# Az Európai Unió L 43/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.043.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 43 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. február 17. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.043.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 43

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. február 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 137/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás érdekében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 138/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 9 |
| | | A Bizottság 139/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | A Bizottság 140/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról | 28 |
| | | A Bizottság 141/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 29 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2011/106/KKBP határozata (2011. február 15.) a Zimbabwéval az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozat intézkedései kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról | 31 |
| | | 2011/107/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. február 10.) a nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló 2007/756/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 665. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 33 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 137/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás érdekében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 138/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

9

A Bizottság 139/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

A Bizottság 140/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról

28

A Bizottság 141/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

29

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2011/106/KKBP határozata (2011. február 15.) a Zimbabwéval az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozat intézkedései kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról

31

2011/107/EU

*

A Bizottság határozata (2011. február 10.) a nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló 2007/756/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 665. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 665. számú dokumentummal történt)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/1

---

A BIZOTTSÁG 137/2011/EU RENDELETE

(2011. február 16.)

a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás érdekében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke arról rendelkezik, hogy az említett rendelet I. mellékletében felsorolt valamelyik típusba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágya „EK-műtrágyaként” jelölhető meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke arról rendelkezik, hogy az említett rendelet I. mellékletében felsorolt valamelyik típusba tartozó és az említett rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágya „EK-műtrágyaként” jelölhető meg.

| (2) | A kalcium-formiát (CAS 544-17-2) egy mezoelem-tartalmú (másodlagos tápanyag) műtrágyatípus, amelyet az egyik tagállamban gyümölcstermesztés céljára levélműtrágyaként alkalmaznak. Az anyag ártalmatlan a környezetre és az emberi egészségre. Ezért annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek a kalcium-formiáthoz, azt EK-műtrágyatípusként kell elismerni. |
| --- | --- |

(2)

A kalcium-formiát (CAS 544-17-2) egy mezoelem-tartalmú (másodlagos tápanyag) műtrágyatípus, amelyet az egyik tagállamban gyümölcstermesztés céljára levélműtrágyaként alkalmaznak. Az anyag ártalmatlan a környezetre és az emberi egészségre. Ezért annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek a kalcium-formiáthoz, azt EK-műtrágyatípusként kell elismerni.

| (3) | A kelát formájában jelen lévő mikroelemekre és a mikroelemoldatokra vonatkozó rendelkezéseket úgy kell módosítani, hogy egynél több kelátképző reagenst is lehessen használni, hogy be lehessen vezetni a vízoldható mikroelemek minimális tartalmára vonatkozó közös értékeket, valamint hogy minden egyes olyan kelátképző reagenst fel lehessen tüntetni a címkén, amely a vízoldható mikroelem-tartalom legalább 1 %-át kelatizálja, EN-szabványokkal beazonosítható, és mennyisége meghatározható. Megfelelő átmeneti időszakot kell biztosítani annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők értékesíthessék műtrágyakészletüket. |
| --- | --- |

(3)

A kelát formájában jelen lévő mikroelemekre és a mikroelemoldatokra vonatkozó rendelkezéseket úgy kell módosítani, hogy egynél több kelátképző reagenst is lehessen használni, hogy be lehessen vezetni a vízoldható mikroelemek minimális tartalmára vonatkozó közös értékeket, valamint hogy minden egyes olyan kelátképző reagenst fel lehessen tüntetni a címkén, amely a vízoldható mikroelem-tartalom legalább 1 %-át kelatizálja, EN-szabványokkal beazonosítható, és mennyisége meghatározható. Megfelelő átmeneti időszakot kell biztosítani annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők értékesíthessék műtrágyakészletüket.

| (4) | A cink-oxid por (CAS 1314-13-2) a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében szereplő cinktartalmú műtrágya. A por formájú cink-oxid alkalmazása a szálló por miatt potenciális veszélyforrást jelent. A stabil vizes szuszpenzió formátumú cinkoxid használatával e veszély kiküszöbölhető. A cinktartalmú műtrágyák szuszpenzióját ezért a cinkoxid biztonságosabb használatának lehetővé tétele érdekében EK-műtrágyaként kell elismerni. A készítmények tekintetében a rugalmasság érdekében e vizes szuszpenzió formában engedélyezni kell a cinksóknak, valamint a cinkkelát(ok) egy vagy több típusának a használatát is. |
| --- | --- |

(4)

A cink-oxid por (CAS 1314-13-2) a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében szereplő cinktartalmú műtrágya. A por formájú cink-oxid alkalmazása a szálló por miatt potenciális veszélyforrást jelent. A stabil vizes szuszpenzió formátumú cinkoxid használatával e veszély kiküszöbölhető. A cinktartalmú műtrágyák szuszpenzióját ezért a cinkoxid biztonságosabb használatának lehetővé tétele érdekében EK-műtrágyaként kell elismerni. A készítmények tekintetében a rugalmasság érdekében e vizes szuszpenzió formában engedélyezni kell a cinksóknak, valamint a cinkkelát(ok) egy vagy több típusának a használatát is.

| (5) | A 2003/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szabályokat tartalmaz a mikroelemkeverék-műtrágyák összetételére és címkézésére, de ezek a keverékek nem szerepelnek az I. mellékletben felsorolt műtrágyatípusok között. A mikroelemkeverék-műtrágyák ezért nem értékesíthetők „EK-műtrágyaként”. Ezért az I. mellékletben a szilárd és folyékony műtrágyák tekintetében be kell vezetni a mikroelemkeverék-műtrágyák típusmegjelöléseit. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szabályokat tartalmaz a mikroelemkeverék-műtrágyák összetételére és címkézésére, de ezek a keverékek nem szerepelnek az I. mellékletben felsorolt műtrágyatípusok között. A mikroelemkeverék-műtrágyák ezért nem értékesíthetők „EK-műtrágyaként”. Ezért az I. mellékletben a szilárd és folyékony műtrágyák tekintetében be kell vezetni a mikroelemkeverék-műtrágyák típusmegjelöléseit.

| (6) | Az iminodiszukcinát-sav (a továbbiakban: IDHA) olyan kelátképző reagens, amelyet két tagállamban már engedélyeztek levéltrágyaként, talajon történő felhasználásra hidropóniás növénytermesztés és öntözéses tápanyag-utánpótlás esetében. Az IDHA-t fel kell venni az engedélyezett kelátképző reagensek I. mellékletben szereplő listájára annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek. |
| --- | --- |

(6)

Az iminodiszukcinát-sav (a továbbiakban: IDHA) olyan kelátképző reagens, amelyet két tagállamban már engedélyeztek levéltrágyaként, talajon történő felhasználásra hidropóniás növénytermesztés és öntözéses tápanyag-utánpótlás esetében. Az IDHA-t fel kell venni az engedélyezett kelátképző reagensek I. mellékletben szereplő listájára annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az Unió egészében könnyebben hozzáférhessenek.

| (7) | A 2003/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése előírja az „EK-műtrágyáknak” a rendeletben leírt analitikai módszerekkel összhangban végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem részesülnek nemzetközi elismertségben. Az Európai Szabványügyi Bizottság EN-szabványokat dolgozott ki, amelyeknek az említett módszerek helyébe kell lépniük. |
| --- | --- |

(7)

A 2003/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése előírja az „EK-műtrágyáknak” a rendeletben leírt analitikai módszerekkel összhangban végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem részesülnek nemzetközi elismertségben. Az Európai Szabványügyi Bizottság EN-szabványokat dolgozott ki, amelyeknek az említett módszerek helyébe kell lépniük.

| (8) | Az EN-szabványként közzétett hitelesített módszerek általában tartalmaznak körvizsgálatot (laboratóriumközi vizsgálat) az analitikai módszerek reprodukálhatóságának és megismételhetőségének különböző laboratóriumok részvételével történő ellenőrzése céljából. Ezért meg kell különböztetni a hitelesített EN-szabványokat és a nem hitelesített módszereket annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen azokat az EN-szabványokat, amelyek átestek laboratóriumközi vizsgálaton, hogy az ellenőrök megfelelő tájékoztatást kapjanak az EN-szabványok statisztikai megbízhatóságáról. |
| --- | --- |

(8)

Az EN-szabványként közzétett hitelesített módszerek általában tartalmaznak körvizsgálatot (laboratóriumközi vizsgálat) az analitikai módszerek reprodukálhatóságának és megismételhetőségének különböző laboratóriumok részvételével történő ellenőrzése céljából. Ezért meg kell különböztetni a hitelesített EN-szabványokat és a nem hitelesített módszereket annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen azokat az EN-szabványokat, amelyek átestek laboratóriumközi vizsgálaton, hogy az ellenőrök megfelelő tájékoztatást kapjanak az EN-szabványok statisztikai megbízhatóságáról.

| (9) | A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő szabványok helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzéteendő EN-szabványokra utaló hivatkozásokat használni. |
| --- | --- |

(9)

A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő szabványok helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzéteendő EN-szabványokra utaló hivatkozásokat használni.

| (10) | A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 2003/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

1.   A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2.   A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az I. melléklet (2) bekezdése a)–e) pontjait 2012. október 9-től kell alkalmazni azokra a műtrágyákra, amelyeket 2011. március 9-ét megelőzően hoznak forgalomba.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 304., 2003.11.21., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A D. szakaszban a szöveg a következő 2.1. és 2.2. bejegyzéssel egészül ki:










  „2.1 | Kalcium-formiát | Kémiai úton nyert termék, amely alapvető összetevőként kalcium-formiátot tartalmaz. | 33,6 % CaO
  A kalcium vízoldható CaO-ként kifejezve
  56 % formiát | | Kalcium-oxid
  formiát |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | Folyékony kalcium-formiát | A kalcium-formiát vízben való oldásával nyert termék | 21 % CaO
  A kalcium vízoldható CaO-ként kifejezve
  35 % formiát | | Kalcium-oxid
  Formiát” |

1.

A D. szakaszban a szöveg a következő 2.1. és 2.2. bejegyzéssel egészül ki:

„2.1

Kalcium-formiát

Kémiai úton nyert termék, amely alapvető összetevőként kalcium-formiátot tartalmaz.

33,6 % CaO

A kalcium vízoldható CaO-ként kifejezve

56 % formiát

Kalcium-oxid

formiát

2.2

Folyékony kalcium-formiát

A kalcium-formiát vízben való oldásával nyert termék

21 % CaO

A kalcium vízoldható CaO-ként kifejezve

35 % formiát

Kalcium-oxid

Formiát”

| 2. | Az E.1. szakasz az alábbiak szerint módosul:






  a) | Az E.1.2. szakaszban a 2b. és a 2c. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „2b. | Kobalt- kelát | Vízoldható termék, amely kobaltot tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben | Vízoldható kobalt 5 %; a vízoldható kobalt legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez | Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók | Vízoldható kobalt (Co)
  Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes kobalt (Co)
  Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző kobalt (Co), amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2c. | Kobalt műtrágyaoldat | A 2a. és/vagy a 2b. típusok vizes oldata | 2 % vízoldható kobalt | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anion(ok) neve(i); |

2.

Az E.1. szakasz az alábbiak szerint módosul:

a)

Az E.1.2. szakaszban a 2b. és a 2c. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„2b.

Kobalt- kelát

Vízoldható termék, amely kobaltot tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben

Vízoldható kobalt 5 %; a vízoldható kobalt legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez

Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható kobalt (Co)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes kobalt (Co)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző kobalt (Co), amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.

2c.

Kobalt műtrágyaoldat

A 2a. és/vagy a 2b. típusok vizes oldata

2 % vízoldható kobalt

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anion(ok) neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható kobalt (Co)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes kobalt (Co)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző kobalt (Co), amelyek legalább 1 % vízoldható kobalttal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| b) | Az E.1.3. szakaszban a 3d. és a 3f. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „3d. | Réz-kelát | Vízoldható termék, amely rezet tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben | Vízoldható réz 5 %; a vízoldható kobalt legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez | Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók | Vízoldható réz (Cu)
  Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes réz (Cu)
  Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző réz (Cu), amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3f. | Réz műtrágyaoldat | A 3a. és/vagy a 3d. típusok vizes oldata | 2 % vízoldható réz | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anion(ok) neve(i); |

b)

Az E.1.3. szakaszban a 3d. és a 3f. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„3d.

Réz-kelát

Vízoldható termék, amely rezet tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben

Vízoldható réz 5 %; a vízoldható kobalt legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez

Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható réz (Cu)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes réz (Cu)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző réz (Cu), amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.

3f.

Réz műtrágyaoldat

A 3a. és/vagy a 3d. típusok vizes oldata

2 % vízoldható réz

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anion(ok) neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható réz (Cu)

Választható: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes réz (Cu)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző réz (Cu), amelyek legalább 1 % vízoldható rézzel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| c) | Az E.1.4. szakaszban a 4b. és a 4c. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „4b. | Vaskelát | Vízoldható termék, amely vasat tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben | 5 % vízoldható vas, amelynek a kelát részaránya legalább 80 % és amelyben a vízoldható vas legalább 50 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez | Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók | Vízoldható vas (Fe)
  Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes vas (Fe)
  Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző vas (Fe), amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4c. | Vas műtrágyaoldat | A 4a. és/vagy a 4b. típusok vizes oldata | 2 % vízoldható vas | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anion(ok) neve(i); |

c)

Az E.1.4. szakaszban a 4b. és a 4c. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„4b.

Vaskelát

Vízoldható termék, amely vasat tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben

5 % vízoldható vas, amelynek a kelát részaránya legalább 80 % és amelyben a vízoldható vas legalább 50 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez

Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható vas (Fe)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes vas (Fe)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző vas (Fe), amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.

4c.

Vas műtrágyaoldat

A 4a. és/vagy a 4b. típusok vizes oldata

2 % vízoldható vas

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anion(ok) neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható vas (Fe)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes vas (Fe)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző vas (Fe), amelyek legalább 1 % vízoldható vassal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| d) | Az E.1.5. szakaszban az 5b. és az 5e. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „5b. | Mangán-kelát | Vízoldható termék, amely mangánt tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben | Vízoldható mangán 5 %; a vízoldható mangán legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez | Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók | Vízoldható mangán (Mn)
  Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes mangán (Mn)
  Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző mangán (Mn), amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5e. | Mangán műtrágyaoldat | A 5a. és/vagy 5b. típusok vizes oldata | 2 % vízoldható mangán | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anion(ok) neve(i); |

d)

Az E.1.5. szakaszban az 5b. és az 5e. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„5b.

Mangán-kelát

Vízoldható termék, amely mangánt tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben

Vízoldható mangán 5 %; a vízoldható mangán legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez

Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható mangán (Mn)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes mangán (Mn)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző mangán (Mn), amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.

5e.

Mangán műtrágyaoldat

A 5a. és/vagy 5b. típusok vizes oldata

2 % vízoldható mangán

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anion(ok) neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízoldható mangán (Mn)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes mangán (Mn)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző mangán (Mn), amelyek legalább 1 % vízoldható mangánnal kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| e) | Az E.1.7. szakaszban a 7b. és a 7e. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „7b. | Cink-kelát | Vízoldható termék, amely cinket tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben | 5 % vízoldható cink; a vízoldható cink legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez | Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók | Vízben oldódó cink (Zn)
  Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes cink (Zn)
  Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző cink (Zn), amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7e. | Cink műtrágyaoldat | A 7a. és/vagy a 7b. típusok vizes oldata | 2 % vízoldható cink | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anion(ok) neve(i); |

e)

Az E.1.7. szakaszban a 7b. és a 7e. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„7b.

Cink-kelát

Vízoldható termék, amely cinket tartalmaz engedélyezett kelátképző reagenssel vagy reagensekkel kémiai kötésben

5 % vízoldható cink; a vízoldható cink legalább 80 %-a engedélyezett kelátképzővel kelátot képez

Az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízben oldódó cink (Zn)

Nem kötelező: Az engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képező összes cink (Zn)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző cink (Zn), amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.

7e.

Cink műtrágyaoldat

A 7a. és/vagy a 7b. típusok vizes oldata

2 % vízoldható cink

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anion(ok) neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Vízben oldódó cink (Zn)

Választható: Total zinc (Zn) chelated by authorised chelating agents

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző cink (Zn), amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| f) | Az E.1.7. szakasz a következő 7f. bejegyzéssel egészül ki:










  „7f. | Cink műtrágyaszuszpenzió | A 7a. és/vagy 7c. típus és/vagy a 7b. típusok vízben való szuszpendálásával nyert termék | 20 % összes cink | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az anionok neve(i); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Az E.1.7. szakasz a következő 7f. bejegyzéssel egészül ki:

„7f.

Cink műtrágyaszuszpenzió

A 7a. és/vagy 7c. típus és/vagy a 7b. típusok vízben való szuszpendálásával nyert termék

20 % összes cink

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az anionok neve(i);

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók

Összes cink (Zn)

Vízben oldódó cink (Zn)

Az egyes olyan engedélyezett kelátképző reagensekkel kelátot képző cink (Zn), amelyek legalább 1 % vízoldható cinkkel kelátot képeznek, és amelyek európai szabvánnyal azonosíthatók és mennyiségileg meghatározhatók.”

| 3. | Az E.2. szakasz a következőképpen módosul:






  a) | Az E.2. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:
  „E.2.   A műtrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve; a mikroelemkeverék-műtrágyák típusai” |
| --- | --- | --- |

3.

Az E.2. szakasz a következőképpen módosul:

a)

Az E.2. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:

„E.2.   A műtrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve; a mikroelemkeverék-műtrágyák típusai”

| b) | Az E.2.1. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:
  „E.2.1.   A mikroelemet tartalmazó műtrágyák szilárd vagy folyékony keverékeinek minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve” |
| --- | --- |

b)

Az E.2.1. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:

„E.2.1.   A mikroelemet tartalmazó műtrágyák szilárd vagy folyékony keverékeinek minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve”

| c) | Az E.2.1. szakaszban a táblázat alatti két mondatot el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

Az E.2.1. szakaszban a táblázat alatti két mondatot el kell hagyni.

| d) | Az E.2.2. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:
  „E.2.2.   Mikroelemmel vagy mikroelemekkel dúsított, makro- és/vagy mezoelem-tartalmú EK-talajtrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve” |
| --- | --- |

d)

Az E.2.2. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:

„E.2.2.   Mikroelemmel vagy mikroelemekkel dúsított, makro- és/vagy mezoelem-tartalmú EK-talajtrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve”

| e) | Az E.2.3. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:
  „E.2.3.   Mikroelemmel vagy mikroelemekkel dúsított, makro- és/vagy mezoelem-tartalmú EK-levéltrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve” |
| --- | --- |

e)

Az E.2.3. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:

„E.2.3.   Mikroelemmel vagy mikroelemekkel dúsított, makro- és/vagy mezoelem-tartalmú EK-levéltrágyák minimális mikroelem-tartalma a műtrágya tömegszázalékában kifejezve”

| f) | A szöveg a következő E.2.4. szakasszal egészül ki:
  „E.2.4.   A mikroelemet tartalmazó műtrágyák szilárd vagy folyékony keverékei











  Szám | Típusmegjelölés | Az előállításra és az alapvető összetevőkre vonatkozó adatok | Legkisebb teljes mikroelem-tartalom (tömegszázalék)
  Adatok a tápanyagok kifejezésére
  Egyéb követelmények | A típusmegjelölésre vonatkozó egyéb adatok | Garantált tápanyagtartalom
  A tápanyagok formája és oldhatósága
  Egyéb kritériumok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Szilárd mikroelem-keverék | Két vagy több E.1. típusú műtrágya keverékeként nyert termék | Teljes mikroelem-tartalom: a műtrágya 5 tömegszázaléka
  Egyedi mikroelem-tartalom az E.2.1. szakasznak megfelelően | A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:






  1. | az ásványi anionok nevét, ha van ilyen |

f)

A szöveg a következő E.2.4. szakasszal egészül ki:

„E.2.4.   A mikroelemet tartalmazó műtrágyák szilárd vagy folyékony keverékei

Szám

Típusmegjelölés

Az előállításra és az alapvető összetevőkre vonatkozó adatok

Legkisebb teljes mikroelem-tartalom (tömegszázalék)

Adatok a tápanyagok kifejezésére

Egyéb követelmények

A típusmegjelölésre vonatkozó egyéb adatok

Garantált tápanyagtartalom

A tápanyagok formája és oldhatósága

Egyéb kritériumok

1

2

3

4

5

6

1

Szilárd mikroelem-keverék

Két vagy több E.1. típusú műtrágya keverékeként nyert termék

Teljes mikroelem-tartalom: a műtrágya 5 tömegszázaléka

Egyedi mikroelem-tartalom az E.2.1. szakasznak megfelelően

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

1.

az ásványi anionok nevét, ha van ilyen

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, ha van ilyen |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, ha van ilyen

Az egyes tápanyagok teljes tartalma

Az egyes tápanyagok vízoldható tartalma, ha van ilyen

Az egyes engedélyezett kelátképző reagenssel kelátot képező mikroelem, ha van ilyen

2

Folyékony mikroelem-keverék

A terméket két vagy több E.1. típusú műtrágya vízben való feloldásával és/vagy szuszpendálásával nyerték

Teljes mikroelem-tartalom: a műtrágya 2 tömegszázaléka

Egyedi mikroelem-tartalom az E.2.1. szakasznak megfelelően

A megjelölésnek tartalmaznia kell a következőket:

| 1. | az ásványi anionok nevét, ha jelen van ilyen |
| --- | --- |

1.

az ásványi anionok nevét, ha jelen van ilyen

| 2. | az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, ha jelen van ilyen |
| --- | --- |

2.

az egyes engedélyezett kelátképző reagensek neve, ha jelen van ilyen

Az egyes tápanyagok teljes tartalma

Az egyes tápanyagok vízoldható tartalma, ha van ilyen

Az egyes engedélyezett kelátképző reagenssel kelátot képező mikroelem, ha van ilyen”

| 4. | Az E.3.1. szakasz a következő bejegyzéssel egészül ki:








  „Iminodiszukcinát-sav | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Az E.3.1. szakasz a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Iminodiszukcinát-sav

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7”.

---

II. MELLÉKLET

A 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletének B. szakasza a következőképpen módosul:

| 1. | A 2.6.2. módszer helyébe a következő lép:
  „2.6.2.   módszer


  Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban

  EN 15750: Műtrágyák. Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban két különböző módszerrel.
  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

1.

A 2.6.2. módszer helyébe a következő lép:

„2.6.2.   módszer

Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban

EN 15750: Műtrágyák. Az összes nitrogéntartalom meghatározása a nitrogént csak nitrát-, ammónia- és karbamid-nitrogén formájában tartalmazó műtrágyákban két különböző módszerrel.

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

| 2. | A szöveg a következő, új 2.6.3. módszerrel egészül ki:
  „2.6.3.   módszer


  Karbamidkondenzátumok meghatározása HPLC segítségével – izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer)

  EN 15705: Műtrágyák. Karbamidkondenzátumok meghatározása nagy felbontású folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer alkalmazásával. Izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer).
  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő, új 2.6.3. módszerrel egészül ki:

„2.6.3.   módszer

Karbamidkondenzátumok meghatározása HPLC segítségével – izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer)

EN 15705: Műtrágyák. Karbamidkondenzátumok meghatározása nagy felbontású folyadékkromatográfiás (HPLC) módszer alkalmazásával. Izobutilén-dikarbamid és krotonilidén-dikarbamid (A. módszer) és metil-karbamid oligomerek (B. módszer).

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

| 3. | Az 5. módszer a következő címmel egészül ki:

  „Szén-dioxid” |
| --- | --- |

3.

Az 5. módszer a következő címmel egészül ki:

„Szén-dioxid”

| 4. | A szöveg a következő 5.1. ponttal egészül ki:
  „5.1.   módszer


  A szén-dioxid meghatározása – I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer

  EN 14397-1: Műtrágyák és meszezőanyagok. A szén-dioxid meghatározása. I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer.
  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő 5.1. ponttal egészül ki:

„5.1.   módszer

A szén-dioxid meghatározása – I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer

EN 14397-1: Műtrágyák és meszezőanyagok. A szén-dioxid meghatározása. I. rész: a szilárd műtrágyákra vonatkozó módszer.

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

| 5. | A 8.9. módszer helyébe a következő szöveg lép:
  „8.9.   módszer


  A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával

  EN 15749: Műtrágyák. A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával
  Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.” |
| --- | --- |

5.

A 8.9. módszer helyébe a következő szöveg lép:

„8.9.   módszer

A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával

EN 15749: Műtrágyák. A szulfáttartalom meghatározása három különböző módszer alkalmazásával

Az elemzési módszer körvizsgálata megtörtént.”

---

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/9

---

A BIZOTTSÁG 138/2011/EU RENDELETE

(2011. február 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2010. május 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK, Kína vagy érintett ország) származó egyes üvegszál szitaszöveteknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2010. május 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK, Kína vagy érintett ország) származó egyes üvegszál szitaszöveteknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. A Bizottság emellett értesítette az Amerikai Egyesült Államok (USA), Kanada, Horvátország, Törökország és Thaiföld egyes gyártóit, mivel ezek az országok merültek fel lehetséges analóg országokként. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. A Bizottság emellett értesítette az Amerikai Egyesült Államok (USA), Kanada, Horvátország, Törökország és Thaiföld egyes gyártóit, mivel ezek az országok merültek fel lehetséges analóg országokként. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.

| (4) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli exportáló gyártót, valamint uniós importőrt és gyártót felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtsanak alapvető tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos, a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszak során végzett tevékenységeikről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli exportáló gyártót, valamint uniós importőrt és gyártót felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtsanak alapvető tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos, a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszak során végzett tevékenységeikről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott.

| (5) | A mintavételre tizenhat válasz érkezett olyan kínai exportáló gyártóktól, akik az Unió behozatalának 86 %-át fedezték az alább meghatározandó vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(5)

A mintavételre tizenhat válasz érkezett olyan kínai exportáló gyártóktól, akik az Unió behozatalának 86 %-át fedezték az alább meghatározandó vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető.

| (6) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság az exportáló gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott mintát két egyéni exportáló gyártó és egy – négy kapcsolatban álló vállalatból álló – exportáló gyártó csoport alkotja, amelyek az Unióba irányuló behozatal 42 %-át jelentik az alábbi (13) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a minta kiválasztásával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és azok nem emeltek kifogást. |
| --- | --- |

(6)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság az exportáló gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott mintát két egyéni exportáló gyártó és egy – négy kapcsolatban álló vállalatból álló – exportáló gyártó csoport alkotja, amelyek az Unióba irányuló behozatal 42 %-át jelentik az alábbi (13) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a minta kiválasztásával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és azok nem emeltek kifogást.

| (7) | Az uniós gyártók oldaláról tizenkét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Ennek alapján a Bizottság az értékesítés és a gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártót választotta be a mintába, amelyek az uniós ágazat összes értékesítésének 70 %-át képviselik az alábbi (59) preambulumbekezdés meghatározása szerint. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós gyártók oldaláról tizenkét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Ennek alapján a Bizottság az értékesítés és a gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártót választotta be a mintába, amelyek az uniós ágazat összes értékesítésének 70 %-át képviselik az alábbi (59) preambulumbekezdés meghatározása szerint.

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül csak négy független importőr nyújtotta be a kért adatokat. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül csak négy független importőr nyújtotta be a kért adatokat. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre.

| (9) | Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint piacgazdasági elbánást kért, illetve egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezenkívül egy exportáló gyártó, azaz egy kapcsolatban álló vállalatokból álló csoport, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint piacgazdasági elbánást kért, illetve egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezenkívül egy exportáló gyártó, azaz egy kapcsolatban álló vállalatokból álló csoport, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint.

| (10) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában nem szereplő exportáló gyártónak, amely egyedi vizsgálatot kért, a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a négy együttműködő független importőrnek, valamint az összes ismert uniós felhasználónak. Emellett kérdőívet küldtek néhány egyesült államokbeli gyártóknak, mivel az USA volt az eljárás megindításáról szóló értesítésben javasolt analóg ország, valamint egyéb lehetséges analóg országok gyártóinak is. Válasz érkezett a kérdőívekre a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól és az egyedi vizsgálatot kérelmező együttműködő gyártótól, egy egyesült államokbeli gyártótól és egy kanadai gyártótól – Kanada, ahogyan ezt a (43) preambulumbekezdés említi, lehetséges analóg országként merült fel –, továbbá valamennyi, mintába felvett uniós gyártótól és négy független importőrtől. Felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában nem szereplő exportáló gyártónak, amely egyedi vizsgálatot kért, a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a négy együttműködő független importőrnek, valamint az összes ismert uniós felhasználónak. Emellett kérdőívet küldtek néhány egyesült államokbeli gyártóknak, mivel az USA volt az eljárás megindításáról szóló értesítésben javasolt analóg ország, valamint egyéb lehetséges analóg országok gyártóinak is. Válasz érkezett a kérdőívekre a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól és az egyedi vizsgálatot kérelmező együttműködő gyártótól, egy egyesült államokbeli gyártótól és egy kanadai gyártótól – Kanada, ahogyan ezt a (43) preambulumbekezdés említi, lehetséges analóg országként merült fel –, továbbá valamennyi, mintába felvett uniós gyártótól és négy független importőrtől. Felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán.

| (11) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint a kárt okozó dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:






  (a) | Kínai exportáló gyártók:







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint a kárt okozó dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:

(a)

Kínai exportáló gyártók:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| (b) | Uniós gyártók







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o., Cseh Köztársaság |
| --- | --- | --- |

(b)

Uniós gyártók

—

Saint Gobain Vertex s.r.o., Cseh Köztársaság

| — | Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, Magyarország |
| --- | --- |

—

Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, Magyarország

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Németország |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Németország

| — | Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettország |
| --- | --- |

—

Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettország

| (c) | Független importőrök







  — | Masterplast, Magyarország |
| --- | --- | --- |

(c)

Független importőrök

—

Masterplast, Magyarország

| (12) | Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy a Kanadából mint analóg országból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:






  (d) | Az analóg országbeli gyártó:







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy a Kanadából mint analóg országból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:

(d)

Az analóg országbeli gyártó:

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada

3.   Vizsgálati időszak

| (13) | A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(13)

A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).

| (15) | Az üvegszálakból készült szitaszövet üvegszál fonálból készül, és különböző szemnagyságokban és fajlagos tömegben megtalálható. Leginkább az építőipari ágazatban, erősítő anyagként használják (külső hőszigetelés, márvány-/padlózatmegerősítés, falak javítása). |
| --- | --- |

(15)

Az üvegszálakból készült szitaszövet üvegszál fonálból készül, és különböző szemnagyságokban és fajlagos tömegben megtalálható. Leginkább az építőipari ágazatban, erősítő anyagként használják (külső hőszigetelés, márvány-/padlózatmegerősítés, falak javítása).

| (16) | Az eljárás megindítása után egy kínai exportáló gyártó, amely üvegszál korongokat készít, felvilágosítást kért, hogy ez a terméktípus is beletartozik-e a termékmeghatározás körébe. A Bizottság konzultált az uniós ágazattal, amelynek a véleménye az volt, hogy az ilyen korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) terméknek tekinthetők, és ezért nem fedi őket szükségszerűen a termékmeghatározás. Miután az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk még nem teszik lehetővé, hogy az érintett termék alapvető jellegzetességeiről végső következtetésekre jusson, a Bizottság úgy döntött, hogy az üvegszál korongokat ideiglenesen a termék részeként kezelik, amíg az érdekelt felektől esetleges további információk és megítélések nem érkeznek a vizsgálat hátralévő részében. |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindítása után egy kínai exportáló gyártó, amely üvegszál korongokat készít, felvilágosítást kért, hogy ez a terméktípus is beletartozik-e a termékmeghatározás körébe. A Bizottság konzultált az uniós ágazattal, amelynek a véleménye az volt, hogy az ilyen korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) terméknek tekinthetők, és ezért nem fedi őket szükségszerűen a termékmeghatározás. Miután az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk még nem teszik lehetővé, hogy az érintett termék alapvető jellegzetességeiről végső következtetésekre jusson, a Bizottság úgy döntött, hogy az üvegszál korongokat ideiglenesen a termék részeként kezelik, amíg az érdekelt felektől esetleges további információk és megítélések nem érkeznek a vizsgálat hátralévő részében.

2.   Hasonló termék

| (17) | A KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Kanada belföldi piacán gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre nézve megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alapvető alkalmazásaik azonosak. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(17)

A KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Kanada belföldi piacán gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre nézve megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alapvető alkalmazásaik azonosak. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

C.   DÖMPING

1.   Általános módszertan

| (18) | Az alább leírt általános módszertant alkalmazták a KNK együttműködő exportáló gyártóira annak megállapítása érdekében, hogy alkalmaztak-e dömpinget vagy sem. |
| --- | --- |

(18)

Az alább leírt általános módszertant alkalmazták a KNK együttműködő exportáló gyártóira annak megállapítása érdekében, hogy alkalmaztak-e dömpinget vagy sem.

2.   Piacgazdasági elbánás

| (19) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  1. | az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

1.

az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik;

| 2. | a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; valamint

| 5. | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (20) | Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló gyártó piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül kitöltötte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot. |
| --- | --- |

(20)

Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló gyártó piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül kitöltötte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.

| (21) | A Bizottság valamennyi fent említett, a mintában szereplő exportáló gyártó tekintetében felkutatta a szükségesnek ítélt információkat, valamint az alábbi vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(21)

A Bizottság valamennyi fent említett, a mintában szereplő exportáló gyártó tekintetében felkutatta a szükségesnek ítélt információkat, valamint az alábbi vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| — | A mintába negyedik kapcsolatban álló csoporttagként felvett vállalat a Brit Virgin-szigeteken található, ezért nem került bele a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés körébe. |
| --- | --- |

—

A mintába negyedik kapcsolatban álló csoporttagként felvett vállalat a Brit Virgin-szigeteken található, ezért nem került bele a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés körébe.

| (22) | A vizsgálat eredetileg megállapította, hogy két, a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártó teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt összes követelményt a piacgazdasági elbánás megadásához, míg a harmadik, mintába felvett exportáló gyártó, amely egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja, nem teljesítette a nemzetközi számviteli szabályokra vonatkozó 2. kritériumot. Különösen arra derült fény, hogy egyes költségek, bevételek és elszámolások nem tükrözték pontosan a csoportba tartozó vállalatok valóságos pénzügyi helyzetét. Ezenkívül a könyvelés hiányosságait az auditjelentés nem is említette meg. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat eredetileg megállapította, hogy két, a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártó teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt összes követelményt a piacgazdasági elbánás megadásához, míg a harmadik, mintába felvett exportáló gyártó, amely egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja, nem teljesítette a nemzetközi számviteli szabályokra vonatkozó 2. kritériumot. Különösen arra derült fény, hogy egyes költségek, bevételek és elszámolások nem tükrözték pontosan a csoportba tartozó vállalatok valóságos pénzügyi helyzetét. Ezenkívül a könyvelés hiányosságait az auditjelentés nem is említette meg.

| (23) | A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amenynyiben erre konkrét okaik vannak. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amenynyiben erre konkrét okaik vannak.

| (24) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után csak attól a mintába felvett exportáló gyártói csoporttól érkeztek észrevételek, amely nem kapta meg a piacgazdasági elbánást. A beérkezett észrevételek miatt azonban nem kellett változtatni a megállapításokon, mert azok nem cáfolták a hiányosságokat, csak általános magyarázatokat adtak arról, hogy a csoport egészét egyetlen magánszemély irányítja, és hogy a csoportba tartozó vállalatok egy integráció felé vezető átmeneti szakaszban vannak. |
| --- | --- |

(24)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után csak attól a mintába felvett exportáló gyártói csoporttól érkeztek észrevételek, amely nem kapta meg a piacgazdasági elbánást. A beérkezett észrevételek miatt azonban nem kellett változtatni a megállapításokon, mert azok nem cáfolták a hiányosságokat, csak általános magyarázatokat adtak arról, hogy a csoport egészét egyetlen magánszemély irányítja, és hogy a csoportba tartozó vállalatok egy integráció felé vezető átmeneti szakaszban vannak.

| (25) | Közvetlenül a dömpingellenőrző látogatások előtt az egyik esetre vonatkozóan dokumentumokkal igazolt állításokat nyújtottak be a Bizottsághoz arra a két kínai exportáló gyártóra vonatkozóan, amelyeknek eredetileg a piacgazdasági elbánás megadását javasolta. Ezeket az állításokat az ellenőrző látogatások során megvizsgálták. |
| --- | --- |

(25)

Közvetlenül a dömpingellenőrző látogatások előtt az egyik esetre vonatkozóan dokumentumokkal igazolt állításokat nyújtottak be a Bizottsághoz arra a két kínai exportáló gyártóra vonatkozóan, amelyeknek eredetileg a piacgazdasági elbánás megadását javasolta. Ezeket az állításokat az ellenőrző látogatások során megvizsgálták.

| (26) | Az első exportáló gyártóra vonatkozó állítás konkrétan azt tartalmazta, hogy az kérelmében és az ellenőrző vizsgálat során is hamis társasági alapszabályt tüntetett fel A Bizottság megkapta az állítólagos valódi alapszabályt és a megfelelő, a cég részvényesei között megkötött közös vállalkozásról szóló szerződést. A dömpingellenőrző látogatáson az exportáló gyártó a helyi hatóságnál nyilvántartott alapszabályának hiteles másolatát adta át, amely ugyanaz a dátumot nem viselő dokumentum volt, mint amelyet a cég a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, valamint az ezzel kapcsolatos helyszíni vizsgálat alkalmával nyújtott be. |
| --- | --- |

(26)

Az első exportáló gyártóra vonatkozó állítás konkrétan azt tartalmazta, hogy az kérelmében és az ellenőrző vizsgálat során is hamis társasági alapszabályt tüntetett fel A Bizottság megkapta az állítólagos valódi alapszabályt és a megfelelő, a cég részvényesei között megkötött közös vállalkozásról szóló szerződést. A dömpingellenőrző látogatáson az exportáló gyártó a helyi hatóságnál nyilvántartott alapszabályának hiteles másolatát adta át, amely ugyanaz a dátumot nem viselő dokumentum volt, mint amelyet a cég a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, valamint az ezzel kapcsolatos helyszíni vizsgálat alkalmával nyújtott be.

| (27) | E dokumentumot a (25) és (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottságnak benyújtott dokumentummal összehasonlítva kiderült, hogy eltérések vannak a dátumok, az érintett felek és a munkaerő-felvételre vonatkozó megszorításokról szóló egyes rendelkezések között. További eltéréseket találtak értékesítési megszorítások tárgyában a vállalkozás által a piacgazdasági elbánás iránti kérelemmel benyújtott, illetve a Bizottság által később megkapott közös vállalkozásról szóló szerződés között. |
| --- | --- |

(27)

E dokumentumot a (25) és (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottságnak benyújtott dokumentummal összehasonlítva kiderült, hogy eltérések vannak a dátumok, az érintett felek és a munkaerő-felvételre vonatkozó megszorításokról szóló egyes rendelkezések között. További eltéréseket találtak értékesítési megszorítások tárgyában a vállalkozás által a piacgazdasági elbánás iránti kérelemmel benyújtott, illetve a Bizottság által később megkapott közös vállalkozásról szóló szerződés között.

| (28) | A Bizottság levelet küldött az exportáló gyártónak, amelyben tájékoztatta, hogy ezek az adatok az alapszabály 18. cikkének alkalmazásához vezethetnek, és megkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Az exportáló gyártó válasza nem szolgáltatott olyan elégséges magyarázatot az eltérésekről, amely megszüntette volna a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság levelet küldött az exportáló gyártónak, amelyben tájékoztatta, hogy ezek az adatok az alapszabály 18. cikkének alkalmazásához vezethetnek, és megkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Az exportáló gyártó válasza nem szolgáltatott olyan elégséges magyarázatot az eltérésekről, amely megszüntette volna a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.

| (29) | A második exportáló gyártóra vonatkozó állítások különösen egyes meghamisított könyvvizsgált elszámolásokra vonatkoztak. Ezt az állítást is megvizsgálták a helyszínen, és ellentmondásokat találtak a 2006-os nem auditált elszámolásokból az első 2007-es auditált pénzügyi kimutatásokba átvezetett egyenlegekben. Emellett a cég könyvelésében sem a 2007-es, sem a 2008-as évre vonatkozóan nem szerepel auditköltség vagy kifizetés. |
| --- | --- |

(29)

A második exportáló gyártóra vonatkozó állítások különösen egyes meghamisított könyvvizsgált elszámolásokra vonatkoztak. Ezt az állítást is megvizsgálták a helyszínen, és ellentmondásokat találtak a 2006-os nem auditált elszámolásokból az első 2007-es auditált pénzügyi kimutatásokba átvezetett egyenlegekben. Emellett a cég könyvelésében sem a 2007-es, sem a 2008-as évre vonatkozóan nem szerepel auditköltség vagy kifizetés.

| (30) | Ennek az exportáló gyártónak is írt a Bizottság, tájékoztatta a helyszínen talált ellentmondásokról, és kérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit. Ezt a gyártót szintén tájékoztatták arról, hogy az új megállapítások az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatják maguk után. Az exportáló gyártó válasza nem szolgált olyan újabb információkkal, amelyek eloszlatták volna a kételyeket a pénzügyi kimutatásaiban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban. Éppen ellenkezőleg: válaszában az exportáló gyártó elismerte, hogy két különböző elszámolás létezik, amelyek 2006-ra vonatkozóan különböző összegeket tartalmaznak, valamint, hogy a 2007-es és 2008-as elszámolásaiban voltak olyan tévedések, amelyekre nem tért ki az audit jelentés. |
| --- | --- |

(30)

Ennek az exportáló gyártónak is írt a Bizottság, tájékoztatta a helyszínen talált ellentmondásokról, és kérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit. Ezt a gyártót szintén tájékoztatták arról, hogy az új megállapítások az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatják maguk után. Az exportáló gyártó válasza nem szolgált olyan újabb információkkal, amelyek eloszlatták volna a kételyeket a pénzügyi kimutatásaiban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban. Éppen ellenkezőleg: válaszában az exportáló gyártó elismerte, hogy két különböző elszámolás létezik, amelyek 2006-ra vonatkozóan különböző összegeket tartalmaznak, valamint, hogy a 2007-es és 2008-as elszámolásaiban voltak olyan tévedések, amelyekre nem tért ki az audit jelentés.

| (31) | Az ismertetett új megállapítások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az első exportáló gyártó félrevezető információkat nyújtott a vizsgálat során. Ennek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és visszavonja az eredeti javaslatot, amely szerint e gyártónak piacgazdasági elbánás járna. |
| --- | --- |

(31)

Az ismertetett új megállapítások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az első exportáló gyártó félrevezető információkat nyújtott a vizsgálat során. Ennek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és visszavonja az eredeti javaslatot, amely szerint e gyártónak piacgazdasági elbánás járna.

| (32) | A második exportáló gyártóra nézve a Bizottság szintén a piacgazdasági bánásmód elutasítása mellett döntött, mert az nem tett eleget az elbírálás 2. szükséges kritériumának. |
| --- | --- |

(32)

A második exportáló gyártóra nézve a Bizottság szintén a piacgazdasági bánásmód elutasítása mellett döntött, mert az nem tett eleget az elbírálás 2. szükséges kritériumának.

3.   Egyéni elbánás

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, |
| --- | --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (34) | A három, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A fent ismertetett megállapítások alapján az első exportáló gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az egyéni elbánást visszautasították. A második exportáló gyártó megfelelt az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ezért egyéni elbánásban részesülhet. |
| --- | --- |

(34)

A három, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A fent ismertetett megállapítások alapján az első exportáló gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az egyéni elbánást visszautasították. A második exportáló gyártó megfelelt az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ezért egyéni elbánásban részesülhet.

| (35) | A harmadik exportáló gyártó (vállalatcsoport) esetében, amely nem elégítette ki a piacgazdasági elbánás megadásához szükséges feltételeket, az egyéni elbánás megadása mellett döntöttek, mivel úgy találták, hogy a cég megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(35)

A harmadik exportáló gyártó (vállalatcsoport) esetében, amely nem elégítette ki a piacgazdasági elbánás megadásához szükséges feltételeket, az egyéni elbánás megadása mellett döntöttek, mivel úgy találták, hogy a cég megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek.

| (36) | A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(36)

A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

4.   Egyéni vizsgálat

| (37) | A mintába nem foglalt kapcsolatban álló vállalatok csoportja, amely egyedi vizsgálatot kért, egyúttal piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet a megadott határidőn belül benyújtotta. |
| --- | --- |

(37)

A mintába nem foglalt kapcsolatban álló vállalatok csoportja, amely egyedi vizsgálatot kért, egyúttal piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet a megadott határidőn belül benyújtotta.

| (38) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó űrlapon egyéni vizsgálatot kérő vállalat által benyújtott információkat a Bizottság nem ellenőrizte. Ezek ellenőrzésére egy későbbi időpontban kerül sor. |
| --- | --- |

(38)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó űrlapon egyéni vizsgálatot kérő vállalat által benyújtott információkat a Bizottság nem ellenőrizte. Ezek ellenőrzésére egy későbbi időpontban kerül sor.

5.   Rendes érték

a)   Az analóg ország kiválasztása

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.

| (40) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(40)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.

| (41) | Négy együttműködő exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy az USA nem megfelelő analóg ország, mivel az általa használt üvegszál fonal, amely az érintett termék előállításának fő nyersanyaga, más típusú üvegből van, mint a kínai exportáló gyártók által használt, és ezért drágább is. Azt javasolták, hogy Törökország és Thaiföld léphetne a helyébe, mert az e két országban használt üvegszál fonal típusa megegyezik a kínai exportáló gyártók által használttal. |
| --- | --- |

(41)

Négy együttműködő exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy az USA nem megfelelő analóg ország, mivel az általa használt üvegszál fonal, amely az érintett termék előállításának fő nyersanyaga, más típusú üvegből van, mint a kínai exportáló gyártók által használt, és ezért drágább is. Azt javasolták, hogy Törökország és Thaiföld léphetne a helyébe, mert az e két országban használt üvegszál fonal típusa megegyezik a kínai exportáló gyártók által használttal.

| (42) | A Bizottság megvizsgálta, hogy más országok analóg országként való kiválasztása indokolt lenne-e, és kérdőívet küldött az érintett termék gyártóinak Kanadába, Horvátországba, Törökországba és Thaiföldre. A kérdőívre csak egy USA-beli és az egyetlen kanadai gyártó válaszolt. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megvizsgálta, hogy más országok analóg országként való kiválasztása indokolt lenne-e, és kérdőívet küldött az érintett termék gyártóinak Kanadába, Horvátországba, Törökországba és Thaiföldre. A kérdőívre csak egy USA-beli és az egyetlen kanadai gyártó válaszolt.

| (43) | A Bizottság mindkét ország piacait megvizsgálta, hogy meghatározza, megfelelnek-e az analóg országként való kiválasztás kritériumainak. Kanadával kapcsolatban – noha az érintett terméket csak egyetlen gyártó állítja elő – a Bizottság úgy találta, hogy az ország nyitott piaccal rendelkezik, behozatali vám nincsen, és a piacon a versenyt az érintett terméknek több harmadik országból való jelentős mérvű behozatala biztosítja. Emellett kiderült, hogy a kanadai gyártó a hasonló termék minden típusát előállítja, szemben az USA-beli gyártóval, amely csak egyet, és ez lehetővé teszi a rendes érték kiszámítását az érintett termék minden egyes típusa tekintetében. A vizsgálat kimutatta, hogy Kanadát ideiglenesen megfelelő analóg országnak lehet tekinteni a rendes érték megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság mindkét ország piacait megvizsgálta, hogy meghatározza, megfelelnek-e az analóg országként való kiválasztás kritériumainak. Kanadával kapcsolatban – noha az érintett terméket csak egyetlen gyártó állítja elő – a Bizottság úgy találta, hogy az ország nyitott piaccal rendelkezik, behozatali vám nincsen, és a piacon a versenyt az érintett terméknek több harmadik országból való jelentős mérvű behozatala biztosítja. Emellett kiderült, hogy a kanadai gyártó a hasonló termék minden típusát előállítja, szemben az USA-beli gyártóval, amely csak egyet, és ez lehetővé teszi a rendes érték kiszámítását az érintett termék minden egyes típusa tekintetében. A vizsgálat kimutatta, hogy Kanadát ideiglenesen megfelelő analóg országnak lehet tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.

| (44) | Az együttműködő kanadai gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani. |
| --- | --- |

(44)

Az együttműködő kanadai gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani.

| (45) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(45)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország.

b)   A rendes érték meghatározása

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.

| (47) | A kanadai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(47)

A kanadai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva.

| (48) | A vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független vevőknek történt értékesítések a kanadai gyártó által előállított valamennyi típusú hasonló termék tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban zajlottak. Ugyanakkor a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségek miatt indokoltabbnak találták a rendes érték számtani képzését – lásd az (52) preambulumbekezdést –, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket, és tisztességes összehasonlítást lehessen végezni. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független vevőknek történt értékesítések a kanadai gyártó által előállított valamennyi típusú hasonló termék tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban zajlottak. Ugyanakkor a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségek miatt indokoltabbnak találták a rendes érték számtani képzését – lásd az (52) preambulumbekezdést –, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket, és tisztességes összehasonlítást lehessen végezni.

| (49) | Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegét a kanadai gyártótól kapott adatok alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(49)

Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegét a kanadai gyártótól kapott adatok alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint.

c)   Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára

| (50) | Mivel két, a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az Unióba az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(50)

Mivel két, a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az Unióba az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

d)   Összehasonlítás

| (51) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson hasonlították össze. |
| --- | --- |

(51)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson hasonlították össze.

| (52) | A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A rendes értéket a felhasznált anyagok – vegyszerek, bevonatok és nyersanyagok (a fonalakhoz felhasznált üvegtípus) – minőségi különbségeinek megfelelően is kiigazították. További kiigazításokat alkalmaztak szükség esetén a közvetett adókra, tengeri szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, valamint bankköltségekre és jutalékokra tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. |
| --- | --- |

(52)

A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A rendes értéket a felhasznált anyagok – vegyszerek, bevonatok és nyersanyagok (a fonalakhoz felhasznált üvegtípus) – minőségi különbségeinek megfelelően is kiigazították. További kiigazításokat alkalmaztak szükség esetén a közvetett adókra, tengeri szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, valamint bankköltségekre és jutalékokra tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.

6.   Dömpingkülönbözetek

a)   Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országra megállapított rendes érték súlyozott átlagának és az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlításával történt a fenti megállapításoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országra megállapított rendes érték súlyozott átlagának és az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlításával történt a fenti megállapításoknak megfelelően.

| (54) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban lévő Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % |

(54)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban lévő Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (55) | A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(55)

A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.

| (56) | A többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy Unióba történő, az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival. |
| --- | --- |

(56)

A többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy Unióba történő, az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival.

| (57) | Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 86 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártónál megállapított legnagyobb különbözet felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(57)

Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 86 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártónál megállapított legnagyobb különbözet felhasználásával történt.

| (58) | Ennek alapján a minta ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözete és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  A dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében (lásd I. melléklet) | 57,7 % |
| --- | --- | --- |
| Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében | 62,9 % |

(58)

Ennek alapján a minta ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözete és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

A dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében (lásd I. melléklet)

57,7 %

Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében

62,9 %

D.   KÁR

1.   Az uniós gyártás

| (59) | A vizsgálati időszak során 19 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. E gyártók képviselik a teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel mind a 19 gyártó, amelyek a panaszt támogatták, szolgáltatott információkat, ezeket a továbbiakban uniós gazdasági ágazat néven szerepelnek. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálati időszak során 19 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. E gyártók képviselik a teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel mind a 19 gyártó, amelyek a panaszt támogatták, szolgáltatott információkat, ezeket a továbbiakban uniós gazdasági ágazat néven szerepelnek.

| (60) | Mint ahogyan a fenti (7) preambulumbekezdés is említi, tizenkét uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A kiválasztott négy gyártóból álló minta a becsült uniós gyártás mintegy 70 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(60)

Mint ahogyan a fenti (7) preambulumbekezdés is említi, tizenkét uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A kiválasztott négy gyártóból álló minta a becsült uniós gyártás mintegy 70 %-át képviseli.

2.   Az uniós fogyasztás

| (61) | Az uniós fogyasztás kiszámítása olyan számadatokon alapult, amelyeket a panasz tartalmazott, és amelyeket a vizsgálatban együttműködő gyártók és importőrök által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal egészítettek ki. Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék Kínából és harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(61)

Az uniós fogyasztás kiszámítása olyan számadatokon alapult, amelyeket a panasz tartalmazott, és amelyeket a vizsgálatban együttműködő gyártók és importőrök által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal egészítettek ki. Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék Kínából és harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.

| (62) | Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU fogyasztása négyzetméterben | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Index 2006=100 | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Forrás: a panaszban szereplő adatok, valamint az együttműködő vállalatok által szolgáltatott adatok és Eurostat-adatok. |

(62)

Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az EU fogyasztása négyzetméterben

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Index 2006=100

100

120

126

109

112

Forrás: a panaszban szereplő adatok, valamint az együttműködő vállalatok által szolgáltatott adatok és Eurostat-adatok.

| (63) | A figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az Unió területén. 2006 és 2008 között 26 %-kal nőtt, majd 2008 és 2009 között 17 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a fogyasztás ismét enyhén nőtt. A 2009-es időszakos csökkenés az építőipari piacok visszaesésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(63)

A figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az Unió területén. 2006 és 2008 között 26 %-kal nőtt, majd 2008 és 2009 között 17 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a fogyasztás ismét enyhén nőtt. A 2009-es időszakos csökkenés az építőipari piacok visszaesésének tulajdonítható.

3.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése

| (64) | Az érintett termék KNK-ból származó behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 48 %-kal nőtt. A fogyasztási trendeket és az építőipari ágazat visszaesését követően 2009-ben enyhén csökkent. A behozatalok hosszú távú emelkedő tendenciája azonban nyilvánvaló, és az importvolumen növekedése is nagyobb mértékű volt, mint az uniós fogyasztásé. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai behozatal négyzetméterben | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok. |

(64)

Az érintett termék KNK-ból származó behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 48 %-kal nőtt. A fogyasztási trendeket és az építőipari ágazat visszaesését követően 2009-ben enyhén csökkent. A behozatalok hosszú távú emelkedő tendenciája azonban nyilvánvaló, és az importvolumen növekedése is nagyobb mértékű volt, mint az uniós fogyasztásé.

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Kínai behozatal négyzetméterben

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Index 2006 = 100

100

141

154

143

148

Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.

| (65) | A KNK-ból származó érintett termék behozatalának növekvő volumenével párhuzamosan az átlagos importár csökkent, 2006 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal esett vissza. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai importárak euróban | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok. |

(65)

A KNK-ból származó érintett termék behozatalának növekvő volumenével párhuzamosan az átlagos importár csökkent, 2006 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal esett vissza.

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Kínai importárak euróban

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Index 2006 = 100

100

99

101

89

88

Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.

| (66) | Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban 32 %-kal nőtt, ami ebben az esetben majdnem 13 százalékpontos növekedésnek felel meg. A vizsgálati időszakban az érintett országból érkező import piaci részesedése elérte az 51 %-ot. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A kínai behozatal piaci részesedése | 38,6 % | 45,1 % | 47,2 % | 50,4 % | 51,0 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Forrás: számítás. |

(66)

Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban 32 %-kal nőtt, ami ebben az esetben majdnem 13 százalékpontos növekedésnek felel meg. A vizsgálati időszakban az érintett országból érkező import piaci részesedése elérte az 51 %-ot.

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

A kínai behozatal piaci részesedése

38,6 %

45,1 %

47,2 %

50,4 %

51,0 %

Index 2006 = 100

100

117

123

131

132

Forrás: számítás.

b)   A dömpingelt behozatal hatása az árakra

| (67) | Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze a mintavételben szereplő uniós gyártók áraival. A mintában szereplő uniós gyártók árait nettó gyártelepi paritásra igazították, és összevetették a CIF-importárakkal. Az utóbbi árakat a behozatali vámra és a behozatal utáni költségekre tekintettel kiigazították. Emellett a KNK-ból importált érintett termék és az uniós ágazat által termelt hasonló termék közötti minőségi különbségek miatt további minőségi szempontú kiigazítást végeztek a kínai importárakon. Ez a kiigazítás olyan paraméterek különbségeit tükrözi, mint a hosszirányú és keresztirányú szakítószilárdság és nyúlás, amelyeket a termékkód teljes mértékben nem fedett le. |
| --- | --- |

(67)

Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze a mintavételben szereplő uniós gyártók áraival. A mintában szereplő uniós gyártók árait nettó gyártelepi paritásra igazították, és összevetették a CIF-importárakkal. Az utóbbi árakat a behozatali vámra és a behozatal utáni költségekre tekintettel kiigazították. Emellett a KNK-ból importált érintett termék és az uniós ágazat által termelt hasonló termék közötti minőségi különbségek miatt további minőségi szempontú kiigazítást végeztek a kínai importárakon. Ez a kiigazítás olyan paraméterek különbségeit tükrözi, mint a hosszirányú és keresztirányú szakítószilárdság és nyúlás, amelyeket a termékkód teljes mértékben nem fedett le.

| (68) | Figyelembe véve a minőségi szempontú kiigazítást, az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 29,5 % és 30,2 % között volt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(68)

Figyelembe véve a minőségi szempontú kiigazítást, az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 29,5 % és 30,2 % között volt a vizsgálati időszakban.

4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

a)   Előzetes megjegyzések

| (69) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(69)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (70) | Emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a (7) preambulumbekezdésben is szerepel – a Bizottság által kiválasztott minta az értékesítés és gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártóból állt. |
| --- | --- |

(70)

Emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a (7) preambulumbekezdésben is szerepel – a Bizottság által kiválasztott minta az értékesítés és gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártóból állt.

| (71) | A makrogazdasági adatokra vonatkozó mutatók – termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés stb. – az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoznak (az alábbi táblázatok forrásai a makroadatok). A további mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkozunk. |
| --- | --- |

(71)

A makrogazdasági adatokra vonatkozó mutatók – termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés stb. – az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoznak (az alábbi táblázatok forrásai a makroadatok). A további mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkozunk.

| (72) | A vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése részben kapcsolatban álló vállalatokon keresztül zajlott. A vállalatok szerint ezeket a tranzakciókat független vevőknek történő eladásoknak kellene tekinteni, mivel szerintük nincs közvetlen kapcsolat a cégek között, és az értékesítés a szokásos piaci feltételekkel történt. Ideiglenesen azonban a Bizottság úgy határoz, hogy ezeket a tranzakciókat kizárja a kárkülönbözeti számításokból és a kármutatókból is, mert további elemzést kíván folytatni velük kapcsolatban. Kivételt tettek két mintába vett cég közötti kapcsolódó értékesítésekkel, amelyeknél a viszonteladási mechanizmust megmagyarázták, és az ellenőrizhető volt. |
| --- | --- |

(72)

A vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése részben kapcsolatban álló vállalatokon keresztül zajlott. A vállalatok szerint ezeket a tranzakciókat független vevőknek történő eladásoknak kellene tekinteni, mivel szerintük nincs közvetlen kapcsolat a cégek között, és az értékesítés a szokásos piaci feltételekkel történt. Ideiglenesen azonban a Bizottság úgy határoz, hogy ezeket a tranzakciókat kizárja a kárkülönbözeti számításokból és a kármutatókból is, mert további elemzést kíván folytatni velük kapcsolatban. Kivételt tettek két mintába vett cég közötti kapcsolódó értékesítésekkel, amelyeknél a viszonteladási mechanizmust megmagyarázták, és az ellenőrizhető volt.

b)   Kármutatók

Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés négyzetméterben | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Kapacitás négyzetméterben | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Kapacitáskihasználás | 77 % | 84 % | 79 % | 71 % | 67 % |
| Forrás: makroadatok. |

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Termelés négyzetméterben

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Index 2006 = 100

100

112

120

98

96

Kapacitás négyzetméterben

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Index 2006 = 100

100

103

117

106

111

Kapacitáskihasználás

77 %

84 %

79 %

71 %

67 %

Forrás: makroadatok.

| (73) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal esett vissza. Általában véve a termékkibocsátás követte a fogyasztási trendet, azaz a 2006–2008 közötti növekedés után 2009-ben erős visszaesés, majd a vizsgálati időszak alatt ismét enyhe növekedés volt tapasztalható. A fogyasztással szemben így az uniós ágazat termelése nem állt helyre, hanem tovább csökkent a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(73)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal esett vissza. Általában véve a termékkibocsátás követte a fogyasztási trendet, azaz a 2006–2008 közötti növekedés után 2009-ben erős visszaesés, majd a vizsgálati időszak alatt ismét enyhe növekedés volt tapasztalható. A fogyasztással szemben így az uniós ágazat termelése nem állt helyre, hanem tovább csökkent a vizsgálati időszak alatt.

| (74) | Az uniós ágazat kapacitáskihasználásának mértéke a figyelembe vett időszakban 10 százalékponttal csökkent, a 2006-os 77 %-ról a vizsgálati időszakbeli 67 %-ra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez részben annak tulajdonítható, hogy maga a kapacitás nőtt enyhén az uniós gyártók beruházásainak eredményeként.

  Készletek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet négyzetméterben | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Forrás: makroadatok. |

(74)

Az uniós ágazat kapacitáskihasználásának mértéke a figyelembe vett időszakban 10 százalékponttal csökkent, a 2006-os 77 %-ról a vizsgálati időszakbeli 67 %-ra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez részben annak tulajdonítható, hogy maga a kapacitás nőtt enyhén az uniós gyártók beruházásainak eredményeként.

Készletek

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Zárókészlet négyzetméterben

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Index 2006 = 100

100

263

330

322

285

Forrás: makroadatok.

| (75) | Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban csaknem megháromszorozódott. Ez a trend az értékesítés és a gyártás csökkenő volumenével egyidejű. A gyártási volumenhez képest a készletek a 2006-os nem egészen 4 %-ról 11 % fölé emelkedtek a vizsgálati időszak alatt.

  Az értékesítések volumene és a piaci részesedés | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések volumene négyzetméterben | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének piaci részesedése | 58 % | 52 % | 50 % | 47 % | 46 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Forrás: makroadatok. |

(75)

Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban csaknem megháromszorozódott. Ez a trend az értékesítés és a gyártás csökkenő volumenével egyidejű. A gyártási volumenhez képest a készletek a 2006-os nem egészen 4 %-ról 11 % fölé emelkedtek a vizsgálati időszak alatt.

Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Értékesítések volumene négyzetméterben

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Index 2006 = 100

100

108

110

88

89

Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének piaci részesedése

58 %

52 %

50 %

47 %

46 %

Index 2006 = 100

100

89

87

81

80

Forrás: makroadatok.

| (76) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent, ennek eredményeként 12 százalékpontos piaci részesedésvesztés következett be, azaz az uniós összfogyasztás 58 %-áról 46 %-ára esett vissza. |
| --- | --- |

(76)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent, ennek eredményeként 12 százalékpontos piaci részesedésvesztés következett be, azaz az uniós összfogyasztás 58 %-áról 46 %-ára esett vissza.

| (77) | Eladási árak | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eladási árak euróban | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Forrás: mikroadatok. |

(77)

Eladási árak

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Eladási árak euróban

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Index 2006 = 100

100

106

105

99

97

Forrás: mikroadatok.

| (78) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a független álló uniós feleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette jelentősen eladási árait annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dömpingelt behozatalhoz képest. Ez azonban hozzájárult a jelentős piaci részesedésvesztéshez a figyelembe vett időszak során.

  Nyereségesség | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti átlagos nyereség | 6 % | 18 % | 14 % | 10 % | 12 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Forrás: mikroadatok. |

(78)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a független álló uniós feleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette jelentősen eladási árait annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dömpingelt behozatalhoz képest. Ez azonban hozzájárult a jelentős piaci részesedésvesztéshez a figyelembe vett időszak során.

Nyereségesség

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Adózás előtti átlagos nyereség

6 %

18 %

14 %

10 %

12 %

Index 2006 = 100

100

309

234

166

212

Forrás: mikroadatok.

Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (euro) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Nettó eszközállomány megtérülése | 5 % | 24 % | 16 % | 5 % | 9 % |
| Pénzáramlás (euro) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Forrás: mikroadatok. |

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Beruházások (euro)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Nettó eszközállomány megtérülése

5 %

24 %

16 %

5 %

9 %

Pénzáramlás (euro)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Forrás: mikroadatok.

| (79) | Amint az a fenti (68) preambulumbekezdésben is szerepel, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós piac áraira. Az uniós ágazat ennek ellenére még jó pénzügyi helyzetben volt 2006–2007 között, amikor a nyereségesség 6 %-ról 18 %-ra nőtt. Később a nyereségesség csökkenni kezdett, és a vizsgálati időszakban 12 %-on állapodott meg. Más pénzügyi mutatók, például a nettó eszközarányos jövedelmezőség és a pénzáramlás is pozitív maradt. Más szóval az uniós gazdasági ágazat nem szállt agresszív árversenybe a kínai behozatallal. Ehelyett inkább szerkezetátalakítási folyamatba kezdett, új gyártási technológiákba fektetett be a termékei minőségének javítása és a hosszú távú gyártásiköltség-csökkentés érdekében. Ez azonban az értékesítési volumen csökkenésével és a piaci részesedések egy részének elveszítésével járt a kínai konkurencia javára. Meg kell jegyezni, hogy a fenti nyereségességszámítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók számoltak be. Ha ezeket a költségeket is figyelembe vesszük, az uniós ágazat nyereségessége jóval alacsonyabb lenne. Ez tehát kedvezőtlenül befolyásolná a fent felsorolt egyéb pénzügyi mutatókat. |
| --- | --- |

(79)

Amint az a fenti (68) preambulumbekezdésben is szerepel, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós piac áraira. Az uniós ágazat ennek ellenére még jó pénzügyi helyzetben volt 2006–2007 között, amikor a nyereségesség 6 %-ról 18 %-ra nőtt. Később a nyereségesség csökkenni kezdett, és a vizsgálati időszakban 12 %-on állapodott meg. Más pénzügyi mutatók, például a nettó eszközarányos jövedelmezőség és a pénzáramlás is pozitív maradt. Más szóval az uniós gazdasági ágazat nem szállt agresszív árversenybe a kínai behozatallal. Ehelyett inkább szerkezetátalakítási folyamatba kezdett, új gyártási technológiákba fektetett be a termékei minőségének javítása és a hosszú távú gyártásiköltség-csökkentés érdekében. Ez azonban az értékesítési volumen csökkenésével és a piaci részesedések egy részének elveszítésével járt a kínai konkurencia javára. Meg kell jegyezni, hogy a fenti nyereségességszámítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók számoltak be. Ha ezeket a költségeket is figyelembe vesszük, az uniós ágazat nyereségessége jóval alacsonyabb lenne. Ez tehát kedvezőtlenül befolyásolná a fent felsorolt egyéb pénzügyi mutatókat.

| (80) | A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat továbbra is nagyarányú beruházásokat tudott fenntartani; ezzel az volt a célja, hogy csökkentse a gyártási költségeket és hatékonyabb gyártási módot fejlesszen ki. A vizsgálati időszakban a beruházások több mint háromszorosukra emelkedtek a 2006. évi adatokhoz képest. |
| --- | --- |

(80)

A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat továbbra is nagyarányú beruházásokat tudott fenntartani; ezzel az volt a célja, hogy csökkentse a gyártási költségeket és hatékonyabb gyártási módot fejlesszen ki. A vizsgálati időszakban a beruházások több mint háromszorosukra emelkedtek a 2006. évi adatokhoz képest.

| (81) | A tőkebevonási képesség nem merült fel az uniós gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak folyamán. |
| --- | --- |

(81)

A tőkebevonási képesség nem merült fel az uniós gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak folyamán.

| (82) | Foglalkoztatás, termelékenység és bérek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euró) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Egy munkavállalóra jutó termelékenység | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Forrás: mikroadatok, kivéve a foglalkoztatást (makroadatok). |

(82)

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Index 2006 = 100

100

96

100

84

79

Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euró)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Egy munkavállalóra jutó termelékenység

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Forrás: mikroadatok, kivéve a foglalkoztatást (makroadatok).

| (83) | Az uniós gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 21 %-kal csökkent. A fizetések magas szintje ellenére az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kezdve csökkentette az egy foglalkoztatottra jutó átlagos bérköltséget. Ennek eredményeként az egy munkavállalóra jutó teljesítményben kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszak alatt nőtt. |
| --- | --- |

(83)

Az uniós gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 21 %-kal csökkent. A fizetések magas szintje ellenére az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kezdve csökkentette az egy foglalkoztatottra jutó átlagos bérköltséget. Ennek eredményeként az egy munkavállalóra jutó teljesítményben kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszak alatt nőtt.

c)   A dömping mértéke

| (84) | Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása a vizsgálati időszak alatt nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(84)

Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása a vizsgálati időszak alatt nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (85) | Amint a fenti kárelemzésből nyilvánvalóan kitűnik, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket szenvedett az értékesítési és termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a piaci részesedés és az alkalmazottak száma terén egyaránt; ez utóbbi az ágazat szerkezetátalakítási erőfeszítéseinek következtében jelentősen, 21 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a piac növekedését, és azt teljes egészében a kínai behozatal vette át. Az importvolumen 48 %-os növekedése a figyelembe vett időszakban valóban sokkal nagyobb, mint az uniós fogyasztás 12 %-os növekedése. |
| --- | --- |

(85)

Amint a fenti kárelemzésből nyilvánvalóan kitűnik, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket szenvedett az értékesítési és termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a piaci részesedés és az alkalmazottak száma terén egyaránt; ez utóbbi az ágazat szerkezetátalakítási erőfeszítéseinek következtében jelentősen, 21 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a piac növekedését, és azt teljes egészében a kínai behozatal vette át. Az importvolumen 48 %-os növekedése a figyelembe vett időszakban valóban sokkal nagyobb, mint az uniós fogyasztás 12 %-os növekedése.

| (86) | Úgy ítélhető meg, hogy a kínai dömpingelt behozatal folyamatos, jelentős áralákínálása az uniós ágazat áraival szemben továbbra is kedvezőtlen hatást fog gyakorolni az uniós ágazat értékesítési volumenére, és ennélfogva – elkerülhetetlenül – pénzügyi és gazdasági helyzetére is. Középtávon az várható, hogy az európai vállalatok nyereségessége és egyéb pénzügyi mutatói rosszabbodni fognak. |
| --- | --- |

(86)

Úgy ítélhető meg, hogy a kínai dömpingelt behozatal folyamatos, jelentős áralákínálása az uniós ágazat áraival szemben továbbra is kedvezőtlen hatást fog gyakorolni az uniós ágazat értékesítési volumenére, és ennélfogva – elkerülhetetlenül – pénzügyi és gazdasági helyzetére is. Középtávon az várható, hogy az európai vállalatok nyereségessége és egyéb pénzügyi mutatói rosszabbodni fognak.

| (87) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében kár érte. |
| --- | --- |

(87)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében kár érte.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (88) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal olyan kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely már jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak; a vizsgálatra annak elkerülése érdekében került sor, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt is a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal olyan kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely már jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak; a vizsgálatra annak elkerülése érdekében került sor, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt is a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (89) | A figyelembe vett időszakban az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala közel 50 %-kal nőtt meg, és jelentős piaci részesedésre tett szert az uniós piacon. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat – amely az egyetlen jelentős versenytársat jelenti az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható – gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott. |
| --- | --- |

(89)

A figyelembe vett időszakban az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala közel 50 %-kal nőtt meg, és jelentős piaci részesedésre tett szert az uniós piacon. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat – amely az egyetlen jelentős versenytársat jelenti az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható – gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.

| (90) | A dömpingelt behozatal folyamatos növekedésével egyidejűleg jelentős áralákínálás volt tapasztalható az uniós gazdasági ágazat áraival szemben. A figyelembe vett időszakban az Eurostat importstatisztikáiból származó adatok szerint az átlagos kínai behozatali ár mintegy 50 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós átlagár. Az egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártók kiszámított alákínálási különbözetei még a minőségi különbségek miatt elvégzett kiigazítás után is 35 % körül mozogtak a vizsgálati időszakban. Ebből okkal leszűrhető, hogy az árak visszaesése 2009-ben és a vizsgálati időszakban a dömpingelt importok miatt következett be, és elsősorban az is, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedéscsökkenést tapasztalt. |
| --- | --- |

(90)

A dömpingelt behozatal folyamatos növekedésével egyidejűleg jelentős áralákínálás volt tapasztalható az uniós gazdasági ágazat áraival szemben. A figyelembe vett időszakban az Eurostat importstatisztikáiból származó adatok szerint az átlagos kínai behozatali ár mintegy 50 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós átlagár. Az egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártók kiszámított alákínálási különbözetei még a minőségi különbségek miatt elvégzett kiigazítás után is 35 % körül mozogtak a vizsgálati időszakban. Ebből okkal leszűrhető, hogy az árak visszaesése 2009-ben és a vizsgálati időszakban a dömpingelt importok miatt következett be, és elsősorban az is, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedéscsökkenést tapasztalt.

| (91) | Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(91)

Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   Az egyéb tényezők hatásai

a)   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export négyzetméterben | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Forrás: makroadatok |

2006

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Export négyzetméterben

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Index 2006 = 100

100

82

90

74

75

Forrás: makroadatok

| (92) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós ágazat exportvolumene 25 %-kal csökkent, de a kivitel az összes értékesítésnek csak átlagosan 8 %-át tette ki. Ezért a csökkenő kivitel az uniós ágazat teljesítményére csak meglehetősen korlátozott hatást gyakorolt. |
| --- | --- |

(92)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós ágazat exportvolumene 25 %-kal csökkent, de a kivitel az összes értékesítésnek csak átlagosan 8 %-át tette ki. Ezért a csökkenő kivitel az uniós ágazat teljesítményére csak meglehetősen korlátozott hatást gyakorolt.

b)   Harmadik országokból származó behozatal

| (93) | A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(93)

A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

c)   Az építőipari ágazat válságának hatása

| (94) | Az építőipari ágazat válságának hatása 2009-től kezdve világosan megmutatkozik a fogyasztási adatokban. A válságnak azonban az uniós ágazatot és a kínai exportőröket egyformán kellett volna érintenie. A kár kivizsgálása azonban megmutatta, hogy a kínai behozatal továbbra is, még a válság ideje alatt is növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására. |
| --- | --- |

(94)

Az építőipari ágazat válságának hatása 2009-től kezdve világosan megmutatkozik a fogyasztási adatokban. A válságnak azonban az uniós ágazatot és a kínai exportőröket egyformán kellett volna érintenie. A kár kivizsgálása azonban megmutatta, hogy a kínai behozatal továbbra is, még a válság ideje alatt is növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.

| (95) | Emellett a válság viszonylag rövid ideig gyakorolt negatív hatást az uniós piacra, mivel már a vizsgálati időszak alatt megmutatkoztak a helyreállás jelei. |
| --- | --- |

(95)

Emellett a válság viszonylag rövid ideig gyakorolt negatív hatást az uniós piacra, mivel már a vizsgálati időszak alatt megmutatkoztak a helyreállás jelei.

| (96) | A válság hatása tehát nem bontotta meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(96)

A válság hatása tehát nem bontotta meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (97) | A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta. |
| --- | --- |

(97)

A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.

| (98) | A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt megvizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt és különösen a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett súlyos veszteségekre. Ezek az uniós gazdasági ágazatot ért veszteségek időben egybeesnek az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala volumenének növekedésével. |
| --- | --- |

(98)

A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt megvizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt és különösen a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett súlyos veszteségekre. Ezek az uniós gazdasági ágazatot ért veszteségek időben egybeesnek az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala volumenének növekedésével.

| (99) | A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(99)

A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Általános észrevételek

| (100) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása ebben az esetben ellentétes lenne az Unió érdekével. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása ebben az esetben ellentétes lenne az Unió érdekével. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (101) | A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt károsodott. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelt növekedése és jelenléte csökkentette az értékesítéseket az uniós piacon, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat jelentősen veszített piaci részesedéséből. |
| --- | --- |

(101)

A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt károsodott. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelt növekedése és jelenléte csökkentette az értékesítéseket az uniós piacon, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat jelentősen veszített piaci részesedéséből.

| (102) | A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. Hangsúlyozni kell, hogy az érintett termék a mintában szereplő uniós gyártók forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk legalább 40 %-át képviseli. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tovább romlik, mivel a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal hosszantartó nyomást gyakorol az uniós piac áraira. Emellett az uniós gazdasági ágazatnak a szerkezetátalakításra és a termékek minőségének javítására tett erőfeszítései is teljesen kárba vesznének. Az intézkedések meghozatala a behozatali árat ismét egy kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet. |
| --- | --- |

(102)

A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. Hangsúlyozni kell, hogy az érintett termék a mintában szereplő uniós gyártók forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk legalább 40 %-át képviseli. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tovább romlik, mivel a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal hosszantartó nyomást gyakorol az uniós piac áraira. Emellett az uniós gazdasági ágazatnak a szerkezetátalakításra és a termékek minőségének javítására tett erőfeszítései is teljesen kárba vesznének. Az intézkedések meghozatala a behozatali árat ismét egy kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.

| (103) | Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(103)

Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.

3.   Az importőrök érdeke

| (104) | Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. E tekintetben megjegyzendő, hogy négy független importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból érkező behozatal 15 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(104)

Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. E tekintetben megjegyzendő, hogy négy független importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból érkező behozatal 15 %-át képviselték.

| (105) | A helyszínen ellenőrzött adatok szerint az együttműködő importőrök legnagyobbika számára nem lenne jelentős az intézkedések cégre gyakorolt hatása, mert az érintett termék csak kis részét teszi ki a forgalmának. |
| --- | --- |

(105)

A helyszínen ellenőrzött adatok szerint az együttműködő importőrök legnagyobbika számára nem lenne jelentős az intézkedések cégre gyakorolt hatása, mert az érintett termék csak kis részét teszi ki a forgalmának.

| (106) | Ezzel együtt a vállalat rámutatott arra, hogy az uniós ágazat termelési összkapacitása kisebb, mint a jelenlegi kereslet, amely állítólag növekedni is fog. Arra is rámutatott, hogy a harmadik országokbeli beszerzési források korlátozottak. Emiatt ellátásbeli zavarokra számít, amennyiben a vámok túlságosan magasak lesznek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a jelentős áralákínálásra tekintettel az intézkedések javasolt szintje – amely figyelembe veszi a KNK-ból behozott érintett termék és az unió gazdasági ágazata által előállított hasonló termék közötti minőségi különbségeket – várhatóan nem fogja megszüntetni az érintett termék KNK-ból az Unióba érkező behozatalát. |
| --- | --- |

(106)

Ezzel együtt a vállalat rámutatott arra, hogy az uniós ágazat termelési összkapacitása kisebb, mint a jelenlegi kereslet, amely állítólag növekedni is fog. Arra is rámutatott, hogy a harmadik országokbeli beszerzési források korlátozottak. Emiatt ellátásbeli zavarokra számít, amennyiben a vámok túlságosan magasak lesznek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a jelentős áralákínálásra tekintettel az intézkedések javasolt szintje – amely figyelembe veszi a KNK-ból behozott érintett termék és az unió gazdasági ágazata által előállított hasonló termék közötti minőségi különbségeket – várhatóan nem fogja megszüntetni az érintett termék KNK-ból az Unióba érkező behozatalát.

4.   A felhasználók és a fogyasztók érdeke

| (107) | 13 ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Ezek egyike sem nyújtott be azonban választ, és nem határozott úgy, hogy együttműködik az eljárásban. Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek sem nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(107)

13 ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Ezek egyike sem nyújtott be azonban választ, és nem határozott úgy, hogy együttműködik az eljárásban. Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek sem nyújtottak be észrevételeket.

| (108) | Ezért, mivel nincsenek információk arról, mekkora az érintett termék része a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek gyártási költségében, sem pedig arról, hogy mekkora a downstream termékek értékesítésének aránya a felhasználók teljes forgalmához képest, a vizsgálat jelenlegi szakaszában nem állapítható meg, mekkora lenne az ilyen intézkedések hatása e vállalatokra. Az együttműködés hiánya azonban azt is jelentheti, hogy a felhasználókra az intézkedések nemigen gyakorolnának hatást. |
| --- | --- |

(108)

Ezért, mivel nincsenek információk arról, mekkora az érintett termék része a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek gyártási költségében, sem pedig arról, hogy mekkora a downstream termékek értékesítésének aránya a felhasználók teljes forgalmához képest, a vizsgálat jelenlegi szakaszában nem állapítható meg, mekkora lenne az ilyen intézkedések hatása e vállalatokra. Az együttműködés hiánya azonban azt is jelentheti, hogy a felhasználókra az intézkedések nemigen gyakorolnának hatást.

5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (109) | A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy – az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint – összességében nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(109)

A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy – az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint – összességében nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen szólnának.

G.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

| (110) | A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(110)

A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (111) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések mértékének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(111)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések mértékének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

| (112) | A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 12 %-a volt. Ennyi volt az uniós gazdasági ágazat átlagos nyeresége 2006–2007-ben. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint óvatos becslés eredménye, és nem túl magas. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. Mivel a nyereségcél megegyezik az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti tényleges nyereségével, a súlyozott gyártelepi átlagárat vették figyelembe mint referenciát. |
| --- | --- |

(112)

A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 12 %-a volt. Ennyi volt az uniós gazdasági ágazat átlagos nyeresége 2006–2007-ben. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint óvatos becslés eredménye, és nem túl magas. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. Mivel a nyereségcél megegyezik az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti tényleges nyereségével, a súlyozott gyártelepi átlagárat vették figyelembe mint referenciát.

| (113) | A szükséges áremelkedést ezt követően minden együttműködő és egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított, súlyozott átlagos vállalati importárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(113)

A szükséges áremelkedést ezt követően minden együttműködő és egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított, súlyozott átlagos vállalati importárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki.

| (114) | Ennek alapján az ideiglenes kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes kárkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 69,1 % |
| Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8 % |

(114)

Ennek alapján az ideiglenes kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes kárkülönbözet

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

69,1 %

Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8 %

| (115) | A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszerrel összhangban a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók kárkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó súlyozott átlagát véve számították ki. |
| --- | --- |

(115)

A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszerrel összhangban a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók kárkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó súlyozott átlagát véve számították ki.

| (116) | A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszer nyomán a többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártóra megállapított legmagasabb különbözetet vették figyelembe. |
| --- | --- |

(116)

A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszer nyomán a többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártóra megállapított legmagasabb különbözetet vették figyelembe.

| (117) | Ennek alapján a kárkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga és az országos kárkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében | 69,1 % |

(117)

Ennek alapján a kárkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga és az országos kárkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

68,2 %

Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében

69,1 %

2.   Ideiglenes intézkedések

| (118) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(118)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára.

| (119) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – azaz konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(119)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – azaz konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.

| (120) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(120)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.

| (121) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(121)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (122) | A dömping- és a kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % | 66,8 % | 48,4 % |
| A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében | 57,7 % | 68,2 % | 57,7 % |
| Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |

(122)

A dömping- és a kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes vám

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

66,8 %

48,4 %

A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

57,7 %

68,2 %

57,7 %

Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében

62,9 %

69,1 %

62,9 %

H.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (123) | A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni, |
| --- | --- |

(123)

A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó (7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 és 7019909950 TARIC-kód), üvegszálakból készült szitaszövetek behozatalára, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 57,7 | B008 |
| Minden más vállalat | 62,9 | B999 |

Vállalat

Vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

57,7

B008

Minden más vállalat

62,9

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 131., 2010.5.20, 6. o.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

I. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók (kiegészítő TARIC-kód: B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co.

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot, az alábbi formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, jelen számlában feltüntetett (mennyiség) üvegszál szitaszövetet a (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok, és a valóságnak megfelelnek.
  (Dátum és aláírás)” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, jelen számlában feltüntetett (mennyiség) üvegszál szitaszövetet a (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok, és a valóságnak megfelelnek.

(Dátum és aláírás)”

---

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/26

---

A BIZOTTSÁG 139/2011/EU RENDELETE

(2011. február 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet lép hatályba 2011. február 17-én.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/28

---

A BIZOTTSÁG 140/2011/EU RENDELETE

(2011. február 16.)

a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékekre vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtása felfüggesztésének visszavonásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2009. szeptember 25-i 891/2009/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4320 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtását a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2010. szeptember 8. és 14. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló, 2010. szeptember 27-i 854/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 891/2009/EK rendelettel összhangban 2010. szeptember 28-i hatállyal felfüggesztette. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4320 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtását a bizonyos vámkontingensek szerinti cukorágazati termékek tekintetében 2010. szeptember 8. és 14. között kérelmezett behozatali engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról és az ilyen engedélyek iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló, 2010. szeptember 27-i 854/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 891/2009/EK rendelettel összhangban 2010. szeptember 28-i hatállyal felfüggesztette.

| (2) | A fel nem használt és/vagy csupán részben felhasznált engedélyekre vonatkozó értesítések alapján az említett tételszám vonatkozásában ismét rendelkezésre állnak bizonyos mennyiségek. Ezért helyénvaló visszavonni a kérelmek benyújtásának felfüggesztését, |
| --- | --- |

(2)

A fel nem használt és/vagy csupán részben felhasznált engedélyekre vonatkozó értesítések alapján az említett tételszám vonatkozásában ismét rendelkezésre állnak bizonyos mennyiségek. Ezért helyénvaló visszavonni a kérelmek benyújtásának felfüggesztését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 09.4320 tételszámra vonatkozó behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtásának a 854/2010/EU rendeletben előírt, 2010. szeptember 28-tól hatályos felfüggesztése visszavonásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 254., 2009.9.26., 82. o.

2

(3)  HL L 253., 2010.9.28., 52. o.

3

---

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/29

---

A BIZOTTSÁG 141/2011/EU RENDELETE

(2011. február 16.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 134/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 134/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. február 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 41., 2011.2.15., 6. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. február 17-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/31

---

A TANÁCS 2011/106/KKBP HATÁROZATA

(2011. február 15.)

a Zimbabwéval az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozat intézkedései kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére,

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt (1) és Ouagadougouban (Burkina Faso) 2010. június 23-án felülvizsgált (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti konzultációk a Zimbabwei Köztársasággal a 2002/148/EK tanácsi határozattal (4) lezárásra kerültek, és a határozat mellékletében meghatározott megfelelő intézkedéseket meghozták. |
| --- | --- |

(1)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti konzultációk a Zimbabwei Köztársasággal a 2002/148/EK tanácsi határozattal (4) lezárásra kerültek, és a határozat mellékletében meghatározott megfelelő intézkedéseket meghozták.

| (2) | A 2002/148/EK határozat (5) mellékletében említett intézkedések a 2010/97/KKBP határozatnak megfelelően 12 hónappal meghosszabbításra kerültek 2011. február 20-ig. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/148/EK határozat (5) mellékletében említett intézkedések a 2010/97/KKBP határozatnak megfelelően 12 hónappal meghosszabbításra kerültek 2011. február 20-ig.

| (3) | A nemzeti egységkormány Zimbabwében történő létrehozását lehetőségnek tekintik az Európai Unió és Zimbabwe közötti konstruktív kapcsolat visszaállítására, valamint a zimbabwei reformprogram végrehajtásának támogatására. |
| --- | --- |

(3)

A nemzeti egységkormány Zimbabwében történő létrehozását lehetőségnek tekintik az Európai Unió és Zimbabwe közötti konstruktív kapcsolat visszaállítására, valamint a zimbabwei reformprogram végrehajtásának támogatására.

| (4) | Azonban ezen erőfeszítéseket aláássa az, hogy a nemzeti egységkormány nem tett előrelépéseket az AKCS–EU partnerségi megállapodás bizonyos olyan lényegi elemeinek végrehajtása területén, amelyekre a nemzeti egységkormány a globális politikai megállapodásban kötelezettséget vállalt. |
| --- | --- |

(4)

Azonban ezen erőfeszítéseket aláássa az, hogy a nemzeti egységkormány nem tett előrelépéseket az AKCS–EU partnerségi megállapodás bizonyos olyan lényegi elemeinek végrehajtása területén, amelyekre a nemzeti egységkormány a globális politikai megállapodásban kötelezettséget vállalt.

| (5) | A 2002/148/EK határozatban említett intézkedések alkalmazására vonatkozó időtartamot ezért meg kell hosszabbítani. Az intézkedéseket a konkrét előrelépés tükrében folyamatosan felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(5)

A 2002/148/EK határozatban említett intézkedések alkalmazására vonatkozó időtartamot ezért meg kell hosszabbítani. Az intézkedéseket a konkrét előrelépés tükrében folyamatosan felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében található levélben említett intézkedések ezennel meghosszabbításra kerülnek, mint az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti megfelelő intézkedések.

Ezen intézkedéseket 2012. február 20-ig kell alkalmazni. Az intézkedéseket folyamatosan figyelemmel kell kísérni.

2. cikk

Az e határozat mellékletében található levél címzettje Mugabe zimbabwei elnök, másolatot kap Tsvangirai miniszterelnök és Mutambara miniszterelnök-helyettes.

3. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

MATOLCSY Gy.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

3

(4)  HL L 50., 2002.2.21., 64. o.

4

(5)  HL L 44., 2010.2.16., 20. o.

5

---

MELLÉKLET

LEVÉL ZIMBABWE ELNÖKÉHEZ

Az Európai Unió kiemelt fontosságot tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében foglalt rendelkezéseknek. A partnerségi megállapodás lényeges elemei, vagyis az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus intézmények és a jogállamiság képezik kapcsolataink alapját.

Az Európai Unió 2002. február 19-én kelt levelében tájékoztatta Önt az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról és a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében megfelelő intézkedések meghozataláról szóló határozatáról.

Az Európai Unió 2010. február 15-én kelt levelében tájékoztatta Önt azon határozatáról, hogy nem vonja vissza a megfelelő intézkedéseket és 2011. február 20-ig meghosszabbítja azok alkalmazási időszakát.

Az Európai Unió üdvözli a nemzeti egységkormány 2009. évi felállítása óta a globális politikai megállapodás alapján elért előrelépést. Az Európai Unió megerősíti, hogy kiemelt jelentőséget tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédnek, amelyet hivatalosan a zimbabwei kormány kérésére indítottak el a 2009. június 18–19-én Brüsszelben megrendezett EU–Zimbabwe miniszteri trojka keretében. A 2010. július 2-án megrendezett legutóbbi miniszteri találkozón a Mangoma miniszter vezette inkluzív zimbabwei küldöttség átnyújtotta a globális politikai megállapodással kapcsolatos kötelezettségvállalási terv aktualizált változatát. Az Európai Unió tudomásul vette a globális politikai megállapodás végrehajtása terén ez idáig tett előrelépéseket, és 2010. szeptember 29-i levelében tájékoztatta a zimbabwei kormányt a 10. EFA indikatív elosztásról (130 millió EUR elérhetővé tétele a 96. cikk szerinti intézkedések feloldását és az országstratégiai dokumentum aláírását követően). Az Európai Unió elkötelezett marad a 8. cikk szerinti politikai párbeszéd intenzitásának növelése mellett.

Az Európai Unió támogatja a nemzeti egységkormánynak a globális politikai megállapodás végrehajtására irányuló aktuális erőfeszítéseit, és üdvözli a gazdaság stabilizálása és az alapvető szociális szolgáltatások helyreállítása tekintetében elért eredményeket. Az Európai Unió ugyanakkor sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a globális politikai megállapodást illető fontos politikai megegyezések tekintetében nem történt előrelépés.

Az Európai Unió arra ösztönzi a nemzeti egységkormányt képező valamennyi pártot, hogy maradjanak elkötelezettek a globális politikai megállapodásban lefektett demokratikus reformok végrehajtásához. Az Európai Unió különösen nagy jelentőséget tulajdonít az ezen a területen történő előrelépésnek, úgymint a nemzeti egységkormányt képező valamennyi párt közötti egyetértést azon konkrét lépések tenkintetében, amelyek célja a békés és hiteles választási környezet megteremtése.

Ebben az öszefüggésben az Európai Unió üdvözli a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek (SADC) és tagállamainak a választásokhoz vezető környezet kialakítására irányuló intenzív regionális diplomáciáját és törekvéseit.

Az Európai Unió, a fentiek tükrében, a 2002/148/EK tanácsi határozatban előírt és a 2010/97/KKBP tanácsi határozattal módosított megfelelő intézkedések alkalmazási időszakának 2012. február 20-ig történő meghosszabbításáról határozott. Az Európai Unió biztosítani szeretné Zimbabwét az együttműködés fejlődése melletti elkötelezettségére vonatkozó, illetve az együttműködés fejlődését érintő korlátozások bármikori felülvizsgálatára vonatkozó folyamatos hajlandóságról. Reméljük, hogy a konkrét lépések megtétele lehetővé teszi a teljes együttműködés visszanyerését. Ebben az összefüggésben az Európai Unió szorosan figyelemmel kíséri a zimbabwei kormánynak a hiteles választások biztosítására irányuló lépéseit.

Tisztelettel,

az Európai Unió részéről

---

| 17.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 43/33

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. február 10.)

a nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló 2007/756/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2011) 665. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/107/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 33. cikkére,

mivel:

| (1) | A 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló, 2007. november 9-i 2007/756/EK határozat (2) mellékletének 2.2. szakasza leírja az átfogó európai nemzeti járműnyilvántartás felépítésének módját, és előírja, hogy egy kísérleti projektnek az Európai Vasúti Ügynökség által végzett értékelését követően szükség esetén naprakésszé kell tenni a határozatot. Rendelkezik továbbá a nemzeti járműnyilvántartások központi virtuális járműnyilvántartáshoz való csatlakoztatásáról szóló határozat elfogadásáról. Az Európai Vasúti Ügynökség végrehajtotta és értékelte a kísérleti projektet, majd 2010. március 26-án ajánlást terjesztett a Bizottság elé (ERA/REC/01-2010/INT), a 2007/756/EK határozat mellékletének naprakésszé tételéről. A 2007/756/EK határozatot ezért módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról szóló, 2007. november 9-i 2007/756/EK határozat (2) mellékletének 2.2. szakasza leírja az átfogó európai nemzeti járműnyilvántartás felépítésének módját, és előírja, hogy egy kísérleti projektnek az Európai Vasúti Ügynökség által végzett értékelését követően szükség esetén naprakésszé kell tenni a határozatot. Rendelkezik továbbá a nemzeti járműnyilvántartások központi virtuális járműnyilvántartáshoz való csatlakoztatásáról szóló határozat elfogadásáról. Az Európai Vasúti Ügynökség végrehajtotta és értékelte a kísérleti projektet, majd 2010. március 26-án ajánlást terjesztett a Bizottság elé (ERA/REC/01-2010/INT), a 2007/756/EK határozat mellékletének naprakésszé tételéről. A 2007/756/EK határozatot ezért módosítani szükséges.

| (2) | A 2008/57/EK irányelv 33. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a nemzeti járműnyilvántartásnak az egyéb kötelező információk mellett tartalmaznia kell a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának azonosítását. Átmeneti időszakot szükséges tehát biztosítani ahhoz, hogy a nem szabványos nemzeti járműnyilvántartások kiegészüljenek a 9.2. „Cégjegyzékszám” mezővel, valamint hogy frissüljenek a nemzeti járműnyilvántartásban már regisztrált járművek tulajdonosaira és üzemben tartóira vonatkozó információk. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/57/EK irányelv 33. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a nemzeti járműnyilvántartásnak az egyéb kötelező információk mellett tartalmaznia kell a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának azonosítását. Átmeneti időszakot szükséges tehát biztosítani ahhoz, hogy a nem szabványos nemzeti járműnyilvántartások kiegészüljenek a 9.2. „Cégjegyzékszám” mezővel, valamint hogy frissüljenek a nemzeti járműnyilvántartásban már regisztrált járművek tulajdonosaira és üzemben tartóira vonatkozó információk.

| (3) | A 2007/756/EK határozat mellékletének 4.3. szakaszában említett, a meglévő járművekre vonatkozó átmeneti időszakok már lejártak vagy hamarosan lejárnak. A járműnyilvántartásért korábban felelős nyilvántartó szervnek valamennyi szükséges információt a 2007/756/EK határozat 4. cikkének megfelelően kijelölt nyilvántartó szerv rendelkezésére kellett bocsátania a közöttük létrejött megállapodás alapján. A szóban forgó információk átküldésének határideje 2008. november 9. volt. Az egyes tagállamok nyilvántartó szerveinek a nemzetközi forgalomban használt járműveket 2009. november 9-ig kellett bevezetniük saját nemzeti járműnyilvántartásukba. Az egyes tagállamok nyilvántartó szerveinek a belföldi forgalomban használt járműveket 2010. november 9-i határidővel kellett bevezetniük saját nemzeti járműnyilvántartásukba. |
| --- | --- |

(3)

A 2007/756/EK határozat mellékletének 4.3. szakaszában említett, a meglévő járművekre vonatkozó átmeneti időszakok már lejártak vagy hamarosan lejárnak. A járműnyilvántartásért korábban felelős nyilvántartó szervnek valamennyi szükséges információt a 2007/756/EK határozat 4. cikkének megfelelően kijelölt nyilvántartó szerv rendelkezésére kellett bocsátania a közöttük létrejött megállapodás alapján. A szóban forgó információk átküldésének határideje 2008. november 9. volt. Az egyes tagállamok nyilvántartó szerveinek a nemzetközi forgalomban használt járműveket 2009. november 9-ig kellett bevezetniük saját nemzeti járműnyilvántartásukba. Az egyes tagállamok nyilvántartó szerveinek a belföldi forgalomban használt járműveket 2010. november 9-i határidővel kellett bevezetniük saját nemzeti járműnyilvántartásukba.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/57/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/57/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2007/756/EK határozat melléklete helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

(1)   Az Európai Vasúti Ügynökség 2011. június 30-ig módosítja a szabványos nemzeti járműnyilvántartás, a fordítóprogram és a virtuális járműnyilvántartás működtetéséhez szükséges telepítő fájlokat és dokumentumokat abból a célból, hogy azok kiegészüljenek a jármű forgalomba helyezésének más tagállamokban való engedélyezésével kapcsolatos információkkal (2., 6., 12. és 13. tétel).

(2)   Az Európai Vasúti Ügynökség 2011. június 30-ig útmutatót tesz közzé az átfogó európai nemzeti járműnyilvántartás felépítményének alkalmazásáról.

3. cikk

(1)   A tagállamok 2011. december 31-ig a 2. cikkben említett telepítő fájloknak megfelelően módosítják nemzeti járműnyilvántartásukat abból a célból, hogy azok kiegészüljenek a jármű forgalomba helyezésének más tagállamokban való engedélyezésével kapcsolatos információkkal (a melléklet 2., 6., 12. és 13. tétele) és – amennyiben nem szabványos nemzeti járműnyilvántartást alkalmaznak – a mellékletben meghatározott 9.2. „Cégjegyzékszám” mezővel.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e határozat hatálybalépését megelőzően nyilvántartásba vett járművek esetében 2011. december 31-ig bejegyezzék a nemzeti járműnyilvántartásokba az üzemben tartó cégjegyzékszámát.

4. cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti járműnyilvántartások legkésőbb 2011. december 31-ig kapcsolódjanak a virtuális járműnyilvántartáshoz.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 10-én.

a Bizottság részéről

Siim KALLAS

alelnök

---

(1)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

1

(2)  HL L 305., 2007.11.23., 30. o.

2

---

MELLÉKLET

MELLÉKLET

1.   ADATOK

Az alábbiakban ismertetjük a nemzeti járműnyilvántartás adatformátumát.

A tételek számozása a 4. függelékben található javasolt szabványos nyilvántartási űrlap logikáját követi.

Ezen túlmenően további mezők toldhatók be például megjegyzések számára vagy a vizsgálat tárgyát képező járművek azonosítására (lásd a 3.4. szakaszt).

| 1. | Európai járműszám | Kötelező |
| --- | --- | --- |
| Tartalom | Az üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás (ÁME) (a továbbiakban: OPE ÁME) P. mellékletében maghatározott numerikus azonosító kód (1) | |
| Formátum | 1.1. | Szám |

1.

Európai járműszám

Kötelező

Tartalom

Az üzemeltetési és forgalomirányítási alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás (ÁME) (a továbbiakban: OPE ÁME) P. mellékletében maghatározott numerikus azonosító kód (1)

Formátum

1.1.

Szám

12 számjegy

| 1.2. | Előző szám (újraszámozott jármű esetében, ha szükséges) |
| --- | --- |

1.2.

Előző szám (újraszámozott jármű esetében, ha szükséges)

2.

Tagállam és nemzeti biztonsági hatóság

Kötelező

Tartalom

Azon tagállam azonosítása, amelyben a járművet nyilvántartásba vették, és azon nemzeti biztonsági hatóság azonosítása, amely a jármű forgalomba helyezését engedélyezte

Formátum

| 2.1. | A tagállam numerikus kódja az OPE ÁME P. mellékletében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

2.1.

A tagállam numerikus kódja az OPE ÁME P. mellékletében meghatározottak szerint.

2-számjegyű kód

| 2.2. | A nemzeti biztonsági hatóság neve |
| --- | --- |

2.2.

A nemzeti biztonsági hatóság neve

Szöveg

3.

Gyártási év

Kötelező

Tartalom

Az az év, amelyben a jármű elhagyta a gyárat

Formátum

| 3. | Gyártási év |
| --- | --- |

3.

Gyártási év

ÉÉÉÉ

4.

EK-hivatkozás

Kötelező (ha van)

Tartalom

Hivatkozás az EK hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervre (kérelmezőre).

Formátum

| 4.1. | A nyilatkozat kelte |
| --- | --- |

4.1.

A nyilatkozat kelte

Dátum

| 4.2. | EK-hivatkozás |
| --- | --- |

4.2.

EK-hivatkozás

Szöveg

| 4.3. | A kibocsátó szerv (kérelmező) neve |
| --- | --- |

4.3.

A kibocsátó szerv (kérelmező) neve

Szöveg

| 4.4. | Cégjegyzékszám |
| --- | --- |

4.4.

Cégjegyzékszám

Szöveg

| 4.5. | A szervezet címe (utca, házszám) |
| --- | --- |

4.5.

A szervezet címe (utca, házszám)

Szöveg

| 4.6. | Város |
| --- | --- |

4.6.

Város

Szöveg

| 4.7. | Országkód |
| --- | --- |

4.7.

Országkód

ISO (lásd a 2. függeléket)

| 4.8. | Irányítószám |
| --- | --- |

4.8.

Irányítószám

Alfanumerikus kód

5.

Hivatkozás az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartására (ERATV)

Kötelező (2)

Tartalom

A vonatkozó műszaki adatok ERATV-ből (3) történő visszakereséséhez szükséges hivatkozás. A hivatkozás kötelező, ha az ERATV-ben szerepel az adott típus

Formátum

| 5. | A vonatkozó műszaki adatok ERATV-ből történő visszakereséséhez szükséges hivatkozás |
| --- | --- |

5.

A vonatkozó műszaki adatok ERATV-ből történő visszakereséséhez szükséges hivatkozás

Alfanumerikus kód(ok)

5a.

Széria

Nem kötelező

Tartalom

A széria azonosítása, ha a jármű egy szériához tartozik

| 5a. | Széria |
| --- | --- |

5a.

Széria

Szöveg

6.

Korlátozások

Kötelező

Tartalom

A jármű lehetséges használati módjának bármiféle korlátozása

Formátum

| 6.1. | Kódolt korlátozások
  (lásd az 1. függeléket) |
| --- | --- |

6.1.

Kódolt korlátozások

(lásd az 1. függeléket)

Kód

| 6.2 | Kódolatlan korlátozások |
| --- | --- |

6.2

Kódolatlan korlátozások

Szöveg

7.

Tulajdonos

Kötelező

Tartalom

A jármű tulajdonosának azonosítása

Formátum

| 7.1. | A szervezet neve |
| --- | --- |

7.1.

A szervezet neve

Szöveg

| 7.2. | Cégjegyzékszám |
| --- | --- |

7.2.

Cégjegyzékszám

Szöveg

| 7.3. | A szervezet címe (utca, házszám) |
| --- | --- |

7.3.

A szervezet címe (utca, házszám)

Szöveg

| 7.4. | Város |
| --- | --- |

7.4.

Város

Szöveg

| 7.5. | Országkód |
| --- | --- |

7.5.

Országkód

ISO (lásd a 2. függeléket)

| 7.6. | Irányítószám |
| --- | --- |

7.6.

Irányítószám

Alfanumerikus kód

8.

Üzemben tartó

Kötelező

Tartalom

A jármű üzemben tartójának azonosítása

Formátum

| 8.1. | A szervezet neve |
| --- | --- |

8.1.

A szervezet neve

Szöveg

| 8.2. | Cégjegyzékszám |
| --- | --- |

8.2.

Cégjegyzékszám

Szöveg

| 8.3. | A szervezet címe (utca, házszám) |
| --- | --- |

8.3.

A szervezet címe (utca, házszám)

Szöveg

| 8.4. | Város |
| --- | --- |

8.4.

Város

Szöveg

| 8.5. | Országkód |
| --- | --- |

8.5.

Országkód

ISO (lásd a 2. függeléket)

| 8.6. | Irányítószám |
| --- | --- |

8.6.

Irányítószám

Alfanumerikus kód

| 8.7. | Üzembentartói jelzés (ha van) |
| --- | --- |

8.7.

Üzembentartói jelzés (ha van)

Alfanumerikus kód

9.

A karbantartásért felelős szerv

Kötelező

Tartalom

Hivatkozás a karbantartásért felelős szervre

Formátum

| 9.1. | A karbantartásért felelős szerv |
| --- | --- |

9.1.

A karbantartásért felelős szerv

Szöveg

| 9.2. | Cégjegyzékszám |
| --- | --- |

9.2.

Cégjegyzékszám

Szöveg

| 9.3. | A szerv címe (utca, házszám) |
| --- | --- |

9.3.

A szerv címe (utca, házszám)

Szöveg

| 9.4. | Város |
| --- | --- |

9.4.

Város

Szöveg

| 9.5. | Országkód |
| --- | --- |

9.5.

Országkód

ISO

| 9.6. | Irányítószám |
| --- | --- |

9.6.

Irányítószám

Alfanumerikus kód

| 9.7. | E-mail cím |
| --- | --- |

9.7.

E-mail cím

E-mail

10.

Forgalomból való kivonás, nyilvántartás visszavonása

Adott esetben kötelező

Tartalom

A hivatalos selejtezés és/vagy más ártalmatlanítási intézkedés, valamint a visszavonási mód kódja

Formátum

| 10.1. | Az ártalmatlanítás módja
  (lásd a 3. függeléket) |
| --- | --- |

10.1.

Az ártalmatlanítás módja

(lásd a 3. függeléket)

2-számjegyű kód

| 10.2. | Visszavonás időpontja |
| --- | --- |

10.2.

Visszavonás időpontja

Dátum

11.

Azok a tagállamok, amelyekben a járművet engedélyezték

Kötelező

Tartalom

Azon tagállamok felsorolása, amelyekben a járművet engedélyezték

Formátum

| 11. | A tagállam numerikus kódja az OPE ÁME P.4. mellékletében meghatározottak szerint |
| --- | --- |

11.

A tagállam numerikus kódja az OPE ÁME P.4. mellékletében meghatározottak szerint

Felsorolás

12.

Engedély száma

Kötelező

Tartalom

A forgalombahelyezési engedély harmonizált, a nemzeti biztonsági hatóság által kiadott száma

Formátum

| 12. | Engedély száma |
| --- | --- |

12.

Engedély száma

Meglévő járművek esetében: szöveg

Új járművek esetében: EIN-alapú alfanumerikus kód (lásd a 2. függeléket)

13.

Forgalombahelyezési engedély

Kötelező

Tartalom

A jármű forgalombahelyezési engedélyének (4) kelte és érvényessége

Formátum

| 13.1. | Engedély kelte |
| --- | --- |

13.1.

Engedély kelte

Dátum (ÉÉÉÉHHNN)

| 13.2. | Az engedély érvényességének vége (ha meg van adva) |
| --- | --- |

13.2.

Az engedély érvényességének vége (ha meg van adva)

Dátum (ÉÉÉÉHHNN)

| 13.3. | Engedély felfüggesztése |
| --- | --- |

13.3.

Engedély felfüggesztése

Igen/Nem

2.   FELÉPÍTMÉNY

2.1.   Kapcsolódás más nyilvántartásokhoz

Számos nyilvántartás készül, részben az új uniós szabályozás következtében. Az alábbi táblázat a nemzeti járműnyilvántartáshoz végrehajtásuk során esetleg kapcsolódó nyilvántartásokat és adatbázisokat foglalja össze.

| Nyilvántartás vagy adatbázis | Felelős szerv | Más, hozzáféréssel rendelkező szervek |
| --- | --- | --- |
| Nemzeti járműnyilvántartás
  (a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv alapján) | Nyilvántartó szerv (5)/nemzeti biztonsági hatóság | Más nemzeti biztonsági hatóság, nyilvántartó szerv, vasútvállalat, pályahálózat-működtető, felülvizsgálati szerv, szabályozó szerv, üzemben tartó, tulajdonos, ERA, OTIF |
| ERATV
  (a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv alapján) | ERA | Nyilvános |
| Járműreferencia-adatbázis, RSRD
  (FTA ÁME és az Európai stratégiai megvalósítási terv [SEDP]) | Üzemben tartó | Vasútvállalat, pályahálózat-működtető, nemzeti biztonsági hatóság, ERA, üzemben tartó, műhelyek |
| Kocsi- és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa, WIMO
  (FTA ÁME és az Európai stratégiai megvalósítási terv [SEDP]) | Még nincs döntés | Vasútvállalat, pályahálózat-működtető, nemzeti biztonsági hatóság, ERA, üzemben tartó, műhelyek, felhasználók |
| Vasútijármű-nyilvántartás (6) (Fokvárosi Egyezmény) | Nyilvántartó | Nyilvános |
| OTIF-nyilvántartás
  (COTIF 99 – ATMF) | OTIF | Illetékes hatóságok, vasútvállalat, pályahálózat-működtető, felülvizsgálati szerv, szabályozó szerv, üzemben tartó, tulajdonos, ERA, OTIF Sec. |

Nyilvántartás vagy adatbázis

Felelős szerv

Más, hozzáféréssel rendelkező szervek

Nemzeti járműnyilvántartás

(a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv alapján)

Nyilvántartó szerv (5)/nemzeti biztonsági hatóság

Más nemzeti biztonsági hatóság, nyilvántartó szerv, vasútvállalat, pályahálózat-működtető, felülvizsgálati szerv, szabályozó szerv, üzemben tartó, tulajdonos, ERA, OTIF

ERATV

(a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv alapján)

ERA

Nyilvános

Járműreferencia-adatbázis, RSRD

(FTA ÁME és az Európai stratégiai megvalósítási terv [SEDP])

Üzemben tartó

Vasútvállalat, pályahálózat-működtető, nemzeti biztonsági hatóság, ERA, üzemben tartó, műhelyek

Kocsi- és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa, WIMO

(FTA ÁME és az Európai stratégiai megvalósítási terv [SEDP])

Még nincs döntés

Vasútvállalat, pályahálózat-működtető, nemzeti biztonsági hatóság, ERA, üzemben tartó, műhelyek, felhasználók

Vasútijármű-nyilvántartás (6) (Fokvárosi Egyezmény)

Nyilvántartó

Nyilvános

OTIF-nyilvántartás

(COTIF 99 – ATMF)

OTIF

Illetékes hatóságok, vasútvállalat, pályahálózat-működtető, felülvizsgálati szerv, szabályozó szerv, üzemben tartó, tulajdonos, ERA, OTIF Sec.

A nemzeti járműnyilvántartás végrehajtásával nem lehet megvárni valamennyi nyilvántartás elkészültét. Ezért a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírásoknak lehetővé kell tenniük a többi nyilvántartáshoz való későbbi kapcsolódást. Ennek érdekében:

| — | ERATV: erre a nemzeti járműnyilvántartás a járműtípusra való hivatkozással utal. A két nyilvántartást összekötő elem az 5. tétel. |
| --- | --- |

—

ERATV: erre a nemzeti járműnyilvántartás a járműtípusra való hivatkozással utal. A két nyilvántartást összekötő elem az 5. tétel.

| — | RSRD: a nemzeti járműnyilvántartás egyes »igazgatási« tételeit tartalmazza. A vonatkozó előírások az FTA ÁME SEDP-n belül találhatók. Az SEDP figyelemmel lesz a nemzeti járműnyilvántartás előírásaira. |
| --- | --- |

—

RSRD: a nemzeti járműnyilvántartás egyes »igazgatási« tételeit tartalmazza. A vonatkozó előírások az FTA ÁME SEDP-n belül találhatók. Az SEDP figyelemmel lesz a nemzeti járműnyilvántartás előírásaira.

| — | WIMO: az RSRD egyes adatait és a karbantartási adatokat tartalmazza. Nem tervezik kapcsolódását a nemzeti járműnyilvántartáshoz. |
| --- | --- |

—

WIMO: az RSRD egyes adatait és a karbantartási adatokat tartalmazza. Nem tervezik kapcsolódását a nemzeti járműnyilvántartáshoz.

| — | Üzembentartói jelzések nyilvántartása, VKMR: az ERA és az OTIF együttműködésben kezeli (az ERA az uniós, az OTIF a nem uniós tagállamok tekintetében). Az üzemben tartó szerepel a nemzeti járműnyilvántartásban. Az OPE ÁME más átfogó központi nyilvántartásokat is említ (például járműtípuskódok, kölcsönös átjárhatósági kódok, országkódok stb.), amelyeket az ERA és az OTIF közötti együttműködés keretében létrehozott »központi szerv« vezet. |
| --- | --- |

—

Üzembentartói jelzések nyilvántartása, VKMR: az ERA és az OTIF együttműködésben kezeli (az ERA az uniós, az OTIF a nem uniós tagállamok tekintetében). Az üzemben tartó szerepel a nemzeti járműnyilvántartásban. Az OPE ÁME más átfogó központi nyilvántartásokat is említ (például járműtípuskódok, kölcsönös átjárhatósági kódok, országkódok stb.), amelyeket az ERA és az OTIF közötti együttműködés keretében létrehozott »központi szerv« vezet.

| — | Vasútijármű-nyilvántartás (Fokvárosi Egyezmény/Luxembourgi Jegyzőkönyv): a mobil berendezésekkel kapcsolatos pénzügyi információk nyilvántartása. Még nem került kidolgozásra. Lehetséges kapcsolódási pont, hogy az UNIDROIT-nyilvántartáshoz szükség van a jármű számával és tulajdonosával kapcsolatos adatokra. A két nyilvántartást összekötő elem a járműhöz rendelt első európai járműszám (EVN). |
| --- | --- |

—

Vasútijármű-nyilvántartás (Fokvárosi Egyezmény/Luxembourgi Jegyzőkönyv): a mobil berendezésekkel kapcsolatos pénzügyi információk nyilvántartása. Még nem került kidolgozásra. Lehetséges kapcsolódási pont, hogy az UNIDROIT-nyilvántartáshoz szükség van a jármű számával és tulajdonosával kapcsolatos adatokra. A két nyilvántartást összekötő elem a járműhöz rendelt első európai járműszám (EVN).

| — | OTIF-nyilvántartások: az OTIF-nyilvántartásokat az uniós nyilvántartásokra figyelemmel dolgozzák ki. |
| --- | --- |

—

OTIF-nyilvántartások: az OTIF-nyilvántartásokat az uniós nyilvántartásokra figyelemmel dolgozzák ki.

A teljes rendszer felépítménye, valamint a nemzeti járműnyilvántartás és a többi nyilvántartás közötti kapcsolódási pontok úgy kerülnek meghatározásra, hogy azok szükség esetén lehetővé tegyék az igényelt információk lekérését.

2.2.   A nemzeti járműnyilvántartásokat összefogó központi uniós nyilvántartás felépítménye

A nemzeti járműnyilvántartások végrehajtása decentralizált formában történik. A cél egy közös szoftveralkalmazást használó keresőprogram kidolgozása, amelynek segítségével a felhasználók bármely tagállami helyi nyilvántartásból lekérhetik a megosztott adatokat.

A nemzeti járműnyilvántartás adatait nemzeti szinten tárolják, és azok egy webalapú alkalmazás használatával (saját internetcímen) érhetők el.

Az európai központi virtuális járműnyilvántartás (EC VVR) két alrendszerből fog állni:

| — | a virtuális járműnyilvántartásból (VVR), amely az ERA központi keresőprogramja, valamint |
| --- | --- |

—

a virtuális járműnyilvántartásból (VVR), amely az ERA központi keresőprogramja, valamint

| — | a nemzeti járműnyilvántartásokból (NVR), azaz a tagállamok helyi nyilvántartásaiból. A tagállamok használhatják az ügynökség által kifejlesztett szabványos NVR-t, vagy kifejleszthetik saját, ezekkel az előírásokkal összhangban lévő alkalmazásaikat. Utóbbi esetben az NVR és a VVR közötti kommunikációhoz a tagállamok az ügynökség által kifejlesztett fordítóprogramot fogják használni. |
| --- | --- |

—

a nemzeti járműnyilvántartásokból (NVR), azaz a tagállamok helyi nyilvántartásaiból. A tagállamok használhatják az ügynökség által kifejlesztett szabványos NVR-t, vagy kifejleszthetik saját, ezekkel az előírásokkal összhangban lévő alkalmazásaikat. Utóbbi esetben az NVR és a VVR közötti kommunikációhoz a tagállamok az ügynökség által kifejlesztett fordítóprogramot fogják használni.

1.   ábra

Az EC-VVR felépítménye

Image

Ez a felépítmény két egymást kiegészítő alrendszeren alapul, így lehetővé teszi a valamennyi tagállamban helyi szinten tárolt adatokban való keresést. A következőkre fog szolgálni:

| — | nemzeti szintű számítógépes nyilvántartások létrehozása és azok megnyitása kölcsönös megtekintésre, |
| --- | --- |

—

nemzeti szintű számítógépes nyilvántartások létrehozása és azok megnyitása kölcsönös megtekintésre,

| — | papíralapú nyilvántartások helyettesítése számítógépes bejegyzésekkel, ami lehetővé teszi a tagállamok számára az adatok kezelését és más tagállamokkal való megosztását, |
| --- | --- |

—

papíralapú nyilvántartások helyettesítése számítógépes bejegyzésekkel, ami lehetővé teszi a tagállamok számára az adatok kezelését és más tagállamokkal való megosztását,

| — | a nemzeti járműnyilvántartások és a virtuális járműnyilvántartás közötti kapcsolódás lehetővé tétele közös szabványok és terminológia használatával. |
| --- | --- |

—

a nemzeti járműnyilvántartások és a virtuális járműnyilvántartás közötti kapcsolódás lehetővé tétele közös szabványok és terminológia használatával.

E felépítmény alapelvei a következők:

| — | valamennyi nemzeti járműnyilvántartás a számítógépes hálózati rendszer részévé válik, |
| --- | --- |

—

valamennyi nemzeti járműnyilvántartás a számítógépes hálózati rendszer részévé válik,

| — | a rendszerhez való csatlakozással valamennyi tagállam el fogja érni a közös adatokat, |
| --- | --- |

—

a rendszerhez való csatlakozással valamennyi tagállam el fogja érni a közös adatokat,

| — | a virtuális járműnyilvántartás létrehozásával elkerülhetők lesznek a kettős adatrögzítések és az ezekkel összefüggő lehetséges hibák, |
| --- | --- |

—

a virtuális járműnyilvántartás létrehozásával elkerülhetők lesznek a kettős adatrögzítések és az ezekkel összefüggő lehetséges hibák,

| — | az adatok mindig naprakészek lesznek. |
| --- | --- |

—

az adatok mindig naprakészek lesznek.

A szabványos nemzeti járműnyilvántartások létrehozása és a fordítóprogram telepítése, valamint ezeknek a központi virtuális járműnyilvántartáshoz való kapcsolódása céljából az ügynökség a nyilvántartó szervek számára hozzáférhetővé teszi a következő telepítő fájlokat és dokumentumokat.

| — | Telepítő fájlok:






  — | sNVR_Installation_Files, |
| --- | --- | --- |

—

Telepítő fájlok:

—

sNVR_Installation_Files,

| — | TE_Installation_Files, |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files,

| — | Dokumentumok:






  — | Administrator_Guide_sNVR, |
| --- | --- | --- |

—

Dokumentumok:

—

Administrator_Guide_sNVR,

| — | CSV_export, |
| --- | --- |

—

CSV_export,

| — | CSV_import, |
| --- | --- |

—

CSV_import,

| — | sNVR_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide,

| — | User_Guide_sNVR, |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR,

| — | NVR-TE_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide,

| — | NVR-TE_Integration_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide,

| — | User_Guide_VVR. |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR.

3.   MŰKÖDÉS

3.1.   Az NVR használata

A nemzeti járműnyilvántartást a következő célokra használják:

| — | engedélyek nyilvántartásba vétele, |
| --- | --- |

—

engedélyek nyilvántartásba vétele,

| — | a járművekhez rendelt európai járműszám nyilvántartásba vétele, |
| --- | --- |

—

a járművekhez rendelt európai járműszám nyilvántartásba vétele,

| — | egy adott járművel kapcsolatos tömör információ keresése Európa-szerte, |
| --- | --- |

—

egy adott járművel kapcsolatos tömör információ keresése Európa-szerte,

| — | jogi vonatkozások figyelemmel kísérése (például kötelezettségek, jogi adatok), |
| --- | --- |

—

jogi vonatkozások figyelemmel kísérése (például kötelezettségek, jogi adatok),

| — | főként biztonsággal és karbantartással kapcsolatos információk lekérése a felülvizsgálatokhoz, |
| --- | --- |

—

főként biztonsággal és karbantartással kapcsolatos információk lekérése a felülvizsgálatokhoz,

| — | a tulajdonossal és az üzemben tartóval való kapcsolatfelvétel lehetővé tétele, |
| --- | --- |

—

a tulajdonossal és az üzemben tartóval való kapcsolatfelvétel lehetővé tétele,

| — | a biztonsági tanúsítvány kiadása előtt egyes biztonsági követelmények keresztellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a biztonsági tanúsítvány kiadása előtt egyes biztonsági követelmények keresztellenőrzése,

| — | egy adott jármű figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

—

egy adott jármű figyelemmel kísérése.

3.2.   Igénylőlapok

3.2.1.   Nyilvántartásba vétel iránti kérelem

A kérelemhez szükséges űrlap a 4. függelékben található.

A nyilvántartásba vételt kérelmező bejelöli a »Nyilvántartásba vétel« mezőt. Ezután kitölti az űrlap első részének 2–9. és 11. tételét a szükséges információkkal, majd továbbítja azt:

| — | a nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam nyilvántartó szervéhez, |
| --- | --- |

—

a nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam nyilvántartó szervéhez,

| — | harmadik országból behozott jármű esetében annak a tagállamnak a nyilvántartó szervéhez, amelyben a járművet első ízben kívánják forgalomba helyezni. |
| --- | --- |

—

harmadik országból behozott jármű esetében annak a tagállamnak a nyilvántartó szervéhez, amelyben a járművet első ízben kívánják forgalomba helyezni.

3.2.2.   A jármű nyilvántartásba vétele és az európai járműszám kiadása

Első nyilvántartásba vétel esetén az érintett nyilvántartó szerv kiadja az európai járműszámot.

Lehetőség van a nyilvántartásbavételi kérelemre vonatkozó űrlap járművenként történő benyújtására, illetve – több, azonos szériájú vagy egyszerre megrendelt jármű esetében – egyetlen űrlap benyújtására, ha ahhoz csatolják a járműszámok listáját.

A nyilvántartó szerv megteszi az ésszerű lépéseket az általa a nemzeti járműnyilvántartásba bevitt adatok helytállóságának biztosítására. E célból a nyilvántartó szerv információt kérhet más nyilvántartó szervektől, különösen olyan esetben, ha a nyilvántartásba vételt kérelmező szerv nem rendelkezik székhellyel abban a tagállamban, amelyben a kérelmét benyújtja.

3.2.3.   Egy vagy több nyilvántartási tétel módosítása

Az egy vagy több jármű-nyilvántartási tétel módosítását kérelmező:

| — | a »Módosítás« mezőt jelöli be, |
| --- | --- |

—

a »Módosítás« mezőt jelöli be,

| — | megadja az érvényben lévő európai járműszámot (0. tétel), |
| --- | --- |

—

megadja az érvényben lévő európai járműszámot (0. tétel),

| — | bejelöli a módosítandó tétel(ek)re vonatkozó mező(ke)t, |
| --- | --- |

—

bejelöli a módosítandó tétel(ek)re vonatkozó mező(ke)t,

| — | megadja a módosított tétel(ek)hez tartozó új tartalmat, majd továbbítja az űrlapot minden olyan tagállam nyilvántartó szervéhez, amelyben a járművet nyilvántartásba vették. |
| --- | --- |

—

megadja a módosított tétel(ek)hez tartozó új tartalmat, majd továbbítja az űrlapot minden olyan tagállam nyilvántartó szervéhez, amelyben a járművet nyilvántartásba vették.

Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy a szabványos űrlap használata nem elegendő. Ezért az érintett nyilvántartó szerv szükség esetén további – akár papíralapú, akár elektronikus – dokumentumokat is benyújthat.

Ha a nyilvántartási dokumentumok másként nem rendelkeznek, a nyilvántartásba vétel (2008/57/EK irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében említett) jogosultja a jármű üzemben tartója.

Amennyiben az üzemben tartó személye változik, az addig bejegyzett üzemben tartó kötelessége értesíteni a nyilvántartó szervet, a nyilvántartó szervnek pedig értesítenie kell az új üzemben tartót a nyilvántartás módosításáról. Az előző üzemben tartót csak akkor törlik a nemzeti járműnyilvántartásból, és mentesítik felelősségei alól, amikor az új üzemben tartó nyugtázta és elismerte üzembentartói jogállását. Ha az addig bejegyzett üzemben tartó nyilvántartásból való törlése időpontjáig az új üzemben tartó nem ismeri el üzembentartói jogállását, a jármű nyilvántartását felfüggesztik.

Olyan esetekben, amikor az OPE ÁME-vel összhangban műszaki változások következtében a járműhöz új európai járműszámot kell rendelni, a nyilvántartásba vétel jogosultja értesíti az említett változásokról és – ha szükséges – az új forgalombahelyezési engedélyről annak a tagállamnak a nyilvántartó szervét, amelyben a járművet nyilvántartásba vették. A szóban forgó nyilvántartó szerv a járműhöz új európai járműszámot rendel.

3.2.4.   A nyilvántartásba vétel visszavonása

A nyilvántartásba vétel visszavonását kérelmező bejelöli a »Visszavonás« mezőt. Ezután kitölti a 10. tételt, és továbbítja az űrlapot azon tagállamok nyilvántartó szerveihez, amelyekben a járművet nyilvántartásba vették.

A nyilvántartó szerv a nyilvántartásba vétel visszavonását a visszavonás dátumának megadásával és a visszavonásnak az adott szerv részére történő visszaigazolásával érvényesíti.

3.2.5.   Engedélyezés több tagállamban

| 1. | Ha a valamely tagállamban már engedélyezett és nyilvántartásba vett, vezetőfülkés járművet egy másik tagállamban is engedélyezik, akkor ezt a járművet az utóbbi tagállam nemzeti járműnyilvántartásába is be kell vezetni. Ebben az esetben azonban csak az 1., 2., 6., 11., 12. és 13. tételhez, valamint – ha szükséges – az utóbbi tagállam nemzeti járműnyilvántartását kiegészítő mezőkhöz tartozó adatokat kell rögzíteni, mivel csak ezek az adatok vonatkoznak a szóban forgó tagállamra.
  Ez a rendelkezés mindaddig alkalmazandó, amíg a virtuális járműnyilvántartás és annak valamennyi releváns nemzeti járműnyilvántartással való összekapcsolása teljes mértékben ki nem épül; és addig az érintett nyilvántartó szervek információcserével biztosítják az érintett járművel kapcsolatos adatok konzisztenciáját. |
| --- | --- |

1.

Ha a valamely tagállamban már engedélyezett és nyilvántartásba vett, vezetőfülkés járművet egy másik tagállamban is engedélyezik, akkor ezt a járművet az utóbbi tagállam nemzeti járműnyilvántartásába is be kell vezetni. Ebben az esetben azonban csak az 1., 2., 6., 11., 12. és 13. tételhez, valamint – ha szükséges – az utóbbi tagállam nemzeti járműnyilvántartását kiegészítő mezőkhöz tartozó adatokat kell rögzíteni, mivel csak ezek az adatok vonatkoznak a szóban forgó tagállamra.

Ez a rendelkezés mindaddig alkalmazandó, amíg a virtuális járműnyilvántartás és annak valamennyi releváns nemzeti járműnyilvántartással való összekapcsolása teljes mértékben ki nem épül; és addig az érintett nyilvántartó szervek információcserével biztosítják az érintett járművel kapcsolatos adatok konzisztenciáját.

| 2. | A vezetőfülkével nem rendelkező járműveket, pl. a teher- és utasszállító kocsikat és bizonyos speciális járműveket csak az első forgalomba helyezés szerinti tagállam nemzeti járműnyilvántartásába kell bejegyezni. |
| --- | --- |

2.

A vezetőfülkével nem rendelkező járműveket, pl. a teher- és utasszállító kocsikat és bizonyos speciális járműveket csak az első forgalomba helyezés szerinti tagállam nemzeti járműnyilvántartásába kell bejegyezni.

| 3. | Az a nemzeti járműnyilvántartás, amelybe valamely járművet elsőként jegyeznek be, tartalmazza a 2., 6., 12. és 13. tételhez tartozó adatokat valamennyi olyan tagállamra nézve, amelyben a szóban forgó jármű forgalomba helyezését engedélyezték. |
| --- | --- |

3.

Az a nemzeti járműnyilvántartás, amelybe valamely járművet elsőként jegyeznek be, tartalmazza a 2., 6., 12. és 13. tételhez tartozó adatokat valamennyi olyan tagállamra nézve, amelyben a szóban forgó jármű forgalomba helyezését engedélyezték.

3.3.   Hozzáférési jogok

A valamely tagállam (XX) nemzeti járműnyilvántartásában szereplő adatokhoz való hozzáférési jogokat az alábbi táblázat a következő hozzáférési kódokkal sorolja fel:

| Hozzáférési kód | Hozzáférés típusa |
| --- | --- |
| 0. | Nincs hozzáférés |
| 1. | Korlátozott megtekintés (feltételek a »Megtekintési jogok« oszlopban) |
| 2. | Korlátlan megtekintés |
| 3. | Korlátozott megtekintés és frissítés |
| 4. | Korlátlan megtekintés és frissítés |

Hozzáférési kód

Hozzáférés típusa

0.

Nincs hozzáférés

1.

Korlátozott megtekintés (feltételek a »Megtekintési jogok« oszlopban)

2.

Korlátlan megtekintés

3.

Korlátozott megtekintés és frissítés

4.

Korlátlan megtekintés és frissítés

| Szerv | Meghatározás | Megtekintési jogok | Frissítési jogok | 7. tétel | Minden egyéb tétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX NYSZ/NBH | XX tagállam nyilvántartó szerve/nemzeti biztonsági hatósága | Minden adat | Minden adat | 4 | 4 |
| Más NBH/NYSZ | Más nemzeti biztonsági hatóságok/nyilvántartó szervek | Minden adat | Nincs | 2 | 2 |
| ERA | Európai Vasúti Ügynökség | Minden adat | Nincs | 2 | 2 |
| Üzemben tartók | Jármű üzemben tartója | Az általa üzemben tartott járművek minden adata | Nincs | 1 | 1 |
| Járműpark-üzemeltetők | Az üzemben tartó által megbízott járműüzemeltető | Azon járművek, amelyek üzemeltetésével őt az üzemben tartó megbízta | Nincs | 1 | 1 |
| Tulajdonosok | A jármű tulajdonosa | A tulajdonában lévő járművek minden adata | Nincs | 1 | 1 |
| VV | Vasútvállalat | Minden adat a járműszám alapján | Nincs | 0 | 1 |
| PM | Pályahálózat-működtető | Minden adat a járműszám alapján | Nincs | 0 | 1 |
| FSZ és SZSZ | A tagállam által bejelentett felülvizsgálati és szabályozó szervek | Minden adat a vizsgált vagy ellenőrzött járművekről | Nincs | 2 | 2 |
| Más jogszerű felhasználók | A NBH vagy az ERA által elismert minden alkalmi felhasználó | A körülményeknek megfelelően, esetleg korlátozott időtartamban | Nincs | 0 | 1 |

Szerv

Meghatározás

Megtekintési jogok

Frissítési jogok

7. tétel

Minden egyéb tétel

XX NYSZ/NBH

XX tagállam nyilvántartó szerve/nemzeti biztonsági hatósága

Minden adat

Minden adat

4

4

Más NBH/NYSZ

Más nemzeti biztonsági hatóságok/nyilvántartó szervek

Minden adat

Nincs

2

2

ERA

Európai Vasúti Ügynökség

Minden adat

Nincs

2

2

Üzemben tartók

Jármű üzemben tartója

Az általa üzemben tartott járművek minden adata

Nincs

1

1

Járműpark-üzemeltetők

Az üzemben tartó által megbízott járműüzemeltető

Azon járművek, amelyek üzemeltetésével őt az üzemben tartó megbízta

Nincs

1

1

Tulajdonosok

A jármű tulajdonosa

A tulajdonában lévő járművek minden adata

Nincs

1

1

VV

Vasútvállalat

Minden adat a járműszám alapján

Nincs

0

1

PM

Pályahálózat-működtető

Minden adat a járműszám alapján

Nincs

0

1

FSZ és SZSZ

A tagállam által bejelentett felülvizsgálati és szabályozó szervek

Minden adat a vizsgált vagy ellenőrzött járművekről

Nincs

2

2

Más jogszerű felhasználók

A NBH vagy az ERA által elismert minden alkalmi felhasználó

A körülményeknek megfelelően, esetleg korlátozott időtartamban

Nincs

0

1

3.4.   Bejegyzések archiválása

Minden, a nemzeti járműnyilvántartásban szereplő adatot meg kell őrizni a jármű nyilvántartásba vételének visszavonását követő 10 évig. Az adatoknak legalább az első három évben elérhetőknek kell lenniük az interneten. Három év elteltével az adatok tárolhatók elektronikus formában vagy papíron, illetve bármely más archiválási rendszerben. Ha e 10 éves időszak során vizsgálat indul egy vagy több járművel kapcsolatban, az e járművekre vonatkozó adatokat szükség esetén a 10 éves időszakon túl is meg kell őrizni.

Egy jármű nyilvántartásba vételének visszavonását követően az illető jármű nyilvántartási számai közül egyik sem osztható ki más jármű részére a visszavonást követő 100 éven belül.

A nemzeti járműnyilvántartásban eszközölt bármely módosítást rögzíteni kell. Az archív módosítások kezelése történhet információs technológiai módszerekkel.

4.   MEGLÉVŐ JÁRMŰVEK

4.1.   Az adatok tartalma

Az alábbiakban a 13 bejegyzendő adattétel felsorolása következik annak feltüntetésével, hogy az adatok megadása kötelező-e vagy sem.

4.1.1.   1. tétel: Európai járműszám (kötelező)

a)   A 12-jegyű járműszámmal már rendelkező járművek

Az egységes országkóddal rendelkező országok esetében:

A járművek megtartják addigi számukat. A 12-jegyű járműszámot módosítás nélkül kell nyilvántartásba venni.

A fő országkód mellett korábban kiadott egyéni kóddal is rendelkező országok esetében:

| — | Németország: fő országkód: 80; AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn) egyéni kód: 68, |
| --- | --- |

—

Németország: fő országkód: 80; AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn) egyéni kód: 68,

| — | Svájc: fő országkód: 85; BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn) egyéni kód: 63, |
| --- | --- |

—

Svájc: fő országkód: 85; BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn) egyéni kód: 63,

| — | Olaszország: fő országkód: 83; FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio) egyéni kód: 64, |
| --- | --- |

—

Olaszország: fő országkód: 83; FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio) egyéni kód: 64,

| — | Magyarország: fő országkód: 55; GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab–Ödenburg–Ebenfurter Eisenbahn) egyéni kód: 43. |
| --- | --- |

—

Magyarország: fő országkód: 55; GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab–Ödenburg–Ebenfurter Eisenbahn) egyéni kód: 43.

A járművek megtartják addigi számukat. A 12-jegyű járműszámot módosítás nélkül kell nyilvántartásba venni (7).

Az információs technológiai rendszernek mindkét kódot (fő országkód és egyéni kód) ugyanazon országhoz tartozóként kell felismernie.

b)   A 12-jegyű járműszámmal nem rendelkező járművek

Kétlépéses eljárás alkalmazandó:

| — | A nemzeti járműnyilvántartásban (az OPE ÁME-vel összhangban) a jármű jellemzői alapján meghatározott 12-jegyű járműszámot ki kell osztani. Az információs technológiai rendszernek ezt a bejegyzett számot az addigi járműszámhoz kell kapcsolnia. |
| --- | --- |

—

A nemzeti járműnyilvántartásban (az OPE ÁME-vel összhangban) a jármű jellemzői alapján meghatározott 12-jegyű járműszámot ki kell osztani. Az információs technológiai rendszernek ezt a bejegyzett számot az addigi járműszámhoz kell kapcsolnia.

| — | A nemzetközi forgalomban használt járművek esetében, a történelmi célú használatra szánt járművek kivételével a 12-jegyű járműszámot a nemzeti járműnyilvántartás szerinti kiosztását követő hatéves időszak során fizikailag meg kell jeleníteni magán a járművön. A belföldi forgalomban használt járművek és a történelmi célú használatra szánt járművek esetében a 12-jegyű járműszám fizikai megjelenítése szabadon választható. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi forgalomban használt járművek esetében, a történelmi célú használatra szánt járművek kivételével a 12-jegyű járműszámot a nemzeti járműnyilvántartás szerinti kiosztását követő hatéves időszak során fizikailag meg kell jeleníteni magán a járművön. A belföldi forgalomban használt járművek és a történelmi célú használatra szánt járművek esetében a 12-jegyű járműszám fizikai megjelenítése szabadon választható.

4.1.2.   2. tétel: Tagállam és nemzeti biztonsági hatóság (kötelező)

A »tagállam« tételnek mindig arra a tagállamra kell utalnia, amelyben a járművet a nemzeti járműnyilvántartásba bevezették. Harmadik országból behozott jármű esetében ez a tétel arra a tagállamra utal, amelyben először engedélyezték a járműnek az Európai Unió vasúthálózatán történő forgalomba helyezését. A »nemzeti biztonsági hatóság« tétel a jármű forgalombahelyezési engedélyét kiadó szervre utal.

4.1.3.   3. tétel: Gyártási év

Amennyiben a gyártási év nem ismert pontosan, hozzávetőleges évszámot kell beírni.

4.1.4.   4. tétel: EK-hivatkozás

Ilyen hivatkozás rendszerint nem létezik a meglévő járművek esetében, kivéve néhány nagysebességű járművet. Csak akkor rögzítendő, ha rendelkezésre áll.

4.1.5.   5. tétel: Hivatkozás az ERATV-re

Csak akkor rögzítendő, ha rendelkezésre áll.

Amíg az ERATV létre nem jön, hivatkozás tehető a vasútijármű-nyilvántartásra (a 96/48/EK tanácsi irányelv (8) 22a. cikke és a 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 24. cikke).

4.1.6.   6. tétel: Korlátozások

Csak akkor rögzítendő, ha rendelkezésre áll.

4.1.7.   7. tétel: Tulajdonos (kötelező)

Kötelező és rendszerint rendelkezésre áll.

4.1.8.   8. tétel: Üzemben tartó (kötelező)

Kötelező és rendszerint rendelkezésre áll. Az üzembentartói jelzést (üzembentartóijelzés-nyilvántartásban feltüntetett egyéni kód) be kell jegyezni, ha az üzemben tartó rendelkezik ilyennel.

4.1.9.   9. tétel: A karbantartásért felelős szerv (kötelező)

Kötelező tétel.

4.1.10.   10. tétel: Visszavonás

A körülményeknek megfelelően alkalmazandó.

4.1.11.   11. tétel: Azok a tagállamok, amelyekben a járművet engedélyezték

Rendszerint a RIV és RIC, valamint a két- vagy többoldalú megállapodások hatálya alá tartozó kocsikat és járműveket ekként veszik nyilvántartásba. Ha ez az információ rendelkezésre áll, azt ennek megfelelően kell rögzíteni.

4.1.12.   12. tétel: Az engedély száma

Csak akkor rögzítendő, ha rendelkezésre áll.

4.1.13.   13. tétel: Forgalomba helyezés (kötelező)

Amennyiben a forgalomba helyezés időpontja nem pontosan ismert, hozzávetőleges évszámot kell beírni.

4.2.   Eljárás

A járműnyilvántartásért korábban felelős szerv köteles a székhelye szerinti ország nemzeti biztonsági hatósága vagy nyilvántartó szerve rendelkezésére bocsátani minden információt.

A meglévő teher- és utasszállító kocsikat csak az előző nyilvántartó szerv székhelye szerinti tagállam nemzeti járműnyilvántartásába kell bejegyezni.

Ha egy meglévő járművet több tagállamban is engedélyeztek, az e járművet nyilvántartásba vevő nyilvántartó szerv megküldi a vonatkozó adatokat a többi érintett tagállam nyilvántartó szervének.

A nemzeti biztonsági hatóság vagy a nyilvántartó szerv bevezeti az információt saját nemzeti járműnyilvántartásába.

A nemzeti biztonsági hatóság vagy a nyilvántartó szerv értesíti valamennyi érintett felet az információ átvezetésének megtörténtéről. Értesíteni kell legalább a következőket:

| — | a járműnyilvántartásért előzőleg felelős szervet, |
| --- | --- |

—

a járműnyilvántartásért előzőleg felelős szervet,

| — | az üzemben tartót, |
| --- | --- |

—

az üzemben tartót,

| — | az Európai Vasúti Ügynökséget. |
| --- | --- |

—

az Európai Vasúti Ügynökséget.

1. függelék

KORLÁTOZÁSI KÓDOK

1.   ELVEK

A nemzeti biztonsági hatóság által hozzáférhető egyéb nyilvántartásokban már rögzített korlátozásokat (műszaki jellemzők) nem szükséges a nemzeti járműnyilvántartásban megismételni.

A határokon átnyúló forgalomban az elfogadás alapja:

| — | a járműszámban kódolt információ, |
| --- | --- |

—

a járműszámban kódolt információ,

| — | az alfabetikus kódolás, és |
| --- | --- |

—

az alfabetikus kódolás, és

| — | a járműjelölés. |
| --- | --- |

—

a járműjelölés.

Ezért az ilyen információkat nem szükséges a nemzeti járműnyilvántartásban megismételni.

2.   FELÉPÍTÉS

A kódok háromszintes felépítésűek:

| — | 1. szint: Korlátozás kategóriája |
| --- | --- |

—

1. szint: Korlátozás kategóriája

| — | 2. szint: Korlátozás típusa |
| --- | --- |

—

2. szint: Korlátozás típusa

| — | 3. szint: Érték vagy meghatározás. |
| --- | --- |

—

3. szint: Érték vagy meghatározás.

Korlátozási kódok

| Kat. | Típus | Érték | Megnevezés |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | A kialakítással összefüggő műszaki korlátozás |
| | 1 | Numerikus (3) | Minimális ívsugár (méterben) |
| | 2 | — | Sínáramkörrel összefüggő korlátozások |
| | 3 | Numerikus (3) | Sebességkorlátozás (km/h) (a kocsikon fel van tüntetve, a mozdonyokon nincs) |
| 2 | | | Földrajzi korlátozás |
| | 1 | Alfanumerikus (3) | Kinematikus szelvény (kódolás: VK ÁME, C. melléklet) |
| | 2 | Kódolt lista | Nyomtáv |
| | | 1 | Változtatható nyomtáv (1435/1520) |
| | | 2 | Változtatható nyomtáv (1435/1668) |
| | 3 | — | A fedélzeten nincs ellenőrző-irányítórendszer |
| | 4 | — | A fedélzeten ERTMS A |
| | 5 | Numerikus (3) | A fedélzeten B rendszer (10) |
| 3 | | | Környezeti korlátozások |
| | 1 | Kódolt lista | EN50125/1999 éghajlati övezet |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Az engedélyezési okiratban feltüntetett korlátozások |
| | 1 | — | Idővel kapcsolatos |
| | 2 | — | Feltételekkel (megtett út, kopás stb.) kapcsolatos |

Kat.

Típus

Érték

Megnevezés

1

A kialakítással összefüggő műszaki korlátozás

1

Numerikus (3)

Minimális ívsugár (méterben)

2

—

Sínáramkörrel összefüggő korlátozások

3

Numerikus (3)

Sebességkorlátozás (km/h) (a kocsikon fel van tüntetve, a mozdonyokon nincs)

2

Földrajzi korlátozás

1

Alfanumerikus (3)

Kinematikus szelvény (kódolás: VK ÁME, C. melléklet)

2

Kódolt lista

Nyomtáv

1

Változtatható nyomtáv (1435/1520)

2

Változtatható nyomtáv (1435/1668)

3

—

A fedélzeten nincs ellenőrző-irányítórendszer

4

—

A fedélzeten ERTMS A

5

Numerikus (3)

A fedélzeten B rendszer (10)

3

Környezeti korlátozások

1

Kódolt lista

EN50125/1999 éghajlati övezet

1

T1

2

T2

3

T3

4

Az engedélyezési okiratban feltüntetett korlátozások

1

—

Idővel kapcsolatos

2

—

Feltételekkel (megtett út, kopás stb.) kapcsolatos

2. függelék

AZ EIN FELÉPÍTÉSE ÉS TARTALMA

Az összehangolt számozási rendszerben a biztonsági tanúsítványokhoz és egyéb dokumentumokhoz használandó, „európai azonosító szám” (EIN) megnevezésű kód

Példa:

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Országkód
  (2 betű) | Dokumentum típusa
  (2 számjegy) | Kiállítás éve
  (4 számjegy) | Számláló
  (4 számjegy) |
| 1. mező | 2. mező | 3. mező | 4. mező |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Országkód

(2 betű)

Dokumentum típusa

(2 számjegy)

Kiállítás éve

(4 számjegy)

Számláló

(4 számjegy)

1. mező

2. mező

3. mező

4. mező

1. MEZŐ:   ORSZÁGKÓD (2 BETŰ)

Az országkódokat hivatalosan a Kiadóhivatal weboldalán található Intézményközi kiadványszerkesztési útmutatóban (http://publications.eu.int/code/en/en-5000600.htm) teszik közzé és frissítik.

| Állam | Kód |
| --- | --- |
| Ausztria | AT |
| Belgium | BE |
| Bulgária | BG |
| Ciprus | CY |
| Cseh Köztársaság | CZ |
| Dánia | DK |
| Észtország | EE |
| Finnország | FI |
| Franciaország | FR |
| Németország | DE |
| Görögország | EL |
| Magyarország | HU |
| Izland | IS |
| Írország | IE |
| Olaszország | IT |
| Lettország | LV |
| Liechtenstein | LI |
| Litvánia | LT |
| Luxemburg | LU |
| Norvégia | NO |
| Málta | MT |
| Hollandia | NL |
| Lengyelország | PL |
| Portugália | PT |
| Románia | RO |
| Szlovákia | SK |
| Szlovénia | SI |
| Spanyolország | ES |
| Svédország | SE |
| Svájc | CH |
| Egyesült Királyság | UK |

Állam

Kód

Ausztria

AT

Belgium

BE

Bulgária

BG

Ciprus

CY

Cseh Köztársaság

CZ

Dánia

DK

Észtország

EE

Finnország

FI

Franciaország

FR

Németország

DE

Görögország

EL

Magyarország

HU

Izland

IS

Írország

IE

Olaszország

IT

Lettország

LV

Liechtenstein

LI

Litvánia

LT

Luxemburg

LU

Norvégia

NO

Málta

MT

Hollandia

NL

Lengyelország

PL

Portugália

PT

Románia

RO

Szlovákia

SK

Szlovénia

SI

Spanyolország

ES

Svédország

SE

Svájc

CH

Egyesült Királyság

UK

A multinacionális biztonsági hatóságok kódját is így kell összeállítani. Jelenleg egyetlen ilyen hatóság létezik: a Csatorna-alagút Biztonsági Hatóság. A következő kódot kell használni:

| Multinacionális biztonsági hatóság | Kód |
| --- | --- |
| Csatorna-alagút Kormányközi Bizottság | CT |

Multinacionális biztonsági hatóság

Kód

Csatorna-alagút Kormányközi Bizottság

CT

2. MEZŐ:   A DOKUMENTUM TÍPUSA (2-JEGYŰ SZÁM)

A dokumentum típusának azonosítását két számjegy teszi lehetővé:

| — | az első számjegy a dokumentum általános besorolását határozza meg, |
| --- | --- |

—

az első számjegy a dokumentum általános besorolását határozza meg,

| — | a második számjegy a dokumentum altípusát adja meg. |
| --- | --- |

—

a második számjegy a dokumentum altípusát adja meg.

Amennyiben további kódokra van szükség, a számozási rendszer kibővíthető. Az alábbiakban az ismert, lehetséges kétszámjegyű kombinációk, valamint a járművek forgalombahelyezési engedélyeire vonatkozó kombinációk ajánlott jegyzéke található:

| A 2. mező számkombinációja | Dokumentumtípus | Dokumentum-altípus |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Engedélyek | Vasútvállalatok engedélyei |
| [0 x] | Engedélyek | Egyéb |
| [1 1] | Biztonsági tanúsítvány | A. rész |
| [1 2] | Biztonsági tanúsítvány | B. rész |
| [1 x] | Fenntartva | Fenntartva |
| [2 1] | Biztonsági engedély | |
| [2 2] | Fenntartva | Fenntartva |
| [2 x] | Fenntartva | Fenntartva |
| [3 x] | Fenntartva: pl. vasúti járművek karbantartása, infrastruktúra, egyéb céljából | |
| [4 x] | Fenntartva a bejelentett szervezetek részére | Pl. különféle bejelentett szervezetek |
| [5 1] és [5 5] (11) | Forgalombahelyezési engedély | Vontató járművek |
| [5 2] és [5 6] (11) | Forgalombahelyezési engedély | Vontatott utasszállító járművek |
| [5 3] és [5 7] (11) | Forgalombahelyezési engedély | Kocsik |
| [5 4] és [5 8] (11) | Forgalombahelyezési engedély | Különleges járművek |
| [5 9] (12) | Járműtípusengedély | |
| [6 0] | Forgalombahelyezési engedély | Infrastruktúra-, energia-, és ellenőrző-irányító jelzőrendszer pályamenti egységek alrendszerek |
| [6 1] | Forgalombahelyezési engedély | Infrastruktúra alrendszer |
| [6 2] | Forgalombahelyezési engedély | Energia alrendszer |
| [6 3] | Forgalombahelyezési engedély | Ellenőrző-irányító jelzőrendszer pályamenti egységek alrendszer |
| [7 1] | Mozdonyvezetői engedély | Számláló 9 999-ig |
| [7 2] | Mozdonyvezetői engedély | Számláló 10 000 és 19 000 között |
| [7 3] | Mozdonyvezetői engedély | Számláló 20 000 és 29 000 között |
| [8 x] ... [9 x] | Fenntartva (2 dokumentumtípus) | Fenntartva (10-10 altípus) |

A 2. mező számkombinációja

Dokumentumtípus

Dokumentum-altípus

[0 1]

Engedélyek

Vasútvállalatok engedélyei

[0 x]

Engedélyek

Egyéb

[1 1]

Biztonsági tanúsítvány

A. rész

[1 2]

Biztonsági tanúsítvány

B. rész

[1 x]

Fenntartva

Fenntartva

[2 1]

Biztonsági engedély

[2 2]

Fenntartva

Fenntartva

[2 x]

Fenntartva

Fenntartva

[3 x]

Fenntartva: pl. vasúti járművek karbantartása, infrastruktúra, egyéb céljából

[4 x]

Fenntartva a bejelentett szervezetek részére

Pl. különféle bejelentett szervezetek

[5 1] és [5 5] (11)

Forgalombahelyezési engedély

Vontató járművek

[5 2] és [5 6] (11)

Forgalombahelyezési engedély

Vontatott utasszállító járművek

[5 3] és [5 7] (11)

Forgalombahelyezési engedély

Kocsik

[5 4] és [5 8] (11)

Forgalombahelyezési engedély

Különleges járművek

[5 9] (12)

Járműtípusengedély

[6 0]

Forgalombahelyezési engedély

Infrastruktúra-, energia-, és ellenőrző-irányító jelzőrendszer pályamenti egységek alrendszerek

[6 1]

Forgalombahelyezési engedély

Infrastruktúra alrendszer

[6 2]

Forgalombahelyezési engedély

Energia alrendszer

[6 3]

Forgalombahelyezési engedély

Ellenőrző-irányító jelzőrendszer pályamenti egységek alrendszer

[7 1]

Mozdonyvezetői engedély

Számláló 9 999-ig

[7 2]

Mozdonyvezetői engedély

Számláló 10 000 és 19 000 között

[7 3]

Mozdonyvezetői engedély

Számláló 20 000 és 29 000 között

[8 x] ... [9 x]

Fenntartva (2 dokumentumtípus)

Fenntartva (10-10 altípus)

3. MEZŐ:   KIÁLLÍTÁS ÉVE (4-JEGYŰ SZÁM)

Ez a mező azt az évet mutatja, amelyben az engedélyt kiállították (a megadott formátum: éééé, azaz 4 számjegy).

4. MEZŐ:   SZÁMLÁLÓ

A számláló egy növekvő szám, melyet minden egyes tanúsítvány kiállítását követően eggyel növelni kell, tekintet nélkül arra, hogy új, meghosszabbított vagy frissített/módosított tanúsítványról van-e szó. Még a visszavont tanúsítvány vagy a felfüggesztett engedély száma sem használható fel újra.

A számláló minden évben lenullázódik.

3. függelék

VISSZAVONÁSI KÓDOK

| Kód | Visszavonás módja | Leírás |
| --- | --- | --- |
| 00 | Nincs | A jármű nyilvántartása érvényes. |
| 10 | Nyilvántartás felfüggesztése
  Meghatározott indok nélkül | A jármű nyilvántartását a tulajdonos vagy az üzemben tartó kérésére, illetve a nemzeti biztonsági hatóság vagy a nyilvántartó szerv határozata alapján felfüggesztik. |
| 11 | Nyilvántartás felfüggesztése | A járművet üzemképes állapotban, inaktív vagy stratégiai tartalékként való tárolásra szánják. |
| 20 | Nyilvántartás átvezetése | A járművet tudvalevőleg más szám alatt vagy más nemzeti járműnyilvántartásban vették újra nyilvántartásba az európai vasúthálózaton (annak egészén vagy egy részén) történő folytatólagos használatra. |
| 30 | Visszavonás
  Meghatározott indok nélkül | Az európai vasúthálózaton történő üzemelés tekintetében a jármű nyilvántartása ismert újbóli nyilvántartásba vétel nélkül megszűnt. |
| 31 | Visszavonás | A járművet vasúti járműként az európai vasúthálózaton kívüli folytatólagos használatra szánják. |
| 32 | Visszavonás | A járművet jelentősebb interoperábilis rendszerelemek/modulok/alkatrészek kinyerésére fogják használni vagy nagyobb átépítésre szánják. |
| 33 | Visszavonás | A járművet selejtezésre, anyagait (beleértve a nagyobb pótalkatrészeket) újrahasznosítására szánják. |
| 34 | Visszavonás | A járművet „múzeumvasúti járműként” az európai vasúthálózaton kívüli, elszigetelt hálózaton történő üzemeltetésre vagy helyhez kötött kiállításra szánják. |

Kód

Visszavonás módja

Leírás

00

Nincs

A jármű nyilvántartása érvényes.

10

Nyilvántartás felfüggesztése

Meghatározott indok nélkül

A jármű nyilvántartását a tulajdonos vagy az üzemben tartó kérésére, illetve a nemzeti biztonsági hatóság vagy a nyilvántartó szerv határozata alapján felfüggesztik.

11

Nyilvántartás felfüggesztése

A járművet üzemképes állapotban, inaktív vagy stratégiai tartalékként való tárolásra szánják.

20

Nyilvántartás átvezetése

A járművet tudvalevőleg más szám alatt vagy más nemzeti járműnyilvántartásban vették újra nyilvántartásba az európai vasúthálózaton (annak egészén vagy egy részén) történő folytatólagos használatra.

30

Visszavonás

Meghatározott indok nélkül

Az európai vasúthálózaton történő üzemelés tekintetében a jármű nyilvántartása ismert újbóli nyilvántartásba vétel nélkül megszűnt.

31

Visszavonás

A járművet vasúti járműként az európai vasúthálózaton kívüli folytatólagos használatra szánják.

32

Visszavonás

A járművet jelentősebb interoperábilis rendszerelemek/modulok/alkatrészek kinyerésére fogják használni vagy nagyobb átépítésre szánják.

33

Visszavonás

A járművet selejtezésre, anyagait (beleértve a nagyobb pótalkatrészeket) újrahasznosítására szánják.

34

Visszavonás

A járművet „múzeumvasúti járműként” az európai vasúthálózaton kívüli, elszigetelt hálózaton történő üzemeltetésre vagy helyhez kötött kiállításra szánják.

A kódok használata

| — | Ha a visszavonás indokát nem határozták meg, a nyilvántartási állapot változásának jelzésére a 10-es, 20-as és 30-as kódot kell használni. |
| --- | --- |

—

Ha a visszavonás indokát nem határozták meg, a nyilvántartási állapot változásának jelzésére a 10-es, 20-as és 30-as kódot kell használni.

| — | Ha a visszavonás indoka ismert, a 11-es, 31-es, 32-es, 33-as és 34-es opció választható a nemzeti járműnyilvántartás adatbázisában. E kódok kizárólag az üzemben tartó vagy a tulajdonos által a nyilvántartó szervnek szolgáltatott információkon alapulnak. |
| --- | --- |

—

Ha a visszavonás indoka ismert, a 11-es, 31-es, 32-es, 33-as és 34-es opció választható a nemzeti járműnyilvántartás adatbázisában. E kódok kizárólag az üzemben tartó vagy a tulajdonos által a nyilvántartó szervnek szolgáltatott információkon alapulnak.

A nyilvántartással kapcsolatos megjegyzések

| — | Felfüggesztett vagy visszavont nyilvántartású jármű az adott nyilvántartás címén nem működhet az európai vasúthálózaton. |
| --- | --- |

—

Felfüggesztett vagy visszavont nyilvántartású jármű az adott nyilvántartás címén nem működhet az európai vasúthálózaton.

| — | A nyilvántartás felfüggesztését követően annak újbóli aktiválásához a nyilvántartó szervnek meg kell vizsgálnia a felfüggesztéshez vezető körülményeket. |
| --- | --- |

—

A nyilvántartás felfüggesztését követően annak újbóli aktiválásához a nyilvántartó szervnek meg kell vizsgálnia a felfüggesztéshez vezető körülményeket.

| — | A nyilvántartásnak a 2010/640/EU határozattal (13) módosított 2006/920/EK bizottsági határozat (14) 1. cikkének b) pontjában és a 2008/231/EK bizottsági határozat (15) 1. cikkének b) pontjában említett feltételekkel történő átvezetése a jármű újbóli nyilvántartásba vételét, majd ezt követően a régi nyilvántartás visszavonását jelenti. |
| --- | --- |

—

A nyilvántartásnak a 2010/640/EU határozattal (13) módosított 2006/920/EK bizottsági határozat (14) 1. cikkének b) pontjában és a 2008/231/EK bizottsági határozat (15) 1. cikkének b) pontjában említett feltételekkel történő átvezetése a jármű újbóli nyilvántartásba vételét, majd ezt követően a régi nyilvántartás visszavonását jelenti.

4. függelék

SZABVÁNYOS NYILVÁNTARTÁSI ŰRLAP

Image

Image

Image

5. függelék

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| Rövidítés | Meghatározás |
| --- | --- |
| CCS | Ellenőrző-irányító rendszer |
| FÁK | Független Államok Közössége |
| COTIF | Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény |
| CR | Hagyományos vasút(i rendszer) |
| DB | Adatbázis |
| EB | Európai Bizottság |
| EC VVR | Európai központi virtuális járműnyilvántartás |
| EIN | Európai azonosító szám |
| EN | Európai szabvány (Euro Norm) |
| EVN | Európai járműszám |
| ERA | Európai Vasúti Ügynökség (hivatkozásként: »az ügynökség«) |
| ERATV | Az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása (European Register of Authorised Types of Vehicles) |
| ERTMS | Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer |
| EU | Európai Unió |
| HS | Nagysebességű (rendszer) |
| FSZ | Felülvizsgálati szerv |
| ISO | Nemzetközi Szabványügyi Szervezet |
| PM | Pályahálózat-működtető |
| INF | Infrastruktúra |
| IT | Információs technológia |
| LR | Helyi nyilvántartás |
| BSZ | Bejelentett szervezet |
| NBH | Nemzeti biztonsági hatóság |
| NVR | Nemzeti járműnyilvántartás |
| OPE (ÁME) | Üzemeltetési és forgalomirányítási (ÁME) |
| OTIF | Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Államközi Szervezet |
| NYSZ | Nyilvántartó szerv, azaz a nemzeti járműnyilvántartás vezetéséért és naprakészen tartásáért felelős szerv |
| SZSZ | Szabályozó szerv |
| RIC | A személy- és poggyászkocsik nemzetközi forgalomban való kölcsönös használatára vonatkozó szabályok |
| RIV | A kocsik nemzetközi forgalomban való kölcsönös használatára vonatkozó szabályok |
| RS vagy RST | Vasúti járművek |
| RSRD (FTA) | Járműreferencia-adatbázis (FTA) |
| VV | Vasútvállalat |
| SEDP (FTA) | Európai stratégiai megvalósítási terv (FTA) |
| FTA (ÁME) | Fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (ÁME) |
| ÁME | Átjárhatósági műszaki előírások |
| VKM | Üzembentartói jelzés |
| VKMR | Üzembentartóijelzés-nyilvántartás |
| VVR | Virtuális járműnyilvántartás |
| VK (ÁME) | Vasúti kocsik (ÁME) |
| WIMO (FTA) | Kocsi- és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa (FTA) |

Rövidítés

Meghatározás

CCS

Ellenőrző-irányító rendszer

FÁK

Független Államok Közössége

COTIF

Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény

CR

Hagyományos vasút(i rendszer)

DB

Adatbázis

EB

Európai Bizottság

EC VVR

Európai központi virtuális járműnyilvántartás

EIN

Európai azonosító szám

EN

Európai szabvány (Euro Norm)

EVN

Európai járműszám

ERA

Európai Vasúti Ügynökség (hivatkozásként: »az ügynökség«)

ERATV

Az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása (European Register of Authorised Types of Vehicles)

ERTMS

Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer

EU

Európai Unió

HS

Nagysebességű (rendszer)

FSZ

Felülvizsgálati szerv

ISO

Nemzetközi Szabványügyi Szervezet

PM

Pályahálózat-működtető

INF

Infrastruktúra

IT

Információs technológia

LR

Helyi nyilvántartás

BSZ

Bejelentett szervezet

NBH

Nemzeti biztonsági hatóság

NVR

Nemzeti járműnyilvántartás

OPE (ÁME)

Üzemeltetési és forgalomirányítási (ÁME)

OTIF

Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Államközi Szervezet

NYSZ

Nyilvántartó szerv, azaz a nemzeti járműnyilvántartás vezetéséért és naprakészen tartásáért felelős szerv

SZSZ

Szabályozó szerv

RIC

A személy- és poggyászkocsik nemzetközi forgalomban való kölcsönös használatára vonatkozó szabályok

RIV

A kocsik nemzetközi forgalomban való kölcsönös használatára vonatkozó szabályok

RS vagy RST

Vasúti járművek

RSRD (FTA)

Járműreferencia-adatbázis (FTA)

VV

Vasútvállalat

SEDP (FTA)

Európai stratégiai megvalósítási terv (FTA)

FTA (ÁME)

Fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (ÁME)

ÁME

Átjárhatósági műszaki előírások

VKM

Üzembentartói jelzés

VKMR

Üzembentartóijelzés-nyilvántartás

VVR

Virtuális járműnyilvántartás

VK (ÁME)

Vasúti kocsik (ÁME)

WIMO (FTA)

Kocsi- és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa (FTA)

---

(1)  A 2009/107/EK határozattal módosított 2006/920/EK és 2008/231/EK bizottsági határozat ugyanezt a számozási rendszert alkalmazza mind a nagysebességű, mind a hagyományos járművek tekintetében.

1

(2)  A 2008/57/EK irányelv 26. cikkének megfelelően engedélyezett járműtípusok esetében.

2

(3)  A 2008/57/EK irányelv 34. cikke szerinti nyilvántartás.

3

(4)  A 2008/57/EK irányelv V. fejezetének megfelelően vagy a 2008/57/EK irányelv átültetését megelőzően meglévő engedélyezési rendszernek megfelelően kiadott engedély.

4

(5)  Az egyes tagállamok által a 2008/57/EK irányelv 33. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban a nemzeti járműnyilvántartás vezetésére és naprakésszé tételére kijelölt szerv.

5

(6)  A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény vasúti járművekkel kapcsolatos kérdésekről szóló, 2007. február 23-án Luxembourgban aláírt jegyzőkönyvének rendelkezései szerint.

6

(7)  Mindamellett az AAE, BLS, FNME és GySEV/ROeEE valamennyi forgalomba helyezett új járművének szabványos országkódot kell adni.

7

(8)  HL L 235., 1996.9.17., 6. o.

8

(9)  HL L 110., 2001.4.20., 1. o.

9

(10)  Ha a jármű egynél több B rendszerrel van felszerelve, minden egyes rendszer tekintetében egyéni kódot kell feltüntetni.

10

A numerikus kód három számjegyből áll, ahol:

| — | az 1xx jelzőrendszerrel felszerelt járművet jelöl, |
| --- | --- |

—

az 1xx jelzőrendszerrel felszerelt járművet jelöl,

| — | a 2xx rádióval felszerelt járművet jelöl. |
| --- | --- |

—

a 2xx rádióval felszerelt járművet jelöl.

Az Xx a CCS ÁME B. mellékletében található numerikus kódolásnak felel meg.

(11)  Ha egy éven belül teljes mértékben felhasználják a 4. mezőnek (számláló) fenntartott 4 számjegyet, a 2. mező első két számjegye ennek megfelelően a következőképpen változik:

11

| — | [5 1] helyett [5 5] a vontató járművek esetében, |
| --- | --- |

—

[5 1] helyett [5 5] a vontató járművek esetében,

| — | [5 2] helyett [5 6] a vontatott utasszállító járművek esetében, |
| --- | --- |

—

[5 2] helyett [5 6] a vontatott utasszállító járművek esetében,

| — | [5 3] helyett [5 7] a vasúti kocsik esetében, |
| --- | --- |

—

[5 3] helyett [5 7] a vasúti kocsik esetében,

| — | [5 4] helyett [5 8] a különleges járművek esetében. |
| --- | --- |

—

[5 4] helyett [5 8] a különleges járművek esetében.

(12)  a 4. mező értékei:

12

| — | 1 000–1 999 vontató járművek esetében, |
| --- | --- |

—

1 000–1 999 vontató járművek esetében,

| — | 2 000–2 999 vontatott személykocsik esetében, |
| --- | --- |

—

2 000–2 999 vontatott személykocsik esetében,

| — | 3 000–3 999 vagonok esetében, |
| --- | --- |

—

3 000–3 999 vagonok esetében,

| — | 4 000–4 999 különleges járművek esetében. |
| --- | --- |

—

4 000–4 999 különleges járművek esetében.

(13)  HL L 280., 2010.10.26., 29. o.

13

(14)  HL L 359., 2006.12.18., 1. o.

14

(15)  HL L 84., 2008.3.26., 1. o.

15

---