# Euroopa Liidu L 25/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.025.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 25 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide28. jaanuar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.025.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 25

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide28. jaanuar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/50/EL |
| | * | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 15. oktoober 2010, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | 2011/51/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamise kohta | 3 |
| | | 2011/52/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta | 4 |
| | | 2011/53/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitees seoses kokkuleppe 3. lisa kohandamisega | 5 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 65/2011, 27. jaanuar 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 66/2011, 27. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 67/2011, 27. jaanuar 2011, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2011. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 26 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/54/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2011, Regioonide Komitee ühe Läti liikme ja ühe Läti asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 30 |
| | | 2011/55/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2011, Regioonide Komitee kolme Rootsi liikme ja nelja Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/50/EL

*

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 15. oktoober 2010, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

2011/51/EL

*

Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamise kohta

3

2011/52/EL

*

Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

4

2011/53/EL

*

Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2011, Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitees seoses kokkuleppe 3. lisa kohandamisega

5

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 65/2011, 27. jaanuar 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas

8

Komisjoni määrus (EL) nr 66/2011, 27. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

Komisjoni määrus (EL) nr 67/2011, 27. jaanuar 2011, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2011. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

26

OTSUSED

2011/54/EL

*

Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2011, Regioonide Komitee ühe Läti liikme ja ühe Läti asendusliikme ametisse nimetamise kohta

30

2011/55/EL

*

Nõukogu otsus, 24. jaanuar 2011, Regioonide Komitee kolme Rootsi liikme ja nelja Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

31

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 14. septembri 2010. aasta määruse (EL) nr 807/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) parandus (ELT L 242, 15.9.2010) | 32 |

Parandused

*

Komisjoni 14. septembri 2010. aasta määruse (EL) nr 807/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) parandus (ELT L 242, 15.9.2010)

(ELT L 242, 15.9.2010)

32

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/1

---

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

15. oktoober 2010,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2011/50/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 7 ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on liidu ja selle liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu sõlmimiseks Gruusiaga (edaspidi „leping”) kooskõlas nõukogu otsusega, millega komisjonile antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on liidu ja selle liikmesriikide nimel pidanud läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu sõlmimiseks Gruusiaga (edaspidi „leping”) kooskõlas nõukogu otsusega, millega komisjonile antakse volitused läbirääkimiste alustamiseks.

| (2) | Leping parafeeriti 5. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(2)

Leping parafeeriti 5. märtsil 2010.

| (3) | Leping, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks allkirjastada ning liit ja liikmesriigid peaksid seda ajutiselt kohaldama, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(3)

Leping, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks allkirjastada ning liit ja liikmesriigid peaksid seda ajutiselt kohaldama, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (4) | Tuleks kehtestada menetluskord selleks, et otsustada vajaduse korral, kuidas lõpetada lepingu ajutine kohaldamine. Samuti on vaja kehtestada menetluskord liidu ja liikmesriikide osalemiseks lepingu artikli 22 kohaselt loodud ühiskomitees ja lepingu artikliga 23 ette nähtud vaidluste lahendamise menetluses, samuti selliste lepingu sätete rakendamiseks, mis käsitlevad lennundusjulgestust ja lennuohutust, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks kehtestada menetluskord selleks, et otsustada vajaduse korral, kuidas lõpetada lepingu ajutine kohaldamine. Samuti on vaja kehtestada menetluskord liidu ja liikmesriikide osalemiseks lepingu artikli 22 kohaselt loodud ühiskomitees ja lepingu artikliga 23 ette nähtud vaidluste lahendamise menetluses, samuti selliste lepingu sätete rakendamiseks, mis käsitlevad lennundusjulgestust ja lennuohutust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Allkirjastamine

1.   Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu (edaspidi „leping”) allkirjastamine, eeldusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta (1).

2.   Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 2

Ajutine kohaldamine

Lepingu jõustumiseni kohaldavad liit ja liikmesriigid seda kooskõlas oma siseriiklike menetlustega ja/või kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega ajutiselt alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised vahetasid viimase noodi, millega nad teavitavad üksteist lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 3

Ühiskomitee

1.   Euroopa Liitu ja liikmesriike esindavad lepingu artikli 22 kohaselt loodud ühiskomitees komisjoni ja liikmesriikide esindajad.

2.   Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide seisukoha ühiskomitees lepingu III või IV lisa muutmise kohta kooskõlas lepingu artikli 26 lõikega 2 küsimustes, mis kuuluvad ELi ainupädevusse ja mis ei nõua õiguslikku toimet omava otsuse vastuvõtmist, esitab komisjon, teavitades sellest eelnevalt nõukogu ja liikmesriike.

3.   Ühiskomitee otsuste puhul, mis käsitlevad ELi pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega, kui ELi aluslepingutes sätestatud hääletamiskord ei näe ette teisiti.

4.   Ühiskomitee otsuste puhul, mis käsitlevad liikmesriikide pädevusse kuuluvaid küsimusi, võtab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide seisukoha vastu nõukogu komisjoni või liikmesriikide ettepaneku põhjal ühehäälselt, välja arvatud juhul, kui mõni liikmesriik on teavitanud nõukogu peasekretariaati enne ühe kuu möödumist selle seisukoha vastuvõtmisest, et ta saab nõustuda ühiskomitee poolt vastu võetava otsusega üksnes oma seadusandlike organite nõusolekul.

5.   Liidu ja liikmesriikide seisukoha ühiskomitees esitab komisjon, välja arvatud nendes küsimustes, mis kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse; viimasel juhul esitab seisukoha nõukogu eesistuja või kui nõukogu vastavalt otsustab, komisjon.

Artikkel 4

Vaidluste lahendamine

1.   Komisjon esindab liitu ja liikmesriike vaidluste lahendamise menetluses vastavalt lepingu artiklile 23.

2.   Otsuse lepingu artikli 23 kohaste hüvede kasutamise peatamise kohta teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

3.   Otsused muude ELi pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete võtmise kohta lepingu artikli 23 alusel teeb komisjon, keda abistab nõukogu poolt ametisse nimetatud erikomitee liikmesriikide esindajatest.

Artikkel 5

Komisjoni teavitamine

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast otsusest keelduda Gruusia lennuettevõtjale loa andmisest või tühistada, peatada või piirata luba, mida nad kavatsevad lepingu artikli 5 alusel vastu võtta.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 14 (lennuohutus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata igast lepingu artikli 15 (lennundusjulgestus) kohaselt nende poolt esitatud või saadud taotlusest ja teatest.

Luxembourg, 15. oktoober 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCHOUPPE

---

(1)  Lepingu tekst avaldatakse koos otsusega selle sõlmimise kohta.

1

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamise kohta

(2011/51/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Põllumajanduskokkuleppe artikliga 12 on ette nähtud, et ühe lepinguosalise taotlusel võib kokkuleppe läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Põllumajanduskokkuleppe artikliga 12 on ette nähtud, et ühe lepinguosalise taotlusel võib kokkuleppe läbi vaadata.

| (3) | Ühisdeklaratsioon põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta on lisatud põllumajanduskokkuleppe lõppaktile. |
| --- | --- |

(3)

Ühisdeklaratsioon põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta on lisatud põllumajanduskokkuleppe lõppaktile.

| (4) | Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa.

| (5) | Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuses 2002/309/EÜ, Euratom (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (2) on määratud kindlaks sisemenetlus seoses liidu seisukoha võtmisega põllumajanduskokkuleppe artikli 6 lõikes 3 osutatud ühiskomitee otsuste kohta. Ühtlasi tuleks kindlaks määrata sisemenetlus seoses liidu seisukoha väljakujundamisega nimetatud kokkuleppe 12. lisaga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuses 2002/309/EÜ, Euratom (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (2) on määratud kindlaks sisemenetlus seoses liidu seisukoha võtmisega põllumajanduskokkuleppe artikli 6 lõikes 3 osutatud ühiskomitee otsuste kohta. Ühtlasi tuleks kindlaks määrata sisemenetlus seoses liidu seisukoha väljakujundamisega nimetatud kokkuleppe 12. lisaga seotud küsimustes.

| (6) | Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping (3) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Põllumajanduskokkuleppe 12. lisa ja selle liiteid käsitlevate teemade puhul võtab liidu seisukoha põllumajanduskokkuleppe artikli 6 lõikes 3 osutatud põllumajanduse ühiskomitee otsustusvaldkonda jäävates küsimustes vastu komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikliga 15 ette nähtud menetluse kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

1

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

2

(3)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

3

(4)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

4

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

(2011/52/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku, koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Lisakokkulepe Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile (2) (edaspidi „lisakokkulepe”), jõustus 13. oktoobril 2007. |
| --- | --- |

(2)

Lisakokkulepe Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile (2) (edaspidi „lisakokkulepe”), jõustus 13. oktoobril 2007.

| (3) | Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva lepingu üle, millega muudetakse põllumajanduskokkulepet, lisades sellesse uue, 12. lisa.

| (4) | Euroopa Liit, Liechtensteini Vürstiriik ja Šveitsi Föderatsioon on leppinud kokku ka lisakokkulepe muutmises, et võtta arvesse päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liit, Liechtensteini Vürstiriik ja Šveitsi Föderatsioon on leppinud kokku ka lisakokkulepe muutmises, et võtta arvesse päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset.

| (5) | Euroopa Liidu, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline lisakokkulepet muutev leping (edaspidi „leping”) tuleks liidu nimel allkirjastada, |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline lisakokkulepet muutev leping (edaspidi „leping”) tuleks liidu nimel allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule (millega muudetakse Euroopa Ühenduse, Šveitsi Föderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lisakokkulepet, millega laiendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet Liechtensteini Vürstiriigile) alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

1

(2)  ELT L 270, 13.10.2007, lk 6.

2

(3)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

3

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/5

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu võetava seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitees seoses kokkuleppe 3. lisa kohandamisega

(2011/53/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku, koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „kokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (1) (edaspidi „kokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe artikli 6 alusel on moodustatud põllumajanduse ühiskomitee, mis vastutab kokkuleppe haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase toimimise. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe artikli 6 alusel on moodustatud põllumajanduse ühiskomitee, mis vastutab kokkuleppe haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase toimimise.

| (3) | Kokkuleppe artiklis 11 on sätestatud, et ühine põllumajanduskomitee võib otsustada kokkuleppe lisade muutmise üle. |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe artiklis 11 on sätestatud, et ühine põllumajanduskomitee võib otsustada kokkuleppe lisade muutmise üle.

| (4) | Et võtta arvesse kahepoolse juustukaubanduse täielikku liberaliseerimist, mis jõustus 1. juunil 2007, ning uue, 12. lisaga ettenähtud geograafiliste tähiste kaitse lisamist, milles nõutakse järjepidevust spetsifikatsioonides, eelkõige juustude spetsifikatsioonides, tuleks kokkuleppe 3. lisasse teha vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

(4)

Et võtta arvesse kahepoolse juustukaubanduse täielikku liberaliseerimist, mis jõustus 1. juunil 2007, ning uue, 12. lisaga ettenähtud geograafiliste tähiste kaitse lisamist, milles nõutakse järjepidevust spetsifikatsioonides, eelkõige juustude spetsifikatsioonides, tuleks kokkuleppe 3. lisasse teha vajalikud kohandused.

| (5) | Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuse 2002/309/EÜ, Euratom (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga) (2) artikli 5 lõike 2 esimese lõiguga nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu Euroopa Liidu seisukoha põllumajanduse ühiskomitees. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsuse 2002/309/EÜ, Euratom (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga) (2) artikli 5 lõike 2 esimese lõiguga nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu Euroopa Liidu seisukoha põllumajanduse ühiskomitees.

| (6) | Liit peaks seega võtma põllumajanduse ühiskomitees seisukoha, mis on esitatud lisatud otsuse eelnõus, |
| --- | --- |

(6)

Liit peaks seega võtma põllumajanduse ühiskomitees seisukoha, mis on esitatud lisatud otsuse eelnõus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud põllumajanduse ühiskomitees seoses kokkuleppe kohandamisega harmoneeritud süsteemi rubriiki 0406 kuuluvate toodete kahepoolse kaubandusega, et võtta arvesse täielikult liberaliseeritud kauplemist kõnealuses sektoris, põhineb põllumajanduse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Põllumajanduse ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas viivitamata pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

1

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

2

---

Eelnõu

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe alusel moodustatud

PÕLLUMAJANDUSE ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2010,

...,

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 3. lisa muutmise kohta

PÕLLUMAJANDUSE ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet (1) (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkulepe jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kokkulepe jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe 3. lisas on sätestatud juustusid käsitlevad soodustused, eelkõige juustukaubanduse järkjärguline liberaliseerimine viie aasta jooksul pärast kokkuleppe jõustumist. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe 3. lisas on sätestatud juustusid käsitlevad soodustused, eelkõige juustukaubanduse järkjärguline liberaliseerimine viie aasta jooksul pärast kokkuleppe jõustumist.

| (3) | Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon leppisid kokku, et kokkuleppesse lisatakse uus, 12. lisa põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, milles nõutakse spetsifikatsioonide, eelkõige juustude spetsifikatsioonide järjepidevust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon leppisid kokku, et kokkuleppesse lisatakse uus, 12. lisa põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, milles nõutakse spetsifikatsioonide, eelkõige juustude spetsifikatsioonide järjepidevust.

| (4) | Seepärast on vaja 3. lisa läbi vaadata, et võtta arvesse nii kahepoolse juustukaubanduse täielikku liberaliseerimist, mis jõustus 1. juulil 2007, kui ka geograafiliste tähiste kaitset, mis on ette nähtud uues, 12. lisas, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja 3. lisa läbi vaadata, et võtta arvesse nii kahepoolse juustukaubanduse täielikku liberaliseerimist, mis jõustus 1. juulil 2007, kui ka geograafiliste tähiste kaitset, mis on ette nähtud uues, 12. lisas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 3. lisa ja selle liited asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle ühiskomitees vastuvõtmise päeval.

..., ...

Põllumajanduse ühiskomitee nimel

eesistuja ja Šveitsi delegatsiooni juht

ELi delegatsiooni juht

komitee sekretär

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132.

1

LISA

„3. LISA

| 1. | Kõigi harmoneeritud süsteemi rubriiki 0406 kuuluvate toodetega kauplemine on alates 1. juunist 2007 täielikult liberaliseeritud kõigi tariifide ja kvootide kaotamisega. |
| --- | --- |

1.

Kõigi harmoneeritud süsteemi rubriiki 0406 kuuluvate toodetega kauplemine on alates 1. juunist 2007 täielikult liberaliseeritud kõigi tariifide ja kvootide kaotamisega.

| 2. | Euroopa Liit ei kohalda eksporditoetusi Šveitsi eksporditavate juustude suhtes. Šveits ei kohalda ekspordisubsiidiume (1) Euroopa Liitu eksporditavate juustude suhtes. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liit ei kohalda eksporditoetusi Šveitsi eksporditavate juustude suhtes. Šveits ei kohalda ekspordisubsiidiume (1) Euroopa Liitu eksporditavate juustude suhtes.

| 3. | Kõik CN-koodi 0406 alla kuuluvad tooted, mis on pärit Euroopa Liidust või Šveitsist ja millega kõnealuse kahe lepinguosalise vahel kaubeldakse, on vabastatud impordilitsentsi esitamise nõudest. |
| --- | --- |

3.

Kõik CN-koodi 0406 alla kuuluvad tooted, mis on pärit Euroopa Liidust või Šveitsist ja millega kõnealuse kahe lepinguosalise vahel kaubeldakse, on vabastatud impordilitsentsi esitamise nõudest.

| 4. | Euroopa Liit ja Šveits tagavad, et muud importi ja eksporti käsitlevad meetmed ei kahjusta soodustusi, mida nad teineteisele teevad. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Liit ja Šveits tagavad, et muud importi ja eksporti käsitlevad meetmed ei kahjusta soodustusi, mida nad teineteisele teevad.

| 5. | Kui ükskõik kumma lepinguosalise turul tekivad takistused seoses hindade ja/või impordi muutumisega, konsulteeritakse lepinguosalise nõudmisel sobiva lahenduse leidmiseks niipea kui võimalik käesoleva kokkuleppe artikli 6 alusel moodustatud komitees. Sellega seoses lepivad lepinguosalised kokku, et vahetavad korrapäraselt informatsiooni hindade ja muu asjakohase teabe kohta kohapeal toodetavate ja imporditavate juustude turul. |
| --- | --- |

5.

Kui ükskõik kumma lepinguosalise turul tekivad takistused seoses hindade ja/või impordi muutumisega, konsulteeritakse lepinguosalise nõudmisel sobiva lahenduse leidmiseks niipea kui võimalik käesoleva kokkuleppe artikli 6 alusel moodustatud komitees. Sellega seoses lepivad lepinguosalised kokku, et vahetavad korrapäraselt informatsiooni hindade ja muu asjakohase teabe kohta kohapeal toodetavate ja imporditavate juustude turul.

---

(1)  Põhisummad, millele tugines ekspordisubsiidiumite kaotamine, arvutati lepinguosaliste ühise kokkuleppe alusel kokkuleppe jõustumise hetkel tõenäoliselt kehtiva institutsionaalse piimahinna erinevuse põhjal, millele on liidetud lisasumma juustuks töödeldava piima eest, mis on arvestatud kõnealuste juustude valmistamiseks vajaliku piimakoguse põhjal, ning millest on maha arvestatud (v.a kvoodi alla kuuluvate juustude puhul) ühenduse poolt kohaldatav tollimaksuvähendus.”

1

---

MÄÄRUSED

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 65/2011,

27. jaanuar 2011,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) (1) antavate maaelu arengu toetuste kohta, eriti selle artikli 51 lõiget 4, artikli 74 lõiget 4 ja artiklit 91,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (2) tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määrustes (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 73/2009 ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2008 ette nähtud nõuetele vastavuse rakendamise üksikasjalikud reeglid) (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (2) tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määrustes (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 73/2009 ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ning nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2008 ette nähtud nõuetele vastavuse rakendamise üksikasjalikud reeglid) (3).

| (2) | Komisjoni 7. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) (4), on mitmeid ristviiteid haldus- ja kontrollieeskirjadele, mis on sätestatud kehtetuks tunnistatud määruses (EÜ) nr 796/2004. Tuleks arvesse võtta muudatusi, mis on kõnealustesse haldus- ja kontrollieeskirjadesse tehtud määrusega (EÜ) nr 1122/2009, järgides samal ajal määrusega (EÜ) nr 1975/2006 kehtestatud põhimõtteid. Lisaks tuleks ühtsuse, selguse ja lihtsuse tagamiseks muuta määruse (EÜ) nr 1975/2006 teatavaid sätteid, et viiteid määrusele (EÜ) nr 1122/2009 ei oleks liiga palju. Seetõttu on asjakohane määrus (EÜ) nr 1975/2006 kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) (4), on mitmeid ristviiteid haldus- ja kontrollieeskirjadele, mis on sätestatud kehtetuks tunnistatud määruses (EÜ) nr 796/2004. Tuleks arvesse võtta muudatusi, mis on kõnealustesse haldus- ja kontrollieeskirjadesse tehtud määrusega (EÜ) nr 1122/2009, järgides samal ajal määrusega (EÜ) nr 1975/2006 kehtestatud põhimõtteid. Lisaks tuleks ühtsuse, selguse ja lihtsuse tagamiseks muuta määruse (EÜ) nr 1975/2006 teatavaid sätteid, et viiteid määrusele (EÜ) nr 1122/2009 ei oleks liiga palju. Seetõttu on asjakohane määrus (EÜ) nr 1975/2006 kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (3) | Liikmesriigid peaksid kehtestama kontrollisüsteemi, millega tagatakse, et kõik vajalikud kontrollid viiakse läbi nii, et see võimaldab tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist. Kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kontrollitavad vastavalt kindlakstehtavate näitajate kogumile. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid kehtestama kontrollisüsteemi, millega tagatakse, et kõik vajalikud kontrollid viiakse läbi nii, et see võimaldab tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist. Kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kontrollitavad vastavalt kindlakstehtavate näitajate kogumile.

| (4) | Kogemused näitavad, et nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (5) II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (edaspidi „ühtne süsteem”) on osutunud mõjusaks ja tõhusaks vahendiks otsetoetuskavade rakendamisel. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos 2. telje alla kuuluvaid pindala ja loomadega seotud meetmeid käsitlevates haldus- ja kontrollieeskirjades, samuti selliste meetmetega seotud sätetes, mis käsitlevad vähendamisi ja väljaarvamisi valeandmete esitamise korral, järgida põhimõtteid, mis on kehtestatud ühtse süsteemiga ning eriti määrusega (EÜ) nr 1122/2009. |
| --- | --- |

(4)

Kogemused näitavad, et nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (5) II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (edaspidi „ühtne süsteem”) on osutunud mõjusaks ja tõhusaks vahendiks otsetoetuskavade rakendamisel. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos 2. telje alla kuuluvaid pindala ja loomadega seotud meetmeid käsitlevates haldus- ja kontrollieeskirjades, samuti selliste meetmetega seotud sätetes, mis käsitlevad vähendamisi ja väljaarvamisi valeandmete esitamise korral, järgida põhimõtteid, mis on kehtestatud ühtse süsteemiga ning eriti määrusega (EÜ) nr 1122/2009.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos sätestatud teatavate toetusmeetmete puhul, mis kuuluvad 2. telje alla, ning 4. jaos sätestatud samaväärsete toetuste puhul, mis kuuluvad 4. telje alla, tuleb haldus- ja kontrollieeskirju kohandada nii, et need vastaksid kõnealuste kavade eripärale. Sama kehtib ka sama peatüki 1. jaos 1. telje all esitatud toetusmeetmete ning 3. jaos 3. telje all esitatud toetusmeetmete ning 4. telje samaväärsete toetusmeetmete suhtes. Seetõttu tuleb nende toetusmeetmete suhtes kehtestada erisätted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos sätestatud teatavate toetusmeetmete puhul, mis kuuluvad 2. telje alla, ning 4. jaos sätestatud samaväärsete toetuste puhul, mis kuuluvad 4. telje alla, tuleb haldus- ja kontrollieeskirju kohandada nii, et need vastaksid kõnealuste kavade eripärale. Sama kehtib ka sama peatüki 1. jaos 1. telje all esitatud toetusmeetmete ning 3. jaos 3. telje all esitatud toetusmeetmete ning 4. telje samaväärsete toetusmeetmete suhtes. Seetõttu tuleb nende toetusmeetmete suhtes kehtestada erisätted.

| (6) | Et tagada kõigi riigiasutuste suutlikkus korraldada ühtne tõhus kontroll kõikide pindalade üle, mille eest taotletakse makset 2. telje alusel ja määrusega (EÜ) nr 1122/2009 ettenähtud pindalatoetuskavade alusel, tuleb 2. telje kohaste pindalapõhiste meetmetega seotud maksenõuded esitada samaks tähtajaks, kui kõnealuse määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud ühtne taotlus. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada kõigi riigiasutuste suutlikkus korraldada ühtne tõhus kontroll kõikide pindalade üle, mille eest taotletakse makset 2. telje alusel ja määrusega (EÜ) nr 1122/2009 ettenähtud pindalatoetuskavade alusel, tuleb 2. telje kohaste pindalapõhiste meetmetega seotud maksenõuded esitada samaks tähtajaks, kui kõnealuse määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud ühtne taotlus.

| (7) | Kontrolli hoiatava mõju tagamiseks ei tohiks üldjuhul väljamakseid teha enne, kui abikõlblikkuse kontrollid on lõpetatud. Siiski on asjakohane lubada väljamakseid teatud tasemeni pärast halduskontrollide lõpetamist. Selle taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta enammaksmise ohtu. |
| --- | --- |

(7)

Kontrolli hoiatava mõju tagamiseks ei tohiks üldjuhul väljamakseid teha enne, kui abikõlblikkuse kontrollid on lõpetatud. Siiski on asjakohane lubada väljamakseid teatud tasemeni pärast halduskontrollide lõpetamist. Selle taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta enammaksmise ohtu.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud kontrollieeskirjades tuleb arvesse võtta 2. telje alla kuuluvate asjakohaste meetmete eripära. Seepärast tuleks selguse huvides kehtestada erieeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud kontrollieeskirjades tuleb arvesse võtta 2. telje alla kuuluvate asjakohaste meetmete eripära. Seepärast tuleks selguse huvides kehtestada erieeskirjad.

| (9) | Liikmesriigid võivad abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks kasutada teistelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali. Nad peaksid siiski veenduma, et vastava talituse, asutuse või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid võivad abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks kasutada teistelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali. Nad peaksid siiski veenduma, et vastava talituse, asutuse või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.

| (10) | Kogemused on näidanud, et teatavaid sätteid on vaja selgitada, eelkõige selliseid, mis on seotud hektarite ja loomade arvu kindlaksmääramise ning vähendamiste, väljaarvamiste ja tagasinõudmistega. |
| --- | --- |

(10)

Kogemused on näidanud, et teatavaid sätteid on vaja selgitada, eelkõige selliseid, mis on seotud hektarite ja loomade arvu kindlaksmääramise ning vähendamiste, väljaarvamiste ja tagasinõudmistega.

| (11) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 50a on kõnealuses määruses sätestatud teatavate meetmete alusel antavate toetuste puhul tingimuseks määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavuse järgimine. Seetõttu on asjakohane ühtlustada nõuetele vastavuse süsteemi reguleerivad eeskirjad määrustes (EÜ) nr 73/2009 ja (EÜ) nr 1122/2009 sisalduvate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 50a on kõnealuses määruses sätestatud teatavate meetmete alusel antavate toetuste puhul tingimuseks määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavuse järgimine. Seetõttu on asjakohane ühtlustada nõuetele vastavuse süsteemi reguleerivad eeskirjad määrustes (EÜ) nr 73/2009 ja (EÜ) nr 1122/2009 sisalduvate eeskirjadega.

| (12) | Kogemused on näidanud, et teatavate eritoetusmeetmete suhtes on vaja kohaldada erilisi kontrollisätteid. |
| --- | --- |

(12)

Kogemused on näidanud, et teatavate eritoetusmeetmete suhtes on vaja kohaldada erilisi kontrollisätteid.

| (13) | Selleks et kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1, tuleks investeerimistoimingute suhtes teostada järelkontrolle. Selliste kontrollide alus ja sisu tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1, tuleks investeerimistoimingute suhtes teostada järelkontrolle. Selliste kontrollide alus ja sisu tuleks kindlaks määrata.

| (14) | Selleks et võimaldada komisjonil täita oma kohustusi seoses meetmete haldamisega, peavad liikmesriigid komisjonile aru andma tehtud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et võimaldada komisjonil täita oma kohustusi seoses meetmete haldamisega, peavad liikmesriigid komisjonile aru andma tehtud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta.

| (15) | Tuleks kehtestada teatavad üldised kontrollipõhimõtted, mis hõlmavad ka komisjoni kontrolliõigust. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks kehtestada teatavad üldised kontrollipõhimõtted, mis hõlmavad ka komisjoni kontrolliõigust.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (6) artiklis 6 osutatud makseasutustel on piisavalt teavet teiste talituste või organite tehtud kontrollide kohta selleks, et täita oma kohustusi nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (6) artiklis 6 osutatud makseasutustel on piisavalt teavet teiste talituste või organite tehtud kontrollide kohta selleks, et täita oma kohustusi nimetatud määruse alusel.

| (17) | Selleks et vältida raamatupidamisprobleeme, mis võiksid tekkida, kui 2011. aastal tuleks kohaldada erinevat kontrollimenetlust, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et vältida raamatupidamisprobleeme, mis võiksid tekkida, kui 2011. aastal tuleks kohaldada erinevat kontrollimenetlust, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2011.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   OSA

REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse kontrollimenetluse ja nõuetele vastavuse süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt kehtestatud kaasfinantseeritavate maaelu arengu toetusmeetmete suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „toetusetaotlus”– taotlus toetuse saamiseks või määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohase abikavaga liitumiseks;

b)   „maksenõue”– toetusesaaja poolt riigiasutusele väljamaksmiseks esitatud taotlus;

c)   „muu deklaratsioon”– mis tahes muu kui punktides a ja b osutatud dokument või deklaratsioon, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama või säilitama, et täita teatavate maaelu arengu meetmete erinõudeid.

Artikkel 3

Toetusetaotlused, maksenõuded ja muud deklaratsioonid

1.   Liikmesriigid kehtestavad toetusetaotluste esitamise asjakohase korra.

2.   Mitmeaastaste kohustustega meetmete puhul esitab toetusesaaja iga-aastase maksenõude.

Liikmesriigid võivad aga iga-aastastest füüsilistest maksenõuetest loobuda, kui nad võtavad kasutusele tõhusa alternatiivse korra vastavalt vajadusele kas artikliga 11 või 24 ettenähtud halduskontrollide teostamiseks.

3.   Toetusetaotluse, maksenõude või muu deklaratsiooni võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta. Pädev asutus registreerib tagasivõtmist nõudva dokumendi.

Kui pädev asutus on toetusesaajale juba teatanud esimeses lõigus osutatud dokumentides avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll, ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on eeskirjade eiramisega seotud osade tagasivõtmine siiski keelatud.

Esimeses lõigus osutatud tagasivõtmised asetavad toetusesaajad sellisesse olukorda, kus nad olid enne dokumentide või nende osade esitamist.

4.   Toetusetaotlusi, maksenõudeid ja muid deklaratsioone võib igal ajal pärast nende esitamist korrigeerida, kui pädev asutus on kindlaks teinud ilmsed vead.

Artikkel 4

Kontrollimise üldpõhimõtted

1.   Liikmesriigid kehtestavad kontrollisüsteemi, millega tagatakse kõigi selliste kontrollide teostamine, mis võimaldab tõhusalt kontrollida toetuse andmise tingimuste täitmist.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik Euroopa Liidu või riiklike õigusaktidega või maaelu arenguprogrammidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on kontrollitavad vastavalt liikmesriikide poolt kehtestatavatele kindlakstehtavate näitajate kogumile.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõikide toetusesaaja esitatud toetusetaotluste, maksenõuete ja muude deklaratsioonide suhtes kohaldatakse sama identifitseerimissüsteemi. Kõnealune identifitseerimine peab ühilduma iga põllumajandustootja isikuandmete registreerimise ühtse süsteemiga, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 15 lõike 1 punktis f.

4.   Vajaduse korral tehakse käesoleva määruse artiklites 12, 20 ja 25 sätestatud kohapealsed kontrollid ning teised Euroopa Liidu eeskirjades sätestatud põllumajandustoetusi käsitlevad kontrollid samaaegselt.

5.   Artiklite 11, 12, 24 ja 25 kohaste kontrollide tulemusi hinnatakse, et teha kindlaks, kas ilmnenud probleemid võiksid üldiselt kujutada endast ohtu teistele samalaadsetele tegevustele, toetusesaajatele või muudele asutustele. Hindamise abil selgitatakse välja ka selliste olukordade põhjused ja edasise uurimise vajalikkus ning määratakse kindlaks asjakohased parandus- ja ennetusmeetmed.

6.   Toetusetaotlused, maksenõuded ja muud deklaratsioonid lükatakse tagasi, kui toetusesaajad või nende esindajad takistavad kontrolli tegemist. Kõnealuse tegevuse eest juba makstud summad nõutakse tagasi, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

7.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 20 lõike 4 kohaldamist ning tingimusel, et kontrolli eesmärki ei kahjustata, võib kohapealsest kontrollist ette teatada. Etteteatamisaeg peab olema võimalikult lühike ning ei või mingil juhul olla pikem kui 14 päeva. Loomadega seotud meetmete puhul peab kohapealsetest kontrollidest etteteatamine piirduma 48 tunniga, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtumid.

8.   Olenemata üksikute toetuskavade mis tahes erisätetest, ei maksta toetusi toetusesaajatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on tekitanud sellise toetuse saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult, saamaks kasu kõnealuse toetuskava eesmärkide vastaselt.

9.   Käesoleva määruse raames tehtud vähendamised või väljaarvamised ei piira liidu või siseriikliku õiguse sätete alusel määratud muude sanktsioonide kohaldamist.

Artikkel 5

Alusetult makstud summade tagasinõudmine

1.   Alusetult tehtud makse korral peab toetusesaaja kõnealuse summa koos lõike 2 kohaselt arvutatud intressiga tagasi maksma.

2.   Intress arvutatakse ajavahemiku alusel, mis jääb toetusesaajale tagasimaksekohustusest teatamise ja tagasimakstava summa tegeliku tagasimakse või mahaarvamise vahele.

Kohaldatav intressimäär arvutatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ning see ei tohi olla madalam kui intressimäär, mida kohaldatakse alusetult makstud summade tagastamisel siseriiklike sätete alusel.

3.   Lõikes 1 osutatud tagasimaksekohustust ei kohaldata, kui makse on tehtud pädeva asutuse või mõne teise asutuse vea tõttu ning toetusesaajal ei olnud tõenäoliselt võimalik seda avastada.

Kui viga on seotud faktiliste andmetega, mida kasutatakse asjaomase makse väljaarvutamisel, siis kehtib esimene lõik ainult juhul, kui tagasimaksmisotsusest ei ole teatatud 12 kuu jooksul alates makse tegemisest.

II   OSA

HALDUS- JA KONTROLLIEESKIRJAD

I   JAOTIS

MAAELU ARENGU TOETUS TEATAVATELE 2. JA 4. TELJE ALLA KUULUVATELE MEETMETELE

I   PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 6

Rakendusala ja mõisted

1.   Käesolevat jaotist kohaldatakse:

| a) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 kohaselt antava toetuse suhtes; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 kohaselt antava toetuse suhtes;

| b) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti a kohaselt antava toetuse suhtes, mis on ette nähtud 2. teljes kindlaksmääratud meetmetega seotud tegevuste jaoks. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti a kohaselt antava toetuse suhtes, mis on ette nähtud 2. teljes kindlaksmääratud meetmetega seotud tegevuste jaoks.

Siiski ei kohaldata käesolevat jaotist määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis vi ja punkti b alapunktides vi ja vii ning artikli 39 lõikes 5 osutatud meetmete suhtes, samuti kõnealuse määruse artikli 36 punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud meetmete suhtes siis, kui tegemist on rajamiskuludega.

2.   Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „pindalapõhine meede”– meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud pindalal;

b)   „loomadega seotud meede”– meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud loomade arvul;

c)   „kindlaksmääratud pindala”– käesoleva määruse artikli 11 ja artikli 15 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt identifitseeritud maalappide või maatükkide pindala, mille jaoks toetust taotletakse.

d)   „kindlaksmääratud loomad”– käesoleva määruse artikli 11 ja artikli 15 lõike 5 kohaselt identifitseeritud loomad.

Artikkel 7

Kohaldatavad eeskirjad

1.   Käesoleva jaotise puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkte 1, 10 ja 20, artikli 6 lõiget 1, artikli 10 lõiget 2, artikleid 12, 14, 16, 20, artikli 25 lõike 1 teist lõiku, artikleid 73, 74 ja 82 mutatis mutandis. Siiski võivad liikmesriigid kehtestada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v osutatud meetmete jaoks asjakohased alternatiivsed süsteemid toetuse aluseks oleva maa üheseks identifitseerimiseks.

2.   Käesoleva jaotise kohaldamisel käsitatakse määruses (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud mõistet „põllumajandustootja” tähenduses „toetusesaaja”.

Artikkel 8

Maksenõuded

1.   Kõigi kohustuste puhul, mis algavad, ja lepingute puhul, mis jõustuvad pärast 1. jaanuari 2007, esitatakse pindalapõhiste meetmete maksenõuded määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikega 2 ettenähtud tähtaegadeks. Liikmesriigid võivad siiski otsustada kohaldada kõnealuseid sätteid alates 2008. nõudeaastast.

2.   Kui liikmesriik kohaldab käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 teise lõigu sätteid, siis loetakse maksenõue esitatuks määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tähtaegade kohaselt.

3.   Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikleid 22 ja 23 kohaldatakse käesolevas jaotises käsitletud maksenõuete suhtes mutatis mutandis. Lisaks nimetatud määruse artikli 12 lõike 1 punktis d osutatud teabele peab maksenõue sisaldama ka nimetatud sättes osutatud teavet mittepõllumajandusliku maa kohta, mille jaoks toetust taotletakse.

Artikkel 9

Maksed

1.   Väljamakseid ei tehta ühegi käesoleva jaotise reguleerimisalasse jääva meetme või tegevuste kogumi eest enne, kui on lõpetatud II peatüki I jaos osutatud meetme või tegevuste kogumi abikõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine.

Liikmesriigid võivad siiski otsustada, võttes seejuures arvesse enammaksmise ohtu, maksta kuni 75 % toetusest välja pärast artikliga 11 ettenähtud halduskontrollide lõpetamist. Väljamakse protsent on kõikide meetme või tegevuste kogumi raames toetuse saajate puhul ühesugune.

2.   II peatüki II jaos ettenähtud nõuetele vastavuse kontrollimise puhul, kui nimetatud kontrolle ei ole võimalik lõpetada enne väljamakse sooritamist, nõutakse alusetult teostatud väljamaksed tagasi vastavalt artiklile 5.

II   PEATÜKK

Kontroll, vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 10

Üldpõhimõtted

1.   Liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi „ühtne süsteem”).

2.   Abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimine hõlmab nii haldus- kui ka kohapealset kontrolli.

3.   Nõuetele vastavust kontrollitakse kohapealsete kontrollide ja vajaduse korral halduskontrollide abil.

4.   Kui maaelu arengu programmis ei ole ette nähtud teisiti, ei tohi maatükke, mille eest antakse toetust, kohustuste kehtivusaja jooksul vahetada.

I   jagu

Vastavus abikõlblikkuse kriteeriumidele, kohustused ja seotud kohustused

I   alajagu

Kontroll

Artikkel 11

Halduskontrollid

1.   Kõikide toetusetaotluste, maksenõuete ning muude deklaratsioonide suhtes, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama, teostatakse halduskontroll, mis hõlmab kõiki võimalikke ja asjakohaseid elemente, mida on võimalik haldusmeetmetega kontrollida. Menetlusega tuleb tagada tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.

2.   Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas ühtse süsteemi andmetega. Nimetatud ristkontrolle kohaldatakse vähemalt toetusmeetmega hõlmatud maa-alade ja karja suhtes, et vältida toetuste põhjendamatut maksmist.

3.   Kontrollitakse pikaajaliste kohustuste täitmist.

4.   Kui ristkontrollide kaudu on avastatud märke rikkumistest, rakendatakse muid asjakohaseid haldusmenetlusi ja vajaduse korral kohapealset kontrolli.

5.   Vajaduse korral võetakse abikõlblikkuse halduskontrolli teostamisel arvesse teiste põllumajandustoetuste kontrollimisega seotud talituste, asutuste või organisatsioonide poolt tehtud kontrollide tulemusi.

Artikkel 12

Kohapealsed kontrollid

1.   Igal kalendriaastal esitatud maksenõuete kohapealsete kontrollide koguarv peab hõlmama vähemalt 5 % kõikidest käesoleva jaotise reguleerimisalasse kuuluvatest toetusesaajatest. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis iv sätestatud meetme puhul tuleb 5 % nõue täita siiski meetme tasandil.

Pärast halduskontrolli abikõlbmatuks tunnistatud taotlejaid ei või arvata selliste toetusesaajate miinimumarvu hulka, keda on kontrollitud esimese lõigu kohaselt.

2.   Kui kohapealsete kontrollidega tuvastatakse olulisi eeskirjade eiramisi teatava meetme või piirkonna või selle osa raames, suurendab pädev asutus asjakohasel viisil kohapealsete kontrollide arvu jooksval aastal, samuti suurendatakse asjakohasel viisil järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate toetusesaajate protsenti.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaste kohapealsete kontrollide teostamiseks valitakse kontrollvalimid vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 31. Kõnealuses artiklis osutatud riskianalüüsi tulemusena võivad liikmesriigid valida toetusesaajate erimeetmed kohapealsete kontrollide jaoks.

4.   Liikmesriigid võivad mitmeaastaste meetmete puhul, mis hõlmavad viit aastat ületavaid väljamakseid, otsustada pärast viiendat väljamakseaastat kontrollida vähemalt 2,5 % kõnealustest toetusesaajatest.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt kontrollitud toetusesaajaid ei võeta arvesse lõike 1 esimese lõigu kohaldamisel.

Artikkel 13

Kontrolliaruanne

Käesoleva alajao alusel läbi viidud kohapealse kontrolli kohta koostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 32 kontrolliaruanne.

Artikkel 14

Kohapealseid kontrolle käsitlevad üldpõhimõtted

1.   Kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengu meetme erinevate kohustuste riskianalüüsile.

2.   Käesoleva määruse artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrollimiseks valitud meetmete kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.

Artikkel 15

Kohapealsete kontrollide osad ja pindala kindlaksmääramine

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks kriteeriumid ja kontrollimeetodid, mis võimaldavad toetusesaaja erinevate maksekohustuste ja kohustuste kontrollimist komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 (7) artikli 48 lõike 1 nõuete täitmiseks.

2.   Kui liikmesriigid on ette näinud, et teatavaid kohapealse kontrolli osasid võib läbi viia valimipõhiselt, peab selle valimi puhul olema tagatud usaldusväärne ja esinduslik kontrollitase. Liikmesriigid kehtestavad valimi valikukriteeriumid. Kui selle valimi kontrollimisel avastatakse eeskirjade eiramisi, laiendatakse valimi ulatust ja mahtu asjakohasel viisil.

3.   Pindalapõhiste meetmete suhtes kohaldatavad kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki põllumajanduslikke maatükke ning mittepõllumajanduslikku maad, mille jaoks toetust on taotletud.

4.   Sellest olenemata võib kohapealse kontrolli käigus pindalade suuruse kindlaksmääramisel kasutatavat valimit piirata kuni 50 %ni pindaladest, tingimusel et kõnealune valim tagab usaldusväärse ja esindusliku kontrollitaseme kontrollitud maa-ala ja taotletud toetuse osas. Kui selle valimi kontrollimisel avastatakse eeskirjade eiramisi, laiendatakse valimi ulatust ja mahtu asjakohasel viisil.

5.   Pindalad määratakse kindlaks ja kaugseiret tehakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 34 lõigetele 1–5 ja artiklile 35.

Siiski võivad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v sätestatud meetmete puhul määrata kindlaks asjakohased hälbed, mis ühelgi juhul ei tohi olla suuremad kui määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 34 lõikes 1 sätestatud hälbed kahekordselt.

6.   Loomadega seotud meetmete kontrollimise suhtes teostatakse kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklile 42.

II   alajagu

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 16

Pindala suurusega seotud vähendamised ja väljaarvamised

1.   Kui toetusesaaja ei deklareeri jooksvaks aastaks kõiki põllumajandusmaid ning kui erinevus ühelt poolt maksenõudes deklareeritud kogu põllumajandusmaa ning teiselt poolt deklareeritud pindala ja deklareerimata põldude kogupindala vahel on rohkem kui 3 % deklareeritud pindalast, siis vähendatakse sellele toetusesaajale kõnealuseks aastaks pindalapõhise meetmete alusel makstava toetuse kogusummat kuni 3 % võrra olenevalt deklareerimata jätmise raskusastmest.

Esimest lõiku ei kohaldata sel juhul, kui asjaomased põllumajandusmaad on deklareeritud pädevatele asutustele seoses:

| a) | määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 15 osutatud ühtse süsteemiga, või |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 15 osutatud ühtse süsteemiga, või

| b) | muude haldus- ja kontrollisüsteemidega, mis tagavad vastavuse ühtse süsteemiga vastavalt kõnealuse määruse artiklile 26. |
| --- | --- |

b)

muude haldus- ja kontrollisüsteemidega, mis tagavad vastavuse ühtse süsteemiga vastavalt kõnealuse määruse artiklile 26.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse toetusesaaja poolt deklareeritud pindalad, mis saavad teatava pindalapõhise meetme alusel toetust sama toetusmäära alusel, üheks põllukultuurirühmaks. Vähenevate toetussummade kasutamisel võetakse arvesse kõnealuste summade keskmise väärtuse ja vastavate deklareeritud pindalade suhe.

3.   Kui selgub, et põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala on suurem kui maksenõudes deklareeritud pindala, lähtutakse toetuse arvutamisel deklareeritud pindalast.

Kui maksenõudes deklareeritud pindala on suurem kui selle põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala, võetakse toetuse arvutamise aluseks põllukultuurirühma kindlaksmääratud pindala.

Kindlaksmääratud pindala ja deklareeritud pindala loetakse siiski võrdseiks, kui kindlaksmääratud kogupindala ja toetusmeetme maksenõudes deklareeritud kogupindala erinevus on kuni 0,1 hektarit. Selles arvutuses võetakse arvesse üksnes põllukultuurirühma tasandil üledeklareeritud pindala.

Kolmandas lõigus osutatud sätteid ei kohaldata, kui kõnealune erinevus on rohkem kui 20 % abitaotlusega hõlmatud deklareeritud kogupindalast.

Kui abikõlbliku pindala suhtes on kehtestatud maksimaalne piirang või piirmäär, vähendatakse maksenõudes deklareeritud hektarite arvu kehtestatud piirangu või piirmäärani.

4.   Kui sama pindala on rohkem kui ühe pindalapõhise meetme kohase maksenõude aluseks, arvestatakse seda pindala eraldi iga sellise toetusmeetme puhul.

5.   Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toetus kindlaksmääratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne leitud erinevus, kui see erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaksmääratud pindalast.

Asjaomasele põllukultuurirühmale ei anta toetust, kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast.

Kui erinevus on üle 50 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma selles ulatuses, mis vastab maksenõudes deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala erinevusele.

6.   Kui maksenõudes deklareeritud pindala ja lõike 3 teises lõigus osutatud kindlaksmääratud pindala erinevused tulenevad tahtlikust üledeklareerimisest, siis juhul, kui erinevus on suurem kui 0,5 % kindlaksmääratud pindalast või rohkem kui üks hektar, ei anta asjaomase pindalapõhise meetme raames kõnealuseks kalendriaastaks toetust, millele toetusesaajal olnuks õigus osutatud lõigu alusel.

Kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma selles ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala erinevusele.

7.   Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest seoses käesoleva artikli lõike 5 kolmanda lõigu ja lõike 6 teise lõigu sätetega, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (8) artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.

Artikkel 17

Loomade arvuga seotud vähendamised ja väljaarvamised

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse veiseid, lambaid ja kitsi eraldi.

Muude kui esimeses lõigus osutatud loomade puhul määrab liikmesriik kindlaks asjakohase vähendamiste ja väljaarvamiste süsteemi.

2.   Kui kohaldatakse individuaalset piirmäära või ülemmäära, tuleb maksenõudes deklareeritud loomade arvu vähendada asjaomase toetusesaaja puhul määratud piirmäära või ülemmäärani.

Toetust ei tohi mingil juhul maksta suurema arvu loomade eest, kui maksenõudes on deklareeritud.

Kui maksenõudes deklareeritud loomade arv ületab haldus- või kohapealsete kontrollide tulemusel kindlaksmääratud loomade arvu, arvutatakse toetus kindlaksmääratud loomade arvu põhjal.

3.   Kahest kõrvamärgist ühe kõrvamärgi kaotanud veist loetakse kindlaksmääratud veiseks, tingimusel et ta on selgelt ja individuaalselt identifitseeritav veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi muude elementide abil.

Kui avastatud eeskirjade eiramised on seotud valede kannetega veiste registris või loomapassides, loetakse asjaomane veis kindlaksmääramata loomaks üksnes siis, kui selliseid vigu avastatakse vähemalt kahe kontrolli käigus 24 kuu jooksul. Kõikidel muudel juhtudel loetakse asjaomane loom kindlaksmääramata loomaks pärast esimest vea avastamist.

Käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 sätteid kohaldatakse veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi kannete või teadete suhtes.

4.   Lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse toetuse kogusummat, mida toetusesaajal olnuks õigus meetme raames saada, lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra, kui eeskirjade eiramisi ei leita rohkem kui kolme looma puhul.

5.   Kui eeskirjade eiramisi avastatakse rohkem kui kolme looma puhul, vähendatakse toetuse kogusummat, mida toetusesaajal olnuks õigus saada:

| a) | lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra, kui see ei ületa 10 %; |
| --- | --- |

a)

lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra, kui see ei ületa 10 %;

| b) | lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra kahekordselt, kui see ületab 10 %, kuid pole suurem kui 20 %. |
| --- | --- |

b)

lõike 6 kohaselt määratava protsendi võrra kahekordselt, kui see ületab 10 %, kuid pole suurem kui 20 %.

Kui kõnealune protsendimäär on suurem kui 20 %, siis asjaomasele meetmele toetust ei anta.

Kui protsendimäär on suurem kui 50 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma sellise summa ulatuses, mis vastab deklareeritud loomade arvu ja kooskõlas lõike 2 kolmanda lõiguga kindlaksmääratud loomade arvu erinevusele. Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.

6.   Lõigetes 4 ja 5 osutatud protsentide määramiseks jagatakse loomade arv, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramisi, kindlaksmääratud loomade arvuga.

Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teise lõigu kohaldamisel loetakse potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, keda ei ole veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemis õigesti identifitseeritud või registreeritud, loomadeks, kelle puhul on avastatud eeskirjade eiramisi.

7.   Kui deklareeritud loomade ja lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt kindlaksmääratud loomade arvu vahe tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest, siis asjaomasele meetmele toetust ei anta.

Kui lõike 6 kohaselt määratav protsent on suurem kui 20 %, jäetakse toetusesaaja toetusest ilma sellise summa ulatuses, mis vastab deklareeritud loomade arvu ja kooskõlas lõike 2 kolmanda lõiguga kindlaksmääratud loomade arvu erinevusele. Summad, mis tulenevad toetusesaajate hulgast väljaarvamisest, tasaarveldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 5b kohaselt. Kui seda summat ei ole vastavalt kõnealusele artiklile võimalik täielikult tasaarvestada kolme kalendriaasta jooksul pärast seda kalendriaastat, mil rikkumine avastati, siis tasumata jääk kustutatakse.

Artikkel 18

Vähendamised ja väljaarvamised juhul, kui ei täideta abikõlblikkuse kriteeriume, maksekohustusi ja seotud kohustusi

1.   Taotletud toetust vähendatakse või selle maksmisest keeldutakse, kui ei täideta järgmisi kohustusi või kriteeriume:

| a) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktides iv ja v ning punkti b alapunktis v osutatud meetmete puhul vastavad kohustuslikud nõuded, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuded, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 1 osutatud muud asjakohased kohustuslikud nõuded ning sellistest nõuetest kaugemale ulatuvad nõuded; või |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktides iv ja v ning punkti b alapunktis v osutatud meetmete puhul vastavad kohustuslikud nõuded, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuded, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 1 osutatud muud asjakohased kohustuslikud nõuded ning sellistest nõuetest kaugemale ulatuvad nõuded; või

| b) | muud kui deklareeritud pindala suuruse või loomade arvuga seotud abikõlblikkuse kriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

muud kui deklareeritud pindala suuruse või loomade arvuga seotud abikõlblikkuse kriteeriumid.

Mitmeaastaste kohustuste puhul kohaldatakse toetuse vähendamisi, väljaarvamisi ja tagasinõudmisi ka nende summade suhtes, mis on kõnealuse kohustusega seoses juba makstud eelnevatel aastatel.

2.   Liikmesriik nõuab toetuse tagasi ja/või keeldub toetuse andmisest või määrab kindlaks toetuse vähendamise summa eelkõige kindlakstehtud kohustuste täitmata jätmise tõsiduse, ulatuse ja püsivuse põhjal.

Täitmata jätmise tõsidus sõltub eelkõige selle tagajärgede olulisusest, võttes arvesse nende kriteeriumide taotletavat eesmärki, mida ei ole järgitud.

Täitmata jätmise ulatus sõltub eelkõige selle mõjust kogu tegevusele.

Kas täitmata jätmise laad on püsiv, sõltub eelkõige selle mõju ajalisest ulatusest või sellest, kas seda mõju on võimalik mõistlike vahenditega lõpetada.

3.   Kui täitmata jätmine tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest, arvatakse toetusesaaja kõnealuse meetme raames toetuse saajate hulgast välja nii sel kalendriaastal, mil rikkumine avastati, kui ka sellele järgneval kalendriaastal.

II   jagu

Nõuetele vastavus

I   alajagu

Kontroll

Artikkel 19

Üldeeskirjad

1.   Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 3 kohaldamist, tähendab „nõuetele vastavus” vastavust kohustuslikele majandamisnõuetele ja headele põllumajandus- ja keskkonnatingimustele, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 50a lõike 1 esimeses lõigus, ning väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuetele, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 teises lõigus.

2.   Nõuetele vastavuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 22 ning määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkte 2, 32–37, artikleid 8, 47, 48, 49, artiklit 50, v.a lõike 1 esimene lõik, artikli 51 lõikeid 1, 2 ja 3, artikleid 52, 53, 54, artikli 70 lõikeid 3, 4, 6 ja 7, artikleid 71 ja 72.

3.   Käesoleva määruse artiklis 21 osutatud vähendamise arvutamise eesmärgil käsitatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3 määratletud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõudeid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 5 lõikes 1 sätestatud „keskkonna” ning „rahva-, looma- ja taimetervise” valdkonna osana. Mõlemaid miinimumnõudeid käsitatakse „õigusaktina” määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 2 teise lõigu punkti 33 tähenduses.

Artikkel 20

Kohapealsed kontrollid

1.   Võttes arvesse nõudeid ja standardeid, mille eest ta vastutab, kontrollib pädev kontrolliasutus kohapeal vähemalt 1 % kõigist toetusesaajatest, kes on esitanud maksenõude määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel.

2.   Kooskõlas käesoleva määruse artikliga 1 võib kontrollitavate toetusesaajate valimid valida kas selliste toetusesaajate valimi hulgast, keda on juba käesoleva määruse artikli 12 kohaselt kontrollitud ja kelle suhtes kohaldatakse vastavaid nõudeid, või selliste toetusesaajate üldkogumi hulgast, kes esitavad maksenõuded määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel ning kes peavad vastama vastavatele nõuetele.

3.   Lõikes 2 sätestatud menetluste kombinatsiooni võib kasutada sel juhul, kui selline kombinatsioon suurendab kontrollisüsteemi tõhusust.

4.   Kui nõuetele vastavuse seisukohast oluliste õigusaktide ja nõuetega on ette nähtud, et kohapealsest kontrollist ette ei teatata, siis kehtib sama nõue ka nõuetele vastavuse kohapealse kontrollimise kohta.

II   alajagu

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 21

Vähendamised ja väljaarvamised

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse rikkumise kindlakstegemisel käesoleva määruse artikli 19 lõikes 2 osutatud vähendamisi ja väljaarvamisi määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v kohase toetuse kogusumma suhtes, mis on antud või antakse asjaomasele toetusesaajale maksenõuete alusel, mis ta on esitanud või esitab sel kalendriaastal, mil rikkumine avastati.

III   jagu

Vähendamiste järjekord

Artikkel 22

Vähendamiste järjekord

Kui kohaldatakse mitut vähendamist, siis tehakse seda niisuguses järjekorras:

| — | kõigepealt käesoleva määruse artikli 16 lõigetega 5 ja 6 ning artikli 17 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud vähendamised, |
| --- | --- |

—

kõigepealt käesoleva määruse artikli 16 lõigetega 5 ja 6 ning artikli 17 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud vähendamised,

| — | seejärel käesoleva määruse artikliga 18 ettenähtud vähendamised, |
| --- | --- |

—

seejärel käesoleva määruse artikliga 18 ettenähtud vähendamised,

| — | seejärel määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikliga 23 ettenähtud vähendamised seoses hilinenud esitamisega, |
| --- | --- |

—

seejärel määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikliga 23 ettenähtud vähendamised seoses hilinenud esitamisega,

| — | siis käesoleva määruse artikli 16 lõikega 1 ettenähtud vähendamised, |
| --- | --- |

—

siis käesoleva määruse artikli 16 lõikega 1 ettenähtud vähendamised,

| — | seejärel käesoleva määruse artikliga 21 ettenähtud vähendamised, |
| --- | --- |

—

seejärel käesoleva määruse artikliga 21 ettenähtud vähendamised,

| — | lõpuks käesoleva määruse artikli 16 lõikega 7 ja artikli 17 lõikega 7 ettenähtud vähendamised. |
| --- | --- |

—

lõpuks käesoleva määruse artikli 16 lõikega 7 ja artikli 17 lõikega 7 ettenähtud vähendamised.

II   JAOTIS

MAAELU ARENGU TOETUS 1. JA 3. TELJE NING TEATAVATE 2. JA 4. TELJE MEETMETE ALUSEL

I   PEATÜKK

Sissejuhatavad sätted

Artikkel 23

Reguleerimisala

Käesolevat jaotist kohaldatakse selliste määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaste kulutuste suhtes, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse I jaotisega.

II   PEATÜKK

Kontroll, vähendamised ja väljaarvamised

I   jagu

Kontroll

I   alajagu

Üldsätted

Artikkel 24

Halduskontrollid

1.   Kõikide toetusetaotluste, maksenõuete ning muude deklaratsioonide suhtes, mida toetusesaaja või kolmas isik peab esitama, teostatakse halduskontroll, mis hõlmab kõiki võimalikke ja asjakohaseid elemente, mida on võimalik haldusmeetmetega kontrollida. Menetlusega tuleb tagada tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.

2.   Toetusetaotluste halduskontrolli puhul kontrollitakse eelkõige järgmist:

| a) | toetuse saamiseks esitatud tegevuse abikõlblikkus; |
| --- | --- |

a)

toetuse saamiseks esitatud tegevuse abikõlblikkus;

| b) | vastavus maaelu arengu programmis sätestatud valikukriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

vastavus maaelu arengu programmis sätestatud valikukriteeriumidele;

| c) | toetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavus kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmiga kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele; |
| --- | --- |

c)

toetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavus kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmiga kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele;

| d) | esitatud kulutuste põhjendatus, mida hinnatakse nõuetekohase hindamissüsteemi alusel, näiteks võrdluskulude, erinevate pakkumiste võrdluse või hindamiskomitee kaudu; |
| --- | --- |

d)

esitatud kulutuste põhjendatus, mida hinnatakse nõuetekohase hindamissüsteemi alusel, näiteks võrdluskulude, erinevate pakkumiste võrdluse või hindamiskomitee kaudu;

| e) | taotleja usaldusväärsus, võttes arvesse võimalikke kaasfinantseeritud tegevusi alates 2000. aastast. |
| --- | --- |

e)

taotleja usaldusväärsus, võttes arvesse võimalikke kaasfinantseeritud tegevusi alates 2000. aastast.

3.   Maksenõuete halduskontroll hõlmab, kui see on kõnealuse nõude puhul asjakohane, eelkõige järgmist:

| a) | kaasfinantseeritavate toodete või teenuste tarnimine; |
| --- | --- |

a)

kaasfinantseeritavate toodete või teenuste tarnimine;

| b) | taotletavate kulutuste paikapidavus; |
| --- | --- |

b)

taotletavate kulutuste paikapidavus;

| c) | lõpetatud tegevuse võrdlus tegevusega, mille kohta toetusetaotlus esitati ja toetust anti. |
| --- | --- |

c)

lõpetatud tegevuse võrdlus tegevusega, mille kohta toetusetaotlus esitati ja toetust anti.

4.   Halduskontrollid, mis on seotud investeerimistoimingutega, hõlmavad vähemalt ühte kontrollkäiku toetatud tegevuse toimumiskohta või investeerimiskohta, et kontrollida investeeringu teostamist.

Liikmesriigid võivad siiski otsustada sellised kontrollkäigud tegemata jätta nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, näiteks siis, kui:

| a) | tegevus kuulub valimisse, mida kontrollitakse koha peal vastavalt artiklile 25; |
| --- | --- |

a)

tegevus kuulub valimisse, mida kontrollitakse koha peal vastavalt artiklile 25;

| b) | tegemist on väikeinvesteeringuga; |
| --- | --- |

b)

tegemist on väikeinvesteeringuga;

| c) | liikmesriik leiab, et toetuse saamise tingimuste täitmata jätmise oht on väike, või investeeringu realiseerimata jätmise oht on väike. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik leiab, et toetuse saamise tingimuste täitmata jätmise oht on väike, või investeeringu realiseerimata jätmise oht on väike.

Teises lõigus osutatud otsus ja selle põhjendus peavad olema registreeritud.

5.   Halduskontrolli hulka kuuluvad menetlused, mille eesmärk on ära hoida eeskirjavastast topeltrahastamist muude liidu või siseriiklike kavadega ning programmiperioodidega. Kui rahastatakse ka teistest allikatest, kindlustatakse kõnealuste kontrollidega, et toetussummad kokku ei ületaks maksimaalseid lubatud toetuse piirmäärasid.

6.   Toetusesaajate väljamakseid peavad tõendama arved ja maksmist tõendavad dokumendid. Kui see ei ole võimalik, tõendatakse väljamakseid samaväärse tõendusjõuga dokumentidega.

Artikkel 25

Kohapealsed kontrollid

1.   Liikmesriigid korraldavad heakskiidetud tegevuse kohapealse kontrollimise asjakohase valimi põhjal. Kõnealuseid kontrolle teostatakse, kui see on võimalik, enne tegevuse jaoks ettenähtud lõppmakse tegemist.

2.   Kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulutused moodustavad vähemalt 4 % artiklis 23 osutatud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud kulutustest, mida makseasutus maksab igal kalendriaastal. Arvesse võetakse üksnes neid kontrolle, mis on asjaomase aasta lõpuks lõpule viidud.

Kogu programmiperioodi vältel moodustavad kaetavad kulud vähemalt 5 % Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud kulutustest.

3.   Lõike 1 kohaselt kontrollitava heakskiidetud tegevuste valimi puhul pööratakse eelkõige tähelepanu järgmistele asjaoludele:

| a) | vajadus kontrollida eri liiki ja eri ulatusega tegevuste asjakohast kombinatsiooni; |
| --- | --- |

a)

vajadus kontrollida eri liiki ja eri ulatusega tegevuste asjakohast kombinatsiooni;

| b) | kõik riiklike või liidu kontrollide tulemusel kindlakstehtud ohutegurid; |
| --- | --- |

b)

kõik riiklike või liidu kontrollide tulemusel kindlakstehtud ohutegurid;

| c) | vajadus säilitada telgede ja meetmete vaheline tasakaal; |
| --- | --- |

c)

vajadus säilitada telgede ja meetmete vaheline tasakaal;

| d) | vajadus valida juhumeetodil 20–25 % kulutustest. |
| --- | --- |

d)

vajadus valida juhumeetodil 20–25 % kulutustest.

4.   Kohapealseid kontrolle teostavaid inspektoreid ei kaasata sama tegevuse halduskontrolli teostamisse.

Artikkel 26

Kohapealsete kontrollide sisu

1.   Kohapealsete kontrollide abil püüavad liikmesriigid kindlaks teha:

| a) | kas toetusesaaja esitatud maksenõuded on tõendatud raamatupidamis- või muude dokumentidega; vajaduse korral tähendab see maksenõude andmete õigsuse kontrollimist kolmandate isikute valduses olevate andmete või äridokumentide põhjal; |
| --- | --- |

a)

kas toetusesaaja esitatud maksenõuded on tõendatud raamatupidamis- või muude dokumentidega; vajaduse korral tähendab see maksenõude andmete õigsuse kontrollimist kolmandate isikute valduses olevate andmete või äridokumentide põhjal;

| b) | kas piisava hulga kululiikide puhul on asjakohaste kulude laad ja ajastus vastavuses liidu nõuete, tegevuse heakskiidetud tehniliste näitajate ja tegelikult tehtud tööde või tegelikult osutatud teenustega; |
| --- | --- |

b)

kas piisava hulga kululiikide puhul on asjakohaste kulude laad ja ajastus vastavuses liidu nõuete, tegevuse heakskiidetud tehniliste näitajate ja tegelikult tehtud tööde või tegelikult osutatud teenustega;

| c) | kas tegevust kasutatakse või kavatsetakse kasutada nii, nagu on kirjeldatud toetusetaotluses; |
| --- | --- |

c)

kas tegevust kasutatakse või kavatsetakse kasutada nii, nagu on kirjeldatud toetusetaotluses;

| d) | kas riiklikult rahastatud tegevused on ellu viidud vastavalt liidu eeskirjadele ja poliitikatele, eriti riigihanke eeskirjadele ning siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja maaelu arenguprogrammis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele standarditele. |
| --- | --- |

d)

kas riiklikult rahastatud tegevused on ellu viidud vastavalt liidu eeskirjadele ja poliitikatele, eriti riigihanke eeskirjadele ning siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja maaelu arenguprogrammis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele standarditele.

2.   Käesoleva määruse artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimiseks valitud maksenõuete kohapealsed kontrollid hõlmavad kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.

3.   Kohapealne kontroll hõlmab kontrollkäiku tegevuskohta või kui tegevus on immateriaalne, siis kontrollkäiku projekti teostaja juurde, välja arvatud erandlike olukordade puhul, mis on riigi ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja põhjendatud.

4.   Artikli 25 lõikes 2 sätestatud kontrollimäära saavutamise hindamisel võetakse arvesse üksnes selliseid kontrolle, mis vastavad kõikidele käesoleva artikli nõuetele.

Artikkel 27

Kontrolliaruanne

1.   Iga käesoleva jaotise alusel läbi viidud kohapealse kontrolli ja järelkontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis võimaldab teostatud kontrollide üksikasju läbi vaadata. Eelkõige käsitletakse aruandes järgmist:

| a) | kontrollitud meetmed ja taotlused; |
| --- | --- |

a)

kontrollitud meetmed ja taotlused;

| b) | kohalolnud isikud; |
| --- | --- |

b)

kohalolnud isikud;

| c) | kas toetusesaajat teavitati eelnevalt külastusest ja kui see oli nii, kui pikalt ette teatati; |
| --- | --- |

c)

kas toetusesaajat teavitati eelnevalt külastusest ja kui see oli nii, kui pikalt ette teatati;

| d) | kontrollide tulemused ja vajaduse korral kõik erilised tähelepanekud; |
| --- | --- |

d)

kontrollide tulemused ja vajaduse korral kõik erilised tähelepanekud;

| e) | vajaduse korral täiendavad rakendatavad kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral täiendavad rakendatavad kontrollimeetmed.

2.   Toetusesaajale antakse võimalus sellele aruandele alla kirjutada, et ta saaks tõendada oma kohalviibimist kontrolli ajal ja lisada märkusi. Kui avastatakse eeskirjade eiramisi, saab toetusesaaja kontrolliaruande koopia.

II   alajagu

Erimeetmete täiendavad kontrollisätted

Artikkel 28

Noored põllumajandustootjad

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 lõikega 1 ettenähtud meetme puhul kontrollivad liikmesriigid äriplaani järgimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 13 lõikele 3.

Artikkel 28a

Ennetähtaegselt pensionile jäämine

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 23 ettenähtud meetme puhul kontrollib liikmesriik kõnealuse määruse artikli 23 lõike 2 punktis b ja artikli 23 lõikes 3 sätestatud nõuete järgimist pärast põllumajandusettevõtte üleandmist. Liikmesriigid võivad kohapealsetest kontrollidest loobuda pärast toetuse esimest väljamakset, tingimusel et halduskontrollid, mis hõlmavad muu hulgas asjakohaseid ristkontrolle, eriti määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 16 nimetatud elektroonilistes andmebaasides sisalduva teabe suhtes, annavad vajaliku kindluse väljamaksete seaduslikkuse ja regulaarsuse kohta.

Artikkel 28b

Liikmesriikide poolt tunnustatud toidukvaliteedikavade toetus

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 32 ette nähtud meetme puhul võivad makseasutused vastavalt vajadusele kasutada muudelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Nad peavad siiski veenduma, et asjaomase talituse, organi või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.

Artikkel 28c

Elatuspõllumajandus

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 34 ettenähtud meetme puhul kontrollivad liikmesriigid äriplaaniga seotud arengut halduskontrollide ja valimipõhiste kohapealsete kontrollide kaudu vastavalt kõnealuse artikli lõikele 2.

Artikkel 28d

Tootjarühmad

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 35 ettenähtud meetme puhul tunnustavad liikmesriigid tootjarühma pärast seda, kui on kontrollitud rühma vastavus kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja riiklikele eeskirjadele. Pärast tunnustamist kontrollitakse vähemalt üks kord viieaastase perioodi jooksul, kas vastavus tunnustuskriteeriumidele kestab.

Artikkel 28e

Ümberkorraldatavad põllumajandusettevõtted

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 35a ettenähtud meetme puhul hindavad liikmesriigid halduskontrollide ja valimipõhiste kohapealsete kontrollide kaudu äriplaaniga seotud arengut vastavalt kõnealuse artikli lõikele 2.

Artikkel 28f

Leader

1.   Liikmesriigid rakendavad kohalike tegevusrühmade järelevalveks asjakohase süsteemi.

2.   Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktide a ja b alusel tehtud kulutuste puhul võivad liikmesriigid ametliku aktiga delegeerida käesoleva määruse artiklis 24 osutatud halduskontrollide teostamise kohalikele tegevusrühmadele. Siiski peavad liikmesriigid sel puhul veenduma, et kohalikel tegevusrühmadel on nimetatud töö tegemiseks vajalik haldus- ja kontrollisuutlikkus.

Esimeses lõigus osutatud delegeerimise puhul teostavad liikmesriigid korrapäraseid kontrolle kohalike tegevusrühmade tegevuse kontrollimiseks, sh raamatupidamisarvestuse kontrollid ja valimipõhiste halduskontrollide kordamine.

Liikmesriigid teostavad ka käesoleva määruse artiklis 26 osutatud kohapealseid kontrolle. Käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 kohaselt koha peal kontrollitavate heakskiidetud tegevuste valimis peab Leaderiga seotud kulude protsent olema vähemalt sama suur kui käesoleva määruse artiklis 23 osutatud kulude protsent.

3.   Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti c alusel tehtud kulutuste korral teostavad kontrolle isikud, kes on asjaomasest kohalikust tegevusrühmast sõltumatud.

Artikkel 28g

Intressimäärade toetussubsiidiumid

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 49 alusel tehtud kulutuste korral teostatakse halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle toetusesaaja ja asjaomase tegevuse teostamise suhtes. Käesoleva määruse artikli 25 lõike 3 punkti b kohase riskianalüüsiga hõlmatakse asjaomane tegevus toetuse diskonteeritud väärtuse alusel vähemalt ühel korral.

Lisaks tagavad liikmesriigid halduskontrollide ja vajaduse korral vahendavate finantsinstitutsioonide ja toetusesaaja valdustesse tehtavate kontrollkäikudega, et vahendavatele finantsinstitutsioonidele tehtud maksed on kooskõlas ELi õigusaktide ning liikmesriigi makseasutuse ja vahendava finantsinstitutsiooni vahel määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 49 sätete kohaselt sõlmitud kokkuleppega.

Artikkel 28h

Muud finantskorraldusmeetmed

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 50 alusel tehtud kulutuste korral tagavad liikmesriigid halduskontrollide ja vajaduse korral fondide või nende sponsorite valdustesse tehtavate kontrollkäikudega, et kõnealuse määruse artiklites 51 ja 52 sätestatud tingimused on täidetud. Nad kontrollivad eriti vahendite nõuetekohast kasutamist ja selle lõpetamist programmiperioodi lõpus.

III   alajagu

Järelkontrollid

Artikkel 29

Järelkontrollid

1.   Investeerimistegevuse suhtes teostatakse järelkontrolle, et kontrollida määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõike 1 kohaste maksekohustuste või maaelu arengu programmis osutatud maksekohustuste täitmist.

2.   Järelkontrollid peavad igal kalendriaastal hõlmama vähemalt 1 % abikõlblikest EAFRD kulutustest lõikes 1 osutatud investeerimistegevusele, milles suhtes kehtib endiselt lõikes 1 osutatud maksekohustus ning mille puhul on tehtud EAFRDst lõppmakse. Arvesse võetakse üksnes neid kontrolle, mis on asjaomase aasta lõpuks lõpule viidud.

3.   Lõike 1 kohase kontrollitava tegevuse valim põhineb erinevate tegevuste, tegevusrühmade või meetmete riske ja finantsmõju käsitleval analüüsil. Osa valimist on valitud juhuvaliku alusel.

II   jagu

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 30

Vähendamised ja väljaarvamised

1.   Väljamaksed arvutatakse halduskontrollide käigus kindlakstehtud abikõlblikkuse alusel.

Liikmesriik vaatab läbi toetusesaaja esitatud maksenõude ja kehtestab abikõlblikud summad. Liikmesriik kehtestab:

| a) | üksnes maksenõude alusel toetusesaajale makstava summa; |
| --- | --- |

a)

üksnes maksenõude alusel toetusesaajale makstava summa;

| b) | pärast maksenõude abikõlblikkuse kontrolli toetusesaajale makstava summa. |
| --- | --- |

b)

pärast maksenõude abikõlblikkuse kontrolli toetusesaajale makstava summa.

Kui vastavalt punktile a kehtestatud summa ületab vastavalt punktile b kehtestatud summat rohkem kui 3 %, kohaldatakse vastavalt lõigule b kehtestatud summa suhtes vähendamist. Vähendamise summa on kahe kõnealuse summa vahe.

Vähendamist ei kohaldata, kui toetusesaaja suudab tõestada, et abikõlbmatute summade kaasamine ei ole tema süü.

2.   Kui leitakse, et toetusesaaja on tahtlikult esitanud valeandmeid, arvatakse kõnealune tegevus EAFRD toetuse alt välja ning kõik selle tegevuse eest juba makstud summad nõutakse tagasi. Lisaks arvatakse toetusesaaja välja sama meetme alusel toetuse saamisest sel aastal, mil rikkumine avastati, ning sellele järgneval kalendriaastal.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldatakse artiklite 25 ja 29 kohaste kontrollide ajal tuvastatud abikõlbmatud kulutuste suhtes mutatis mutandis.

III   OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

Aruandlus

Liikmesriigid saadavad iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande:

| a) | mis hõlmab eelneval kalendriaastal I jaotise alusel esitatud maksenõuete kontrollide tulemusi ning eelkõige järgmist:






  i) | maksenõuete arv iga meetme kohta, kõnealuste nõuete puhul kontrollitud kogusumma, samuti artiklite 11, 12 ja 20 kohaste kontrollidega hõlmatud kogupindala ja loomade koguarv; |
| --- | --- | --- |

a)

mis hõlmab eelneval kalendriaastal I jaotise alusel esitatud maksenõuete kontrollide tulemusi ning eelkõige järgmist:

i)

maksenõuete arv iga meetme kohta, kõnealuste nõuete puhul kontrollitud kogusumma, samuti artiklite 11, 12 ja 20 kohaste kontrollidega hõlmatud kogupindala ja loomade koguarv;

| ii) | pindalatoetuse puhul kogupindala üksikute toetuskavade lõikes; |
| --- | --- |

ii)

pindalatoetuse puhul kogupindala üksikute toetuskavade lõikes;

| iii) | loomadega seotud meetmete puhul loomade koguarv üksikute toetuskavade lõikes; |
| --- | --- |

iii)

loomadega seotud meetmete puhul loomade koguarv üksikute toetuskavade lõikes;

| iv) | teostatud kontrollide tulemused, märkides ära vastavalt artiklitele 16, 17, 18 ja 21 kohaldatud vähendamised ja väljaarvamised; |
| --- | --- |

iv)

teostatud kontrollide tulemused, märkides ära vastavalt artiklitele 16, 17, 18 ja 21 kohaldatud vähendamised ja väljaarvamised;

| b) | mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 24 ja 25 kohastelt tehtud makseid käsitlevate maksenõuete suhtes teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi; |
| --- | --- |

b)

mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 24 ja 25 kohastelt tehtud makseid käsitlevate maksenõuete suhtes teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi;

| c) | mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 28 ja 29 alusel teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi. |
| --- | --- |

c)

mis hõlmab eelneval kalendriaastal artiklite 28 ja 29 alusel teostatud kontrolle ja kontrollide tulemusi.

Artikkel 32

Komisjonipoolne kontroll

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel makstud toetuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 27 lõiget 2.

Artikkel 33

Makseasutuste teavitamine kontrollidest

1.   Kui kontrollimisi ei vii läbi makseasutus, tagab liikmesriik, et makseasutus saab teostatud kontrollimiste ja nende tulemuste kohta piisava teabe. Makseasutus peab kindlaks määrama, millist teavet ta vajab. Teave võib olla esitatud iga teostatud kontrolli kohta koostatud aruandena või vajaduse korral koondaruande vormis.

2.   Säilitatakse piisav kontrolljälg. Suunav kirjeldus piisavat kontrolljälge käsitletavate nõuete kohta on esitatud I lisas.

3.   Makseasutusel on õigus kontrollida teiste asutuste poolt tehtud kontrollide kvaliteeti ning saada kõikvõimalikku muud teavet, mida ta oma ülesannete täitmiseks vajab.

Artikkel 34

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1975/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2011.

Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt enne 1. jaanuari 2011 esitatud maksenõuete suhtes.

2.   Viiteid määrusele (EÜ) nr 1975/2006 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 35

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

2

(3)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

3

(4)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 74.

4

(5)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

5

(6)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

6

(7)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.

7

(8)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

8

---

I LISA

Suunav kirjeldus piisava kontrolljälje jaoks vajaliku teabe kohta

Artikli 33 lõikes 2 osutatud teatavat abi käsitlev piisav kontrolljälg on olemas, kui see:

| a) | kontrollida komisjonile deklareeritud üldsummade vastavust kõikidele makseasutuse või muu talituse valduses olevate arvetele, raamatupidamis- ja muudele täiendavatele dokumentidele, mis on seotud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist toetust saanud tegevustega; |
| --- | --- |

a)

kontrollida komisjonile deklareeritud üldsummade vastavust kõikidele makseasutuse või muu talituse valduses olevate arvetele, raamatupidamis- ja muudele täiendavatele dokumentidele, mis on seotud Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist toetust saanud tegevustega;

| b) | kontrollida avaliku sektori vahenditest toetusesaajale makstud summasid; |
| --- | --- |

b)

kontrollida avaliku sektori vahenditest toetusesaajale makstud summasid;

| c) | kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi rahastatavate tegevuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi rahastatavate tegevuste suhtes;

| d) | sisaldab asjakohases ulatuses rahastamiskava, tegevusaruandeid, toetuse andmisega seotud dokumente, riigihangete menetlustega seotud dokumente ja mis tahes teostatud kontrollidega seotud aruandeid. |
| --- | --- |

d)

sisaldab asjakohases ulatuses rahastamiskava, tegevusaruandeid, toetuse andmisega seotud dokumente, riigihangete menetlustega seotud dokumente ja mis tahes teostatud kontrollidega seotud aruandeid.

---

II LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1975/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikli 4 lõiked 3, 6, 7 ja 9, artikkel 5, artikli 7 lõige 1 |
| Artikkel 3 | Artikkel 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 3 |
| Artikkel 5 | Artikli 4 lõiked 2, 4 ja 8 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikli 7 lõige 1, artikli 8 lõige 3, artikli 16 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 3 | Artikli 7 lõige 1, artikli 8 lõige 3 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikli 10 lõiked 1 ja 2 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 10 lõiked 3 kuni 6 | Artikli 10 lõiked 1 kuni 4 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikli 12 lõiked 1, 3 ja 4 | Artikli 12 lõiked 1, 3 ja 4 |
| Artikli 12 lõige 2 | Artikli 12 lõige 2 ja artikli 15 lõige 3 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikli 16 lõige 1 | Artikli 16 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 16 lõige 2 | Artikli 16 lõige 5 |
| Artikli 16 lõige 4 | — |
| Artikli 16 lõiked 5 ja 6 | Artikli 16 lõiked 6 ja 7 vastavalt |
| Artikli 17 lõige 1 | Artikli 17 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 17 lõige 2 | Artikli 17 lõiked 4, 5 ja 6 |
| Artikli 17 lõige 3 | Artikli 17 lõiked 5 ja 7 |
| Artikli 17 lõige 4 | Artikli 17 lõige 1 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikli 19 lõige 1 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 19 lõige 2 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 20 lõige 1 | Artikli 20 lõige 1 |
| Artikli 20 lõige 2 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 21 lõige 1 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 21 lõiked 2 ja 3 | Artikli 20 lõige 2 |
| Artikli 21 lõige 4 | Artikli 20 lõige 3 |
| Artikkel 22 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 23 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 21 |
| Artikli 23 lõike 1 teine ja kolmas lõik | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 23 lõige 2 | Artikli 19 lõige 3 |
| Artikkel 24 | Artikkel 22 |
| Artikkel 25 | Artikkel 23 |
| Artikli 26 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | Artikli 24 lõiked 1, 2, 3 ja 4 vastavalt |
| Artikli 26 lõige 5 | Artikli 24 lõige 6 |
| Artikli 26 lõige 6 | Artikli 24 lõige 5 |
| Artikli 26 lõige 7 | Artikkel 28b |
| Artikli 27 lõiked 1, 2 ja 3 | Artikkel 25 |
| Artikli 27 lõige 4 | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikkel 28 | Artikkel 26 |
| Artikkel 28a | Artikkel 27 |
| Artikkel 29 | Artiklid 28a ja 28c |
| Artikli 30 lõiked 1 ja 2 | Artikli 29 lõige 1 |
| Artikli 30 lõige 3 | Artikli 29 lõige 2 |
| Artikli 30 lõike 4 esimene lõik | Artikli 29 lõige 3 |
| Artikli 30 lõike 4 teine lõik | — |
| Artikli 31 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik | Artikli 30 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik vastavalt |
| Artikli 31 lõike 1 neljas lõik | Artikli 30 lõige 3 |
| Artikli 31 lõige 2 | Artikli 30 lõige 2 |
| Artikkel 32 | Artikli 28f lõige 3 |
| Artikkel 33 | Artikli 28f lõige 2 |
| Artikli 34 punkt a | Artikli 31 punkt a |
| Artikli 34 punktid b ja c | Artikli 31 punkt b |
| Artikli 34 punkt d | Artikli 31 punkt c |
| Artikkel 35 | Artikkel 32 |
| Artikli 36 lõige 1 | Artikli 19 lõige 2 |
| Artikli 36 lõiked 2, 3 ja 4 | Artikli 33 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikkel 37 | Artikkel 35 |

Määrus (EÜ) nr 1975/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikli 4 lõiked 3, 6, 7 ja 9, artikkel 5, artikli 7 lõige 1

Artikkel 3

Artikkel 2

Artikkel 4

Artikkel 3

Artikkel 5

Artikli 4 lõiked 2, 4 ja 8

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikli 7 lõige 1, artikli 8 lõige 3, artikli 16 lõige 1

Artikli 8 lõige 3

Artikli 7 lõige 1, artikli 8 lõige 3

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 10 lõiked 3 kuni 6

Artikli 10 lõiked 1 kuni 4

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikli 12 lõiked 1, 3 ja 4

Artikli 12 lõiked 1, 3 ja 4

Artikli 12 lõige 2

Artikli 12 lõige 2 ja artikli 15 lõige 3

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikli 16 lõige 1

Artikli 16 lõiked 2 ja 3

Artikli 16 lõige 2

Artikli 16 lõige 5

Artikli 16 lõige 4

—

Artikli 16 lõiked 5 ja 6

Artikli 16 lõiked 6 ja 7 vastavalt

Artikli 17 lõige 1

Artikli 17 lõiked 2 ja 3

Artikli 17 lõige 2

Artikli 17 lõiked 4, 5 ja 6

Artikli 17 lõige 3

Artikli 17 lõiked 5 ja 7

Artikli 17 lõige 4

Artikli 17 lõige 1

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikli 19 lõige 1

Artikli 19 lõige 1

Artikli 19 lõige 2

Artikli 19 lõige 2

Artikli 20 lõige 1

Artikli 20 lõige 1

Artikli 20 lõige 2

Artikli 19 lõige 2

Artikli 21 lõige 1

Artikli 19 lõige 2

Artikli 21 lõiked 2 ja 3

Artikli 20 lõige 2

Artikli 21 lõige 4

Artikli 20 lõige 3

Artikkel 22

Artikli 19 lõige 2

Artikli 23 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 21

Artikli 23 lõike 1 teine ja kolmas lõik

Artikli 19 lõige 2

Artikli 23 lõige 2

Artikli 19 lõige 3

Artikkel 24

Artikkel 22

Artikkel 25

Artikkel 23

Artikli 26 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 24 lõiked 1, 2, 3 ja 4 vastavalt

Artikli 26 lõige 5

Artikli 24 lõige 6

Artikli 26 lõige 6

Artikli 24 lõige 5

Artikli 26 lõige 7

Artikkel 28b

Artikli 27 lõiked 1, 2 ja 3

Artikkel 25

Artikli 27 lõige 4

Artikli 4 lõige 5

Artikkel 28

Artikkel 26

Artikkel 28a

Artikkel 27

Artikkel 29

Artiklid 28a ja 28c

Artikli 30 lõiked 1 ja 2

Artikli 29 lõige 1

Artikli 30 lõige 3

Artikli 29 lõige 2

Artikli 30 lõike 4 esimene lõik

Artikli 29 lõige 3

Artikli 30 lõike 4 teine lõik

—

Artikli 31 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik

Artikli 30 lõike 1 esimene, teine ja kolmas lõik vastavalt

Artikli 31 lõike 1 neljas lõik

Artikli 30 lõige 3

Artikli 31 lõige 2

Artikli 30 lõige 2

Artikkel 32

Artikli 28f lõige 3

Artikkel 33

Artikli 28f lõige 2

Artikli 34 punkt a

Artikli 31 punkt a

Artikli 34 punktid b ja c

Artikli 31 punkt b

Artikli 34 punkt d

Artikli 31 punkt c

Artikkel 35

Artikkel 32

Artikli 36 lõige 1

Artikli 19 lõige 2

Artikli 36 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 33 lõiked 1, 2 ja 3

Artikkel 37

Artikkel 35

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 66/2011,

27. jaanuar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 73,2 |
| MA | 61,5 |
| TN | 95,5 |
| TR | 96,7 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 82,9 |
| MA | 100,1 |
| TR | 132,7 |
| ZZ | 124,5 |
| 0709 90 70 | MA | 67,1 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 93,4 |
| 0709 90 80 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 56,3 |
| MA | 58,1 |
| TN | 49,0 |
| TR | 72,1 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,4 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 67,0 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 106,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,9 |
| IL | 81,6 |
| JM | 94,5 |
| MA | 111,1 |
| PK | 51,5 |
| TR | 66,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,1 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 92,4 |
| MK | 46,1 |
| NZ | 78,5 |
| US | 124,7 |
| ZZ | 86,7 |
| 0808 20 50 | CN | 75,2 |
| US | 85,2 |
| ZA | 125,0 |
| ZZ | 95,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

116,3

JO

73,2

MA

61,5

TN

95,5

TR

96,7

ZZ

88,6

0707 00 05

EG

182,1

JO

82,9

MA

100,1

TR

132,7

ZZ

124,5

0709 90 70

MA

67,1

TR

119,6

ZZ

93,4

0709 90 80

EG

66,7

ZZ

66,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

56,3

MA

58,1

TN

49,0

TR

72,1

ZA

41,5

ZZ

51,4

0805 20 10

IL

174,2

MA

67,0

TR

79,6

ZZ

106,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,9

IL

81,6

JM

94,5

MA

111,1

PK

51,5

TR

66,6

ZZ

79,2

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,1

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

96,6

CL

90,0

CN

92,4

MK

46,1

NZ

78,5

US

124,7

ZZ

86,7

0808 20 50

CN

75,2

US

85,2

ZA

125,0

ZZ

95,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 67/2011,

27. jaanuar 2011,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2011. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) eriti selle artikli 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 327/98 avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse IX lisale, ning sätestatakse nende korraldus.

| (2) | Jaanuari alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks esimene alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

Jaanuari alaperiood on määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c ja d ette nähtud kvoodi jaoks esimene alaperiood.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2011. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 8 punkti a kohaselt koostatud teatisest järeldub, et 2011. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166 hõlmavad saadaolevast kogusest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2011. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150 ja 09.4152 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid või sellega võrdseid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatisest järeldub lisaks, et 2011. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150 ja 09.4152 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid või sellega võrdseid koguseid.

| (5) | Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 5 lõikele 1 kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119, 09.4166.

| (6) | Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud, järjekorranumbritega 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2011. aasta jaanuari kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsientide alusel.

2.   Määruses (EÜ) nr 327/98 osutatud järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152, 09.4153, 09.4154, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166 kvootide järgmisel alaperioodil saada olev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 327/98 kohaselt 2011. aasta jaanuari alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused

| a) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk nr | 2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2011. aasta aprilli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | (1) | 23 435 000 |
| Tai | 09.4128 | (1) | 14 800 088 |
| Austraalia | 09.4129 | (2) | 1 019 000 |
| Teised riigid | 09.4130 | (2) | 1 805 000 |

a)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk nr

2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2011. aasta aprilli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

(1)

23 435 000

Tai

09.4128

(1)

14 800 088

Austraalia

09.4129

(2)

1 019 000

Teised riigid

09.4130

(2)

1 805 000

| b) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk nr | 2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | (3) | 1 634 000 |

b)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk nr

2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Kõik riigid

09.4148

(3)

1 634 000

| c) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk nr | 2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | (4) | 42 000 000 |
| Austraalia | 09.4150 | (5) | 16 000 000 |
| Guyana | 09.4152 | (5) | 11 000 000 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | 1,639344 % | 4 500 007 |
| Teised riigid | 09.4154 | 4,545454 % | 6 000 002 |

c)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk nr

2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Tai

09.4149

(4)

42 000 000

Austraalia

09.4150

(5)

16 000 000

Guyana

09.4152

(5)

11 000 000

Ameerika Ühendriigid

09.4153

1,639344 %

4 500 007

Teised riigid

09.4154

4,545454 %

6 000 002

| d) | Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk nr | 2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient | 2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | 1,044174 % | 0 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 1,666434 % | 0 |
| India | 09.4117 | 1,162032 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,889679 % | 0 |
| Teised riigid | 09.4119 | 1,088821 % | 0 |
| Kõik riigid | 09.4166 | 0,848208 % | 17 011 006 |

d)

Määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk nr

2011. aasta jaanuari alaperioodi jaotuskoefitsient

2011. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Tai

09.4112

1,044174 %

0

Ameerika Ühendriigid

09.4116

1,666434 %

0

India

09.4117

1,162032 %

0

Pakistan

09.4118

0,889679 %

0

Teised riigid

09.4119

1,088821 %

0

Kõik riigid

09.4166

0,848208 %

17 011 006

---

(1)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

(3)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(4)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(5)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

---

OTSUSED

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/30

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. jaanuar 2011,

Regioonide Komitee ühe Läti liikme ja ühe Läti asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/54/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Läti valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Ainārs ŠLESERSI ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Ainārs ŠLESERSI ametiaja lõppemisega.

| (3) | Asendusliikme koht on vabanenud seoses Sergejs DOLGOPOLOVSI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(3)

Asendusliikme koht on vabanenud seoses Sergejs DOLGOPOLOVSI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄSOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Dainis TURLAIS, Rīgas domes Drošības, kārtības un korupcijas novēršanas jautājumu komitejas priekšsēdētājs, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Dainis TURLAIS, Rīgas domes Drošības, kārtības un korupcijas novēršanas jautājumu komitejas priekšsēdētājs,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Viktors GLUHOVS, Rīgas domes deputāts, Pilsētas attīstības komitejas loceklis. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Viktors GLUHOVS, Rīgas domes deputāts, Pilsētas attīstības komitejas loceklis.

Artikkel 2

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22, ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/31

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. jaanuar 2011,

Regioonide Komitee kolme Rootsi liikme ja nelja Rootsi asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/55/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Rootsi valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL ja 2010/29/EL Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kolm liikmekohta seoses Kent JOHANSSONI, Maria WALLHAGER NECKMANI ja Kristina ALVENDALI ametiaja lõppemisega. Neli asendusliikme kohta on vabanenud seoses Susanna HABY, Bernth JOHNSONI, Jens NILSSONI ja Ingela NYLUND WATZI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kolm liikmekohta seoses Kent JOHANSSONI, Maria WALLHAGER NECKMANI ja Kristina ALVENDALI ametiaja lõppemisega. Neli asendusliikme kohta on vabanenud seoses Susanna HABY, Bernth JOHNSONI, Jens NILSSONI ja Ingela NYLUND WATZI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄSOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Kent JOHANSSON, Skara kommun |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Kent JOHANSSON, Skara kommun

| — | Britt-Marie LÖVGREN, Umeå kommun |
| --- | --- |

—

Britt-Marie LÖVGREN, Umeå kommun

| — | Jelena DRENJANIN, Huddinge kommun |
| --- | --- |

—

Jelena DRENJANIN, Huddinge kommun

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Martin ANDREASSON, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Martin ANDREASSON, Västra Götalands läns landsting

| — | Marie SÄLLSTRÖM, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

—

Marie SÄLLSTRÖM, Blekinge läns landsting

| — | Marie-Louise RÖNNMARK, Umeå kommun |
| --- | --- |

—

Marie-Louise RÖNNMARK, Umeå kommun

| — | Carin JÄMTIN, Stockholms kommun |
| --- | --- |

—

Carin JÄMTIN, Stockholms kommun

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. jaanuar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22 ja ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

1

---

Parandused

| 28.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/32

---

Komisjoni 14. septembri 2010. aasta määruse (EL) nr 807/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 242, 15. september 2010
  )

Leheküljel 13 artiklis 6

asendatakse

„Enim puudustkannatavatele isikutele toiduainete jagamise ja kontrollide teostamise puhul loetakse abisaajate eest hoolitsevaid ja nendega otseühenduses olevaid heategevuslikke organisatsioone lõplikeks saajateks, kui nad on tegelikud toiduainete jaotajad. Jaotatuks loetakse toiduained, mis on kohalikul tasandil ja muude vahendajateta toimetatud vastavalt vajadusele kas iga päev või kord nädalas otse abisaaja kätte.”

järgmisega:

„Enim puudustkannatavatele isikutele toiduainete jagamise ja kontrollide teostamise puhul loetakse abisaajate eest hoolitsevaid ja nendega otseühenduses olevaid heategevuslikke organisatsioone lõplikeks saajateks, kui nad on tegelikud toiduainete jaotajad. Jaotatuks loetakse toiduained, mis on kohalikul tasandil ja muude vahendajateta toimetatud vastavalt vajadusele kas iga päev või kord nädalas toidupakkide või söögikordadena otse abisaaja kätte.”

---