erotetaan selvästi NorthLink 2:n muusta toiminnasta. Julkisen palvelun sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että julkisen palvelun toiminnan rahoittamisesta ja harjoittamisesta on pidettävä selkeää, erillistä ja läpinäkyvää kirjanpitoa.

| (373) | Jotta voidaan varmistaa julkisen palvelun toiminnasta aiheutuneiden kustannusten erottaminen selkeästi muun toiminnan kustannuksista, on myös tarpeen luoda asianmukainen järjestelmä kummankin toiminnan yhteisten kustannusten määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(373)

Jotta voidaan varmistaa julkisen palvelun toiminnasta aiheutuneiden kustannusten erottaminen selkeästi muun toiminnan kustannuksista, on myös tarpeen luoda asianmukainen järjestelmä kummankin toiminnan yhteisten kustannusten määrittämiseksi.

| (374) | Julkisen palvelun sopimuksessa luetellaan yksityiskohtaisesti kustannukset, joista korvausta voi saada. Tappioiden kattamista koskevan avustuksen tarkoituksena on kattaa kaikki julkisen palvelun harjoittamiseen liittyvät toimintakustannukset (esim. kustannukset merenkulkuhenkilöstöstä ja polttoaineesta, terminaalikustannukset, lipunmyynti, vakuutukset jne.). Lisäksi on varauduttu lisäkorvauksiin polttoaineen odottamattoman hinnannousun tai julkisen palvelun tarjoamiseen tarvittavan omaisuuden hankkimiseen liittyvien pääomamenojen tapauksessa. Kaikki tappioiden kattamista koskevan avustuksen piiriin kuuluvat kustannukset määritetään tarkasti perusskenaariossa ja mahdollisten polttoaine- ja pääomalisien hakemista ja määrittämistä koskevat ehdot määritellään tarkasti julkisen palvelun sopimuksessa. |
| --- | --- |

(374)

Julkisen palvelun sopimuksessa luetellaan yksityiskohtaisesti kustannukset, joista korvausta voi saada. Tappioiden kattamista koskevan avustuksen tarkoituksena on kattaa kaikki julkisen palvelun harjoittamiseen liittyvät toimintakustannukset (esim. kustannukset merenkulkuhenkilöstöstä ja polttoaineesta, terminaalikustannukset, lipunmyynti, vakuutukset jne.). Lisäksi on varauduttu lisäkorvauksiin polttoaineen odottamattoman hinnannousun tai julkisen palvelun tarjoamiseen tarvittavan omaisuuden hankkimiseen liittyvien pääomamenojen tapauksessa. Kaikki tappioiden kattamista koskevan avustuksen piiriin kuuluvat kustannukset määritetään tarkasti perusskenaariossa ja mahdollisten polttoaine- ja pääomalisien hakemista ja määrittämistä koskevat ehdot määritellään tarkasti julkisen palvelun sopimuksessa.

| (375) | Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimus on julkisen palvelun ja muun toiminnan kustannusten kohdentamisen osalta riittävän selkeä. |
| --- | --- |

(375)

Tämän vuoksi julkisen palvelun sopimus on julkisen palvelun ja muun toiminnan kustannusten kohdentamisen osalta riittävän selkeä.

| (376) | Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten osapuolten julkisen kuulemisen, jos NorthLink 2:n julkisen palvelun velvoitteita pohjoisten saarien reiteillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että NorthLink 2 toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin pohjoisten saarien lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin. |
| --- | --- |

(376)

Komissio panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat järjestää asianomaisten osapuolten julkisen kuulemisen, jos NorthLink 2:n julkisen palvelun velvoitteita pohjoisten saarien reiteillä muutetaan merkittävästi. Lisäksi ne edellyttävät, että NorthLink 2 toimittaa erilliset tarkastetut tuloslaskelmat julkisen palvelun toiminnasta ja kaupallisesta toiminnasta tilikaudesta 2009–2010 alkaen, sekä aikovat sisällyttää tämän vaatimuksen kaikkiin pohjoisten saarien lauttapalveluista tulevaisuudessa tehtäviin julkisen palvelun sopimuksiin.

5.3.4.4   
  Päätelmät

a)   NorthLink 1 (2002–2006)

| (377) | NorthLink 1:lle asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ja toimeksianto ovat asianmukaisia. NorthLink 1:lle vuosina 2002–2006 myönnetyllä valtiontuella ei ole liiallisesti korvattu yritykselle sen julkisen palvelun tehtävien suorittamista. Ei ole todisteita sellaisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta, jolla olisi keinotekoisesti lisätty julkisen palvelun kustannuksia ja siten aiheutettu sopimatonta kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(377)

NorthLink 1:lle asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ja toimeksianto ovat asianmukaisia. NorthLink 1:lle vuosina 2002–2006 myönnetyllä valtiontuella ei ole liiallisesti korvattu yritykselle sen julkisen palvelun tehtävien suorittamista. Ei ole todisteita sellaisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta, jolla olisi keinotekoisesti lisätty julkisen palvelun kustannuksia ja siten aiheutettu sopimatonta kilpailun vääristymistä.

| (378) | Sen vuoksi NorthLink 1:lle vuosina 2002–2006 myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(378)

Sen vuoksi NorthLink 1:lle vuosina 2002–2006 myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa.

b)   NorthLink 2 (2006–2012)

| (379) | NorthLink 2:lle tähän mennessä myönnetyllä valtiontuella ei ole korvattu liiallisesti sen julkisen palvelun tehtävien suorittamista. Ei ole todisteita sellaisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta, jolla olisi keinotekoisesti lisätty julkisen palvelun kustannuksia ja siten aiheutettu sopimatonta kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(379)

NorthLink 2:lle tähän mennessä myönnetyllä valtiontuella ei ole korvattu liiallisesti sen julkisen palvelun tehtävien suorittamista. Ei ole todisteita sellaisesta kilpailun vastaisesta toiminnasta, jolla olisi keinotekoisesti lisätty julkisen palvelun kustannuksia ja siten aiheutettu sopimatonta kilpailun vääristymistä.

| (380) | Pohjoisten saarten liikennöintiä koskeva yleishyödyllinen taloudellinen palvelu on määritelty tarkasti ja annettu asianmukaisesti NorthLink 2:n tehtäväksi. NorthLink 2:n saaman korvauksen oikeasuhteisuus sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden on riittävästi turvattu. Näin ollen NorthLink 2:lle kyseisten reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(380)

Pohjoisten saarten liikennöintiä koskeva yleishyödyllinen taloudellinen palvelu on määritelty tarkasti ja annettu asianmukaisesti NorthLink 2:n tehtäväksi. NorthLink 2:n saaman korvauksen oikeasuhteisuus sen julkisen palvelun velvoitteisiin nähden on riittävästi turvattu. Näin ollen NorthLink 2:lle kyseisten reittien liikennöimiseksi myönnetty valtiontuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa.

6.   PÄÄTELMÄT

| (381) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että valtiontuki, joka on myönnetty CalMacille kaikilla läntisten saarien reiteillä liikennöintiin Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta on voimassa olevaa tukea ja yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(381)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että valtiontuki, joka on myönnetty CalMacille kaikilla läntisten saarien reiteillä liikennöintiin Gourock–Dunoon-reittiä lukuun ottamatta on voimassa olevaa tukea ja yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (382) | Gourock–Dunoon-reitin osalta komissio toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyneen menettelyasetuksen 19 artiklan mukaiset aiheelliset toimenpiteet, joita komissio on esittänyt menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti, sekä katsoo, että jos edellä tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti, kyseinen voimassa oleva tuki on myös EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan on aloitettava menettelyt julkisen tarjouskilpailun käynnistämiseksi tästä reitistä ennen vuoden 2009 loppua. Tuloksena olevan julkisen palvelun sopimuksen olisi tultava voimaan kesäkuun 2011 loppuun mennessä. Komissio seuraa tarkasti edellä kuvailtujen aiheellisten toimenpiteiden toteutusta ja pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tiedottamaan sille säännöllisesti kaikista toteutusvaiheista. |
| --- | --- |

(382)

Gourock–Dunoon-reitin osalta komissio toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksyneen menettelyasetuksen 19 artiklan mukaiset aiheelliset toimenpiteet, joita komissio on esittänyt menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti, sekä katsoo, että jos edellä tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti, kyseinen voimassa oleva tuki on myös EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan on aloitettava menettelyt julkisen tarjouskilpailun käynnistämiseksi tästä reitistä ennen vuoden 2009 loppua. Tuloksena olevan julkisen palvelun sopimuksen olisi tultava voimaan kesäkuun 2011 loppuun mennessä. Komissio seuraa tarkasti edellä kuvailtujen aiheellisten toimenpiteiden toteutusta ja pyytää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia tiedottamaan sille säännöllisesti kaikista toteutusvaiheista.

| (383) | Komissio katsoo, että NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle pohjoisten saarten liikennöintiä varten vuosina 2002–2006 ja 2007–2009 myönnetty valtiontuki on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen, |
| --- | --- |

(383)

Komissio katsoo, että NorthLink 1:lle ja NorthLink 2:lle pohjoisten saarten liikennöintiä varten vuosina 2002–2006 ja 2007–2009 myönnetty valtiontuki on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yritykselle CalMac Ferries Ltd Skotlannin läntisten saarten (lukuun ottamatta reittiä Gourock–Dunoon) lauttaliikennepalveluja koskevan julkisen palvelun sopimuksen mukaisesti myönnetty voimassa oleva valtiontuki on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen.

2 artikla

Yritykselle Cowal Ferries Ltd Gourock–Dunoon-reitillä liikennöintiä varten myönnetty voimassa oleva valtiontuki on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen sillä edellytyksellä, että Yhdistynyt kuningaskunta suostuu toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan mukaisesti.

Yhdistyneen kuningaskunnan on erityisesti aloitettava menettelyt julkisen tarjouskilpailun käynnistämiseksi Gourock–Dunoon-reitistä joulukuun 2009 loppuun mennessä. Tarjouskilpailun perusteella tehtävän julkisen palvelun sopimuksen on tultava voimaan ennen 30 päivää kesäkuuta 2011.

3 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle viipymättä toimista, joita se on toteuttanut noudattaakseen sitoumuksiaan Gourock–Dunoon-reitin osalta.

4 artikla

Yrityksille NorthLink Orkney and Shetland Ferries Ltd ja NorthLink Ferries Skotlannin pohjoisten saarten lauttaliikennettä koskevien julkisen palvelun sopimusten mukaisesti myönnetty valtiontuki on EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukainen.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 126, 23.5.2008, s. 16.

1

(2)  Niistä olivat seurauksena valtiontukiasiat NN 105/05 ja NN 35/07.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Lukuun ottamatta reittiä Gourock–Dunoon.

5

(6)  Sisä- ja Ulko-Hebridit ja Clydenvuonon saaret.

6

(7)  Tiedot saatu Western Ferries Ltd:lta.

7

(8)  Saatavilla internet-osoitteessa

8

http://www.opsi.gov.uk/RevisedStatutes/Acts/ukpga/1960/cukpga_19600031_en_1.

(9)  Saatavilla internet-osoitteessa

9

http://www.opsi.gov.uk/legislation/scotland/acts2001/asp_20010002_en_1.

(10)  Saatavilla internet-osoitteessa

10

http://www.opsi.gov.uk/legislation/scotland/acts2005/20050012.htm.

(11)  Näillä sitoumuksilla ministeri lupasi lauttaliikenteelle rahoitusta valtionvarainministeriön suostumuksella. CalMac hyväksyi järjestelyn. Sitoumuksia allekirjoitettiin vuosina 1961, 1973, 1975 ja 1995. Ne perustuivat aikaisempiin yhtiörakenteisiin, joilla hoidettu liikenne muodosti myöhemmin perustan vuonna 2007 tehdylle Clyden ja Hebridien lauttaliikennettä koskevalle sopimukselle. Vuoden 1995 sitoumuksen teksti on saatavilla internet-osoitteessa

11

http://www.calmac.co.uk/policies/undertakingbysecretaryofstate.pdf.

(12)  Tarjouskilpailuilmoitus on nähtävillä internet-osoitteessa

12

http://www.scotland.gov.uk/Resource/Doc/161181/0043718.pdf.

(13)  Aluskantaan on vuodesta 1995 lisätty 11 alusta.

13

(14)  Maksut ovat vuodesta 1995 nousseet noin 2–5 prosenttia vuodessa.

14

(15)  Lainat ilman takaisinmaksuja. Vuoteen 2002 uudet alukset rahoitettiin avustusten (75 %) ja lainojen (25 %) yhdistelmällä. Vuodesta 2002 kaikki alushankinnat on rahoitettu yksinomaan lainoilla.

15

(16)  Oletuksena on, että kussakin autossa on keskimäärin kaksi matkustajaa. Ajoneuvojen matkustajien osuus kaikista matkustajista suhteutetaan matkustajaliikenteen kokonaistuloihin, jotta saadaan selville kaupallisen liikenteen matkustajatulojen määrä suhteessa julkisen palvelun toiminnasta saataviin matkustajatuloihin.

16

(17)  Lähde: Report of Audit Scotland of December 2005 on the NorthLink ferry services contract. Tilintarkastuskertomus on saatavilla internet-osoitteessa http://www.audit-scotland.gov.uk/docs/central/2005/nr_051222_northlink_ferry.pdf.

17

Lähde:

(18)  Näiden kolmen osuus Shetlannin saarien ja Skotlannin mantereen välisestä rahtiliikenteestä oli noin 80 prosenttia. Niiden käyttämä lauttaliikennepalvelujen tarjoaja oli P&O Ferries.

18

(19)  Saatavilla internet-osoitteessa

19

http://www.opsi.gov.uk/legislation/scotland/acts2000/asp_20000001_en_1.

(20)  Ks. alaviite 16.

20

(21)  Yhdeksän kuukautta 6.7.2006 asti.

21

(22)  Eläinten ja rahdin kuljettaminen ei sisältynyt julkisen palvelun sopimukseen.

22

(23)  Tiivistelmä vuoden 2006 tarjouspyynnöstä on saatavilla Scottish Executiven verkkosivustolla osoitteessa http://www.scotland.gov.uk/Resource/Doc/55971/0015831.pdf.

23

(24)  Luvut koskevat jaksoa 6 päivästä heinäkuuta 2006 (jolloin julkisen palvelun sopimus tuli voimaan) 31 päivään maaliskuuta 2007.

24

(25)  Luvut koskevat jaksoa 1 päivästä huhtikuuta 200731 päivään maaliskuuta 2008.

25

(26)  Luvut koskevat 30 päivänä kesäkuuta päättyviä sopimusvuosia. Lakisääteinen tilivuosi päättyy 31 päivänä maaliskuuta.

26

(27)  Lähde: Streamline Shipping.

27

Lähde:

(28)  Koska lo-lo-liikenteen maksut eivät yleensä perustu metreihin, Streamline Shipping on laskenut hintansa metriperusteisesti vertailun mahdollistamiseksi.

28

(29)  Lo-lo-liikenteelle on tyypillistä se, että yksittäisiä kuormia yhdistetään siten, että esimerkiksi irtorahtia tai kuormalavoja lastataan konttiin, joka puolestaan lastataan rahtialukseen.

29

(30)  Lähde: NorthLinkin verkkosivusto (www.northlinkferries.co.uk).

30

Lähde:

(31)  Lähde: Yritysten verkkosivustot (www.northlinkferries.co.uk ja www.pentlandferries.co.uk).

31

Lähde:

(32)  Hiljainen kausi: tammikuu, helmikuu, maaliskuu, marraskuu, joulukuu (lukuun ottamatta jaksoa 19.12.–8.1.).

32

(33)  Keskivilkas kausi: huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, syyskuu, lokakuu, 19.12.–8.1.

33

(34)  Vilkas kausi: heinäkuu, elokuu.

34

(35)  Pentland Ferries ei peri maksua alle 5-vuotiailta lapsilta.

35

(36)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans & Regierungspräsidium Magdeburg, 24.7.2003 antama tuomio (Kok. 2003, s. I-7747; EUVL C 226, 20.9.2003, s. 1).

36

Altmark Trans & Regierungspräsidium Magdeburg

(37)  Ks. alaviite 1.

37

(38)  EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehty komission päätös (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

38

(39)  EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7.

39

(40)  Tiedonanto komission tulkinnasta palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3577/92, KOM(2003) 595 lopullinen (ei julkaistu virallisessa lehdessä).

40

(41)  Yksi alus, hinaajia, alusten varaosia, satamalaitteita, atk-laitteita, NorthLinkin tavaramerkki jne.

41

(42)  Ks. alaviite 29.

42

(43)  Ks. alaviite 27.

43

(44)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

44

(45)  Prosessiin osallistui toinenkin kilpailija.

45

(46)  Ks. johdanto-osan 178–198 kappale.

46

(47)  Ks. johdanto-osan 9 kappale.

47

(48)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

48

(49)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, 30.4.2002 antama tuomio (Kok. 2002, s. II-2309).

49

Gibraltar

komissio

(50)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit, 9.8.1994 antama tuomio (Kok. 1994, s. I-3829).

50

Namur-Les Assurances du Crédit

(51)  Ennen vuoden 1999 hajauttamista Scottish Office, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan ministeriö.

51

(52)  Ennen hajauttamista Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin.

52

(53)  Ks. alaviite 41.

53

(54)  Samoja perusteluja on käytetty päätöksessä, jonka komissio teki 28 päivänä tammikuuta 2009 asiassa E 4/2007, Ranska – Différenciation des ”redevances par passager” sur certains aéroports français, ja erityisesti sen 4 kohdassa.

54

(55)  Tilanne CalMacin kanssa vuonna 2007 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen voimaantulosta alkaen lukuun ottamatta Gourock–Dunoon-reittiä, jonka tilannetta tarkastellaan palvelun aloittamisesta asti.

55

(56)  Lisäksi julkisen palvelun sopimus on meriliikenteen kabotaasiasetuksen mukaisesti tehtävä syrjimättömin perustein.

56

(57)  Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4).

57

(58)  Ks. johdanto-osan 119 kappale.

58

(59)  Tähän liittyy lentoliikenteen alan valtiontukisääntöjä, joissa jo viitataan erityisesti yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien puitteiden periaatteisiin (ks. 9 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1) 67 kohta ja alaviite 2).

59

(60)  CalMacille maksettiin tilikaudella 2007/2008 45,3 miljoonaa Englannin puntaa ja NorthLink 2:lle 30 miljoonaa puntaa (ks. taulukot 1 ja 4).

60

(61)  Ks. myös tämän päätöksen johdanto-osan 295–298 kappale.

61

(62)  Ks. johdanto-osan 178–198 kappale, joissa tarkastellaan Altamark-perusteen 4 täyttymistä. Vaikka edellytys ei täyty, tarjouskilpailun katsottiin meriliikenteen kabotaasiasetuksen perusteiden mukaisesti olevan riittävän avoin ja läpinäkyvä.

62

(63)  Vertailun vuoksi: jos liiallinen korvaus on 10 miljoonaa Englannin puntaa (mikä on epätodennäköistä ja ennen kuulumatonta), CalMacille jäävä 725 000 puntaa olisi vain noin 1,7 prosenttia sille tilikaudella 2007/2008 maksetuista korvauksista ja vielä pienempi osuus sen kaikista tuloista.

63

(64)  Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annettu komission direktiivi 2006/111/EY (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

64

(65)  Niin sanotun retropolaatiomenetelmän hyväksyttävyyden osalta ks. ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 7.6.2006 asiassa T-613/97, UFEX ja muut v. komissio (erityisesti 128–147 kohta).

65

UFEX ja muut

komissio

(66)  NorthLink 1:n noin neljän toimintavuoden aikana sille myönnettiin yhteensä 92,6 miljoonaa Englannin puntaa.

66

(67)  Ks. yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien puitteiden 14 kohta.

67

(68)  NorthLink 1:n keskimääräiset vuotuiset tulot julkisen palvelun toiminnasta olivat 32,4 miljoonaa Englannin puntaa (ks. taulukko 3).

68

(69)  Ks. taulukko 6.

69

(70)  Ks. alaviite 56.

70

(71)  Ks. taulukko 4.

71

(72)  NorthLink 2:n keskimääräiset vuotuiset tulot julkisen palvelun toiminnasta olivat 50,5 miljoonaa Englannin puntaa (ks. taulukko 5).

72

(73)  Ks. johdanto-osan 107–109 kappale.

73

(74)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvion mukaan ohjelman (kaikki alennukseen oikeutetut matkustajat ja autot) kokonaistulot olivat vuonna 2008 noin 95 000 Englannin puntaa – 30 prosentin alennuksen vaikutus on noin 40 700 Englannin puntaa.

74

(75)  Ks. johdanto-osan 111 kappale.

75

(76)  Ks. jakso, jossa käsitellään Altmark 4 -edellytyksen täyttymistä (johdanto-osan 220–224 kappale).

76

(77)  Jos liiallinen korvaus olisi yhteensä 10 miljoonaa Englannin puntaa (mikä on epätodennäköistä ja ennen kuulumatona), NorthLink 2:lle jäävä 725 000 Englannin puntaa olisi vain noin 2,5 prosenttia sille vuonna 2007/2008 maksetuista korvauksista ja vielä pienempi osa sen kaikista tuloista.

77

---