# Euroopa Liidu L 58/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.058.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 58 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide3. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.058.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 58

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide3. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 204/2011, 2. märts 2011, piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 205/2011, 28. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 14 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 206/2011, 28. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 207/2011, 2. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (difenüüleetri pentabromoderivaat ja perfluorooktaansulfonaadid) | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 208/2011, 2. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 209/2011, 2. märts 2011, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused ning kõnealuse impordi registreerimine, mis kehtestati määrustega (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010 | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 210/2011, 2. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 39 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/19/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tau-fluvalinaat, ja otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/20/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenoksükarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/21/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka kletodiim, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 49 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/137/ÜVJP, 28. veebruar 2011, piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 204/2011, 2. märts 2011, piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 205/2011, 28. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

14

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 206/2011, 28. veebruar 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 207/2011, 2. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (difenüüleetri pentabromoderivaat ja perfluorooktaansulfonaadid)

27

*

Komisjoni määrus (EL) nr 208/2011, 2. märts 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas (
  1
  )

1

29

*

Komisjoni määrus (EL) nr 209/2011, 2. märts 2011, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused ning kõnealuse impordi registreerimine, mis kehtestati määrustega (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 210/2011, 2. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

39

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/19/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tau-fluvalinaat, ja otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

41

*

Komisjoni direktiiv 2011/20/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenoksükarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni direktiiv 2011/21/EL, 2. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka kletodiim, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

49

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/137/ÜVJP, 28. veebruar 2011, piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

53

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 114/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 63 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 115/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 69 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 116/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 73 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 117/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 74 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 118/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 75 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 119/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 76 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 120/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa (Finantsteenused) | 77 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 121/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport) | 79 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 122/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport) | 80 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 123/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport) | 81 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 124/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond) | 82 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 125/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond) | 83 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 126/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond) | 84 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 127/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa (Äriühinguõigus) | 85 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 114/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

63

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 115/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

69

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 116/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

73

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 117/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

74

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 118/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

75

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 119/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

76

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 120/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa (Finantsteenused)

77

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 121/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport)

79

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 122/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport)

80

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 123/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (Transport)

81

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 124/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond)

82

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 125/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond)

83

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 126/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa (Keskkond)

84

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 127/2010, 10. november 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa (Äriühinguõigus)

85

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 167/09/COL, 27. märts 2009, Lista lennubaasi väljarentimise ja müügi kohta (Norra) | 86 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 167/09/COL, 27. märts 2009, Lista lennubaasi väljarentimise ja müügi kohta (Norra)

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 204/2011,

2. märts 2011,

piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki kohaselt vastu võetud nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooniga 1970 (2011) on otsusega 2011/137/ÜVJP ette nähtud relvaembargo, sellise varustuse ekspordi keeld, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, samuti riiki lubamise piirangud ning teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine, kes on seotud inimõiguste raskete rikkumistega Liibüas, sealhulgas on rahvusvahelist õigust rikkudes osalenud rünnakutes tsiviilelanike ja -rajatiste vastu. Kõnealused füüsilised või juriidilised isikud ning üksused on loetletud otsuse lisades. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooniga 1970 (2011) on otsusega 2011/137/ÜVJP ette nähtud relvaembargo, sellise varustuse ekspordi keeld, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, samuti riiki lubamise piirangud ning teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine, kes on seotud inimõiguste raskete rikkumistega Liibüas, sealhulgas on rahvusvahelist õigust rikkudes osalenud rünnakutes tsiviilelanike ja -rajatiste vastu. Kõnealused füüsilised või juriidilised isikud ning üksused on loetletud otsuse lisades.

| (2) | Mõned kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(2)

Mõned kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (3) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ja isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega.

| (4) | Käesolev määrus austab ka täiel määral ÜRO põhikirjast tulenevaid liikmesriikide kohustusi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide õiguslikult siduvat iseloomu. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus austab ka täiel määral ÜRO põhikirjast tulenevaid liikmesriikide kohustusi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide õiguslikult siduvat iseloomu.

| (5) | Pidades silmas erilist ohtu, mida Liibüa kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning selleks, et tagada kooskõla otsuse 2011/137/ÜVJP III ja IV lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse II ja III lisas esitatud loetelusid. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas erilist ohtu, mida Liibüa kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning selleks, et tagada kooskõla otsuse 2011/137/ÜVJP III ja IV lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse II ja III lisas esitatud loetelusid.

| (6) | Käesoleva määruse II ja III lisas esitatud loetelude muutmise kord peaks hõlmama kohustust teatada loetellu kantud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele nende loetellu kandmise põhjused, et anda neile võimalus esitada märkusi. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, peaks nõukogu nimetatud märkusi arvesse võttes oma otsuse läbi vaatama ning teavitama vastavalt asjaomast isikut, üksust või asutust. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse II ja III lisas esitatud loetelude muutmise kord peaks hõlmama kohustust teatada loetellu kantud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele nende loetellu kandmise põhjused, et anda neile võimalus esitada märkusi. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, peaks nõukogu nimetatud märkusi arvesse võttes oma otsuse läbi vaatama ning teavitama vastavalt asjaomast isikut, üksust või asutust.

| (7) | Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleks avalikustada nende füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste nimed ja muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb käesoleva määruse kohaselt külmutada. Isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3). |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleks avalikustada nende füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste nimed ja muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb käesoleva määruse kohaselt külmutada. Isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3).

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „rahalised vahendid”– kõik finantsvarad ja tulud, sealhulgas:

b)   „rahaliste vahendite külmutamine”– toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid neid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

c)   „majandusressursid”– igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

d)   „majandusressursside külmutamine”– toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

e)   „tehniline abi”– igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; sealhulgas suuline abi;

f)   „sanktsioonide komitee”– ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis on loodud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punktile 24;

g)   „liidu territoorium”– liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel.

Artikkel 2

1.   Keelatud on:

| a) | müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt I lisas loetletud varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustusega, ühelegi isikule, üksusele või asutusele Liibüas või kasutamiseks Liibüas; |
| --- | --- |

a)

müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt I lisas loetletud varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustusega, ühelegi isikule, üksusele või asutusele Liibüas või kasutamiseks Liibüas;

| b) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

b)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a osutatud keeldudest.

2.   Keelatud on osta, importida või transportida Liibüast I lisas loetletud varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, olenemata sellest, kas asjaomane toode pärineb Liibüast.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja kiivrite suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Liibüasse ÜRO, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad üksnes isiklikuks kasutamiseks.

4.   Erandina lõikest 1 võivad IV lisas osutatud liikmesriikide pädevad asutused lubada müüa, tarnida, üle anda või eksportida varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, neile sobivatel tingimustel, kui nad on teinud kindlaks, et selline varustus on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks.

Artikkel 3

1.   Keelatud on:

| a) | osutada isikutele, üksustele või asutustele Liibüas või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt tehnilist abi seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas (4) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogiatega või seoses kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

osutada isikutele, üksustele või asutustele Liibüas või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt tehnilist abi seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas (4) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogiatega või seoses kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

| b) | osutada isikutele, üksustele või asutustele Liibüas või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt tehnilist abi ning vahendusteenuseid seoses I lisas loetletud varustusega, mida võidakse kasutada siserepressioonideks; |
| --- | --- |

b)

osutada isikutele, üksustele või asutustele Liibüas või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt tehnilist abi ning vahendusteenuseid seoses I lisas loetletud varustusega, mida võidakse kasutada siserepressioonideks;

| c) | otse või kaudselt rahastada isikuid, üksusi või asutusi Liibüas ning anda neile või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks ja eksportimiseks ning sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks; |
| --- | --- |

c)

otse või kaudselt rahastada isikuid, üksusi või asutusi Liibüas ning anda neile või Liibüas kasutamiseks otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas või I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks ja eksportimiseks ning sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks;

| d) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–c osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

d)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a–c osutatud keeldudest.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata selles osutatud keelde sellise tehnilise abi osutamise, rahastamise ja finantsabi suhtes, mis on seotud mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks, või muu relvavarustuse ja sellega seotud materjalide suhtes, kui sanktsioonide komitee on selle eelnevalt heaks kiitnud.

3.   Erandina lõikest 1 võivad IV lisas osutatud liikmesriikide pädevad asutused lubada anda tehnilist abi, rahastada või anda finantsabi, mis on seotud varustusega, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, neile sobivatel tingimustel, kui nad on teinud kindlaks, et selline varustus on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks.

Artikkel 4

Et hoida ära selliste kaupade ja tehnoloogiate üleandmine, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine, eksportimine või importimine on käesoleva määrusega keelatud, nõutakse kõikide Liibüast liidu tolliterritooriumile toodavate või sealt Liibüasse viidavate kaupade kohta lisaks saabumise või väljumise eelsele teabele, mis on kindlaks määratud 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) ja kõnealusele määrusele rakendussätted kehtestava määruse (EMÜ) nr 2454/93 (6) asjaomaste sätetega, milles käsitletakse sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, et isik, kes esitab kõnealuse teabe, deklareeriks, kas kaup kuulub sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või käesoleva määruse kohaldamisalasse ning kui kauba ekspordiks on vajalik luba, märgib saadud ekspordiloa üksikasjad. See täiendav teave esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevale tolliasutusele vastavalt vajadusele kas kirjalikus vormis või tollideklaratsiooni kasutades.

Artikkel 5

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad II ja III lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt II ja III lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmetest kõrvalehoidmine.

Artikkel 6

1.   II lisa sisaldab ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 kohaselt kindlaks määratud füüsilisi või juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi.

2.   III lisas on loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, keda II lisa ei hõlma ja kes vastavalt otsuse 2011/137/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui isikud ja üksused, kes on seotud Liibüas inimõiguste raskete rikkumistega seotud käskude andmise, juhtimise või muul viisil suunamisega, või kes on selles tegevuses osalenud, sealhulgas olnud rahvusvahelist õigust rikkudes seotud rünnakute kavandamise, juhtimise või läbiviimisega või rünnakukäsu andmisega, või osalenud selles tegevuses, sealhulgas pommirünnakutes tsiviilelanike ja -rajatiste vastu, või isikud ja üksused, kes tegutsevad nende nimel või nende jaoks, või üksused, mida nad omavad või kontrollivad.

3.   II ja III lisa sisaldavad isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjuseid, nagu need on esitatud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt seoses II lisaga.

4.   II ja III lisa sisaldavad ka asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet (selle olemasolul), nagu need on esitatud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt seoses II lisaga. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi (kui see on teada) ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse II lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud IV lisas loetletud veebisaitidel, lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, olles enne kindlaks teinud, et kõnealused vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud II või III lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud II või III lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest, |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest,

tingimusel, et kui luba on seotud II lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

2.   Erandina artiklist 5 võivad IV lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevad asutused lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, olles enne kindlaks teinud, et kõnealused külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kui luba käsitleb II lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik teavitanud sellest otsusest sanktsioonide komiteed ja kõnealune komitee on otsuse heaks kiitnud ning |
| --- | --- |

a)

kui luba käsitleb II lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik teavitanud sellest otsusest sanktsioonide komiteed ja kõnealune komitee on otsuse heaks kiitnud ning

| b) | kui luba käsitleb III lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on pädev asutus teatanud põhjused, miks ta eriloa andmist vajalikuks peab, teiste liikmesriikidele pädevatele asutustele ja komisjonile vähemalt kaks nädalat enne loa andmist. |
| --- | --- |

b)

kui luba käsitleb III lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on pädev asutus teatanud põhjused, miks ta eriloa andmist vajalikuks peab, teiste liikmesriikidele pädevatele asutustele ja komisjonile vähemalt kaks nädalat enne loa andmist.

Artikkel 8

Erandina artiklist 5 võivad IV lisas osutatud liikmesriikide pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist järgmistel tingimustel:

| a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud isik, üksus või asutus kanti II või III lisasse, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse; |
| --- | --- |

a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud isik, üksus või asutus kanti II või III lisasse, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

| b) | kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu II või III lisas loetletud isikud, üksused või asutused ja |
| --- | --- |

c)

kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu II või III lisas loetletud isikud, üksused või asutused ja

| d) | kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomaste liikmesriikide avaliku korraga; |
| --- | --- |

d)

kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomaste liikmesriikide avaliku korraga;

| e) | kui luba käsitleb II lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kinnipidamisõigusest või otsusest ja |
| --- | --- |

e)

kui luba käsitleb II lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kinnipidamisõigusest või otsusest ja

| f) | kui luba käsitleb III lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest antud lubadest. |
| --- | --- |

f)

kui luba käsitleb III lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest antud lubadest.

Artikkel 9

1.   Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus on loetellu kantud sanktsioonide komitee, julgeolekunõukogu või nõukogu poolt, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus on loetellu kantud sanktsioonide komitee, julgeolekunõukogu või nõukogu poolt,

tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 5 lõikega 1.

2.   Artikli 5 lõige 2 ei takista liidu finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui loetelus nimetatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole kantakse üle rahalisi vahendeid, tingimusel et kõik neile kontodele lisatavad summad samuti külmutatakse. Finants- või krediidiasutus teatab asjaomasele pädevale asutusele sellistest ülekannetest viivitamata.

Artikkel 10

Erandina artiklist 5 ja tingimusel, et II või III lisas loetletud isik, üksus või asutus teeb makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mis sõlmiti või kohustusele, mis tekkis asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil kõnealune isik, üksus või asutus kanti loetellu, võivad IV lisas loetletud veebisaitidel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | pädev asutus on kindlaks teinud, et:






  i) | rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutab II või III lisas loetletud isik, üksus või asutus makseteks; |
| --- | --- | --- |

a)

pädev asutus on kindlaks teinud, et:

i)

rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutab II või III lisas loetletud isik, üksus või asutus makseteks;

| ii) | makse ei ole vastuolus artikli 5 lõikega 2; |
| --- | --- |

ii)

makse ei ole vastuolus artikli 5 lõikega 2;

| b) | kui luba on seotud II lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kavatsusest anda luba kümme tööpäeva ette; |
| --- | --- |

b)

kui luba on seotud II lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kavatsusest anda luba kümme tööpäeva ette;

| c) | kui luba on seotud III lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni kõnealusest otsusest ja kavatsusest anda luba. |
| --- | --- |

c)

kui luba on seotud III lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni kõnealusest otsusest ja kavatsusest anda luba.

Artikkel 11

1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2.   Artikli 5 lõikes 2 sätestatud keelust ei tulene mingit vastutust füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ega asutustele, kes tegid rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, juhul kui nad ei teadnud ega omanud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikub kõnealust keeldu.

Artikkel 12

Liibüa valitsusele, või sellisele isikule või üksusele, kes esitab nõude Liibüa valitsuse kaudu või kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) kohased meetmed, sealhulgas liidu või selle liikmesriigi meetmed, mis on kooskõlas vastavate ÜRO Julgeolekunõukogu otsustega või on nõutavad nende alusel või on seotud nende rakendamisega, ja käesolevas määruses käsitletavad meetmed.

Artikkel 13

1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused:

| a) | esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 4 kohaselt külmutatud kontode ja rahasummade kohta, IV lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevale asutusele, mis asuvad nende elu- või asukohaliikmesriigis, ja edastama nimetatud teabe kas otse või liikmesriikide kaudu komisjonile, ja |
| --- | --- |

a)

esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 4 kohaselt külmutatud kontode ja rahasummade kohta, IV lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevale asutusele, mis asuvad nende elu- või asukohaliikmesriigis, ja edastama nimetatud teabe kas otse või liikmesriikide kaudu komisjonile, ja

| b) | tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel. |
| --- | --- |

b)

tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel.

2.   Kogu käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 14

Liikmesriigid ja komisjon teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud muu asjakohase teabe, eelkõige teabe käesoleva määruse rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning riiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 15

Komisjonil on õigus muuta IV lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.

Artikkel 16

1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetellu, kannab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse II lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 5 lõikes 1 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt III lisa.

3.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetelusse kandmise põhjused lõigetes 1 ja 2 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

4.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

5.   Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse andmeid, muudab nõukogu vastavalt II lisa.

6.   III lisas sisalduv loetelu vaadatakse vähemalt iga 12 kuu järel korrapäraselt läbi.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teatavad kõnealustest eeskirjadest komisjonile viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ning teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

Artikkel 18

Kui käesolev määrus sisaldab nõuet teavitada komisjoni või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada IV lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 19

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda;

| d) | juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi seaduste alusel; |
| --- | --- |

d)

juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi seaduste alusel;

| e) | juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset liidu territooriumil. |
| --- | --- |

e)

juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset liidu territooriumil.

Artikkel 20

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 53.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

3

(4)  ELT C 69, 18.3.2010, lk 19.

4

(5)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

6

---

I LISA

Loetelu artiklites 2, 3 ja 4 osutatud varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks

| 1. | Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:






  1.1 | tulirelvad, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja (1) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) kategooriatega ML 1 ja ML 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:

1.1

tulirelvad, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja (1) (edaspidi „sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) kategooriatega ML 1 ja ML 2;

| 1.2 | punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid; |
| --- | --- |

1.2

punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid;

| 1.3 | relvade sihikud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. |
| --- | --- |

1.3

relvade sihikud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga.

| 2. | Pommid ja granaadid, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. |
| --- | --- |

2.

Pommid ja granaadid, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga.

| 3. | Järgmised sõidukid:






  3.1 | veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Järgmised sõidukid:

3.1

veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks;

| 3.2 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks; |
| --- | --- |

3.2

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks;

| 3.3 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas kuulikindlad ehitusseadmed; |
| --- | --- |

3.3

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas kuulikindlad ehitusseadmed;

| 3.4 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

3.4

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks;

| 3.5 | sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks; |
| --- | --- |

3.5

sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks;

| 3.6 | punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud, massirahutuste ohjeldamiseks ette nähtud sõidukite komponendid.







  Märkus 1 | Käesolev punkt ei reguleeri sõidukeid, mis on ette nähtud tulekustutamiseks. |
| --- | --- | --- |

3.6

punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud, massirahutuste ohjeldamiseks ette nähtud sõidukite komponendid.

Märkus 1

| Märkus 2 | Punkti 3.5 kohaldamisel hõlmab mõiste „sõidukid” ka treilereid. |
| --- | --- |

Märkus 2

| 4. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:






  4.1 | vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud); |
| --- | --- | --- |

4.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:

4.1

vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud);

| 4.2 | otselõikega lõhkelaengud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga; |
| --- | --- |

4.2

otselõikega lõhkelaengud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga;

| 4.3 | muud lõhkeained, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga, ja nendega seotud ained:






  a) | amatool; |
| --- | --- | --- |

4.3

muud lõhkeained, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga, ja nendega seotud ained:

a)

amatool;

| b) | nitrotselluloos (mis sisaldab rohkem kui 12,5 % lämmastikku); |
| --- | --- |

b)

nitrotselluloos (mis sisaldab rohkem kui 12,5 % lämmastikku);

| c) | nitroglükool; |
| --- | --- |

c)

nitroglükool;

| d) | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN); |
| --- | --- |

d)

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN);

| e) | pikrüülkloriid; |
| --- | --- |

e)

pikrüülkloriid;

| f) | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

f)

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

| 5. | Kaitsevarustus, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirja kategooriaga ML 13:






  5.1 | kuuli- ja/või torkekindlad vestid; |
| --- | --- | --- |

5.

Kaitsevarustus, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirja kategooriaga ML 13:

5.1

kuuli- ja/või torkekindlad vestid;

| 5.2 | kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.







  Märkus: | Käesolev punkt ei hõlma järgmist:






  — | spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.

Märkus:

—

spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid;

| — | spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendid. |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendid.

| 6. | Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirja kategooriaga ML 14, ja spetsiaalselt nende jaoks loodud tarkvara. |
| --- | --- |

6.

Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirja kategooriaga ML 14, ja spetsiaalselt nende jaoks loodud tarkvara.

| 7. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mis on hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. |
| --- | --- |

7.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mis on hõlmatud sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga.

| 8. | Okastraat. |
| --- | --- |

8.

Okastraat.

| 9. | Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera on pikem kui 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera on pikem kui 10 cm.

| 10. | Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas loetelus määratletud toodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

10.

Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas loetelus määratletud toodete valmistamiseks.

| 11. | Konkreetne tehnoloogia käesolevas loetelus määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. |
| --- | --- |

11.

Konkreetne tehnoloogia käesolevas loetelus määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

---

(1)  ELT C 69, 18.3.2010, lk 19.

---

II LISA

Artikli 6 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetelu

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavalduste mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavalduste mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam

  Gaddafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972.
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

Gaddafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972.

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

---

III LISA

Artikli 6 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetelu

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kolonel Mas'ud ABDULHAFIZ | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja | Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht
  Passi nr: B010574
  Sünnikuupäev: 01/07/1950 | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem
  Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Houn, Liibüa | Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta. | 28.2.2011 |
| 8. | DORDA, Abu Zayd Umar | Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni direktor | Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht. | 28.2.2011 |
| 9. | Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis | Ametikoht: kaitseminister
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Jalo, Liibüa | Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest. | 28.2.2011 |
| 10. | MATUQ, Matuq Mohammed | Ametikoht: varustussekretär
  Sünnikuupäev: 1956
  Sünnikoht: Khoms | Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 11. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 12. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Sünnikuupäev: 1948
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega. | 28.2.2011 |
| 13. | QADHAFI, Mohammed Muammar | Ametikoht: Liibüa posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte esimees
  Sünnikuupäev: 1970
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 14. | QADHAFI, Saadi | Ametikoht: erivägede juhataja. |
| Passi nr 014797. |
| Sünnikuupäev: 25/05/1973 |
| Sünnikoht: Tripoli, Liibüa |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Kolonel Mas'ud ABDULHAFIZ

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja

Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht

Passi nr: B010574

Sünnikuupäev: 01/07/1950

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Houn, Liibüa

Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta.

28.2.2011

8.

DORDA, Abu Zayd Umar

Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni direktor

Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

28.2.2011

9.

Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

Ametikoht: kaitseminister

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Jalo, Liibüa

Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

28.2.2011

10.

MATUQ, Matuq Mohammed

Ametikoht: varustussekretär

Sünnikuupäev: 1956

Sünnikoht: Khoms

Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga.

28.2.2011

11.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

12.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünnikuupäev: 1948

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

28.2.2011

13.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Ametikoht: Liibüa posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte esimees

Sünnikuupäev: 1970

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

14.

QADHAFI, Saadi

Ametikoht: erivägede juhataja.

Passi nr 014797.

Sünnikuupäev: 25/05/1973

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

28.2.2011

15.

QADHAFI, Saif al-Arab

Sünnikuupäev: 1982

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

16.

Kolonel Abdullah (Al-Megrahi) AL-SENUSSI

Ametikoht: sõjaväeluure direktor.

Sünnikuupäev: 1949

Sünnikoht: Sudaan

Sõjaväeluure osalemine meeleavalduste mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

17.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

18.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

19.

Kindral Khaled TOHAMI

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

20.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

---

IV LISA

Artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1, artiklis 10 ja artikli 13 lõikes 1 osutatud liikmesriikide pädevate asutuste loetelu ning aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile

A.   Pädevad asutused kõikides liikmesriikides:

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.government.bg

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/Global+Issues/International+Sanctions/

HISPAANIA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

MADALMAAD

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKKIA

http://www.foreign.gov.sk

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

www.fco.gov.uk/competentauthorities

B.   Aadress teatiste saatmiseks Euroopa Komisjonile või temaga suhtlemiseks:

| European Commission |
| --- |
| Foreign Policy Instruments Service |
| CHAR 12/106 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |
| Tel: (32 2) 295 55 85 |
| Faks: (32 2) 299 08 73 |

European Commission

Foreign Policy Instruments Service

CHAR 12/106

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

Tel: (32 2) 295 55 85

Faks: (32 2) 299 08 73

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/14

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 205/2011,

28. veebruar 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasem uurimine ja kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmed koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi „PET-kile”) impordi suhtes. Meetmed koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.

| (2) | 2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (3) meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 0–18 %, võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruses (EÜ) nr 367/2006 (4). |
| --- | --- |

(2)

2006. aasta märtsis muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (3) meetmeid, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. Kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 0–18 %, võttes arvesse lõplikke tasakaalustavaid tollimakse käsitleva aegumise läbivaatamise tulemusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruses (EÜ) nr 367/2006 (4).

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuse tootja suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (5) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuse tootja suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.

| (4) | Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (6) määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India PET-kile tootja osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(4)

Pärast India eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (6) määrust (EÜ) nr 1676/2001 ühe India PET-kile tootja osas. Muudetud määrusega kehtestati asjaomase äriühingu suhtes dumpingumarginaal 15,5 % ja dumpinguvastase tollimaksu määr 3,5 %; arvesse võeti äriühingu suhtes kohaldatavat ekspordisubsiidiumi määra, mis tehti kindlaks subsiidiumivastase uurimise käigus, millest tulenevalt võeti vastu määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

| (5) | Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja uurimisega. |
| --- | --- |

(5)

Pärast dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu 2007. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportiva tootja uurimisega.

| (6) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (8) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (8) lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007, ning lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimati nõukogu 13. septembri 2010. aasta rakendusmäärusega (EÜ) nr 806/2010 (millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 seoses nimetatud määrustega kehtestatud meetmetest erandi tegemisega ühele Iisraeli eksportijale, kes impordib Indiast pärit polüetüleentereftalaatkilet, ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõue) (9). |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1292/2007 jäeti alles ka meetmete laiendamine Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordile, kusjuures teatavate äriühingute puhul meetmeid ei kohaldatud. Määrust (EÜ) nr 1292/2007 muudeti sellega seonduvalt viimati nõukogu 13. septembri 2010. aasta rakendusmäärusega (EÜ) nr 806/2010 (millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1292/2007 ja (EÜ) nr 367/2006 seoses nimetatud määrustega kehtestatud meetmetest erandi tegemisega ühele Iisraeli eksportijale, kes impordib Indiast pärit polüetüleentereftalaatkilet, ja tühistada sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõue) (9).

| (8) | Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel jääktollimaks 17,3 %. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel jääktollimaks 17,3 %.

2.   Kehtivad tasakaalustusmeetmed

| (9) | Samuti tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %. |
| --- | --- |

(9)

Samuti tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %.

3.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine

| (10) | 7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Dumpingu uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(10)

7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Dumpingu uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

4.   Läbivaatamise algatamine

| (11) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (10) taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(11)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (10) taotluse esitajaga seonduva dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (12) | Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias. |
| --- | --- |

(12)

Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2, st dumpinguvastase tollimaksu määra, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias.

| (13) | Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (11) et ta algatab ka tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva subsideerimise uurimisega. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (11) et ta algatab ka tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva subsideerimise uurimisega.

5.   Uurimine

| (14) | Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

| (15) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (16) | Uurimise seisukohast vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Uurimise seisukohast vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (17) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile). |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).

2.   Samasugune toode

| (19) | Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(19)

Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, ja ka liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.

| (20) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

a)   Normaalväärtus

| (21) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas see müük moodustab 5 % vaatlusaluse toote ELi eksporditud müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja samasuguse toote omamaise müügi maht oli üldiselt tüüpiline. Müügimahu tüüpilisust kontrolliti tooteliikide kaupa. Leiti, et kaht tooteliiki ei müüdudki omamaisel turul. |
| --- | --- |

(21)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas see müük moodustab 5 % vaatlusaluse toote ELi eksporditud müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et taotluse esitaja samasuguse toote omamaise müügi maht oli üldiselt tüüpiline. Müügimahu tüüpilisust kontrolliti tooteliikide kaupa. Leiti, et kaht tooteliiki ei müüdudki omamaisel turul.

| (22) | Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti India turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamise uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Leiti, et rohkem kui 90 % omamaisest müügist oli kasumlik. |
| --- | --- |

(22)

Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti India turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamise uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Leiti, et rohkem kui 90 % omamaisest müügist oli kasumlik.

| (23) | Omamaisel turul müüdud ja põhjenduses 21 osutatud tüüpilisuse kontrolli edukalt läbinud tooteliikide puhul tehti kindlaks, et ühe tooteliigi puhul ei olnud kõik omamaised tehingud kasumlikud ja seega ei olnud need tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(23)

Omamaisel turul müüdud ja põhjenduses 21 osutatud tüüpilisuse kontrolli edukalt läbinud tooteliikide puhul tehti kindlaks, et ühe tooteliigi puhul ei olnud kõik omamaised tehingud kasumlikud ja seega ei olnud need tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (24) | Piisavates kogustes ja tavapärase kaubanduse käigus Indias müüdud tooteliikide puhul määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt sõltumatutele tarbijatele makstud või makstavate hindade põhjal. Muude tooteliikide, st põhjenduses 23 osutatud liigi puhul ja nende toodete puhul, mida omamaisel turul ei müüdud, arvutati normaalväärtus tootmiskulude põhjal, mida taotluse esitaja kandis kõnealuse ekspordimudeli eest ning millele algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. |
| --- | --- |

(24)

Piisavates kogustes ja tavapärase kaubanduse käigus Indias müüdud tooteliikide puhul määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt sõltumatutele tarbijatele makstud või makstavate hindade põhjal. Muude tooteliikide, st põhjenduses 23 osutatud liigi puhul ja nende toodete puhul, mida omamaisel turul ei müüdud, arvutati normaalväärtus tootmiskulude põhjal, mida taotluse esitaja kandis kõnealuse ekspordimudeli eest ning millele algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.

| (25) | Kuna kasumlik omamaine müük toimus suures osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, võeti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul aluseks samasuguse toote kogumüük omamaisel turul. |
| --- | --- |

(25)

Kuna kasumlik omamaine müük toimus suures osas tavapärase kaubandustegevuse käigus, võeti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul aluseks samasuguse toote kogumüük omamaisel turul.

b)   Ekspordihind

| (26) | Kõikidel juhtudel, kui PET-kile eksporditi otse ELis asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Kõikidel juhtudel, kui PET-kile eksporditi otse ELis asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

| (27) | Sidusettevõtete kaudu ELi suunatud eksportmüügi puhul määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks hindade põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale. |
| --- | --- |

(27)

Sidusettevõtete kaudu ELi suunatud eksportmüügi puhul määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks hindade põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale.

| (28) | Selleks kohandati kõiki importimise ja esimesele sõltumatule ostjale liidu turul edasimüümise vahel tekkinud kulusid. Kõnealusest müügist arvati maha ka müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaal. Kasumi, müügi- ning üld- ja halduskulude arvutamiseks kasutatud protsendid olid kooskõlas sidusettevõtte kasumiaruandes esitatuga. |
| --- | --- |

(28)

Selleks kohandati kõiki importimise ja esimesele sõltumatule ostjale liidu turul edasimüümise vahel tekkinud kulusid. Kõnealusest müügist arvati maha ka müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaal. Kasumi, müügi- ning üld- ja halduskulude arvutamiseks kasutatud protsendid olid kooskõlas sidusettevõtte kasumiaruandes esitatuga.

c)   Võrdlus

| (29) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel taotluse esitaja makstud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid. |
| --- | --- |

(29)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel taotluse esitaja makstud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, komisjonitasusid, finantskulusid ja pakendamiskulusid.

d)   Dumpingumarginaal

| (30) | Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud. |
| --- | --- |

(30)

Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas, et dumpingut ei esinenud.

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV ISELOOM

| (31) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas taotluse esitaja väidetavaid muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(31)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas taotluse esitaja väidetavaid muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (32) | Uurimine näitas, et indikatiivne dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügi puhul, oli samuti negatiivne. Mahult oli selline müük mitu korda suurem kui ELi suunatud eksportmüük. |
| --- | --- |

(32)

Uurimine näitas, et indikatiivne dumpingumarginaal, mis arvutati meetmete aegumise läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja suhtes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi müügi puhul, oli samuti negatiivne. Mahult oli selline müük mitu korda suurem kui ELi suunatud eksportmüük.

| (33) | Samuti tehti kindlaks, et taotluse esitaja oli teinud alates 2007. aastast märkimisväärseid investeeringuid oma tootmisprotsessi parandamiseks ja vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku põhitooraine tootmiseks. Nende muudatuste tulemusena vähenesid eelkõige kulud ja seega on nende muudatustega seletatav otsene mõju äriühingu dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(33)

Samuti tehti kindlaks, et taotluse esitaja oli teinud alates 2007. aastast märkimisväärseid investeeringuid oma tootmisprotsessi parandamiseks ja vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku põhitooraine tootmiseks. Nende muudatuste tulemusena vähenesid eelkõige kulud ja seega on nende muudatustega seletatav otsene mõju äriühingu dumpingumarginaalile. Seda laadi asjaolude muutust saab pidada püsivaks.

| (34) | Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et dumpinguvastase meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev vahepealne uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva vahepealse uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et dumpinguvastase meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

E.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (35) | Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta taotluse esitaja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %. |
| --- | --- |

(35)

Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta taotluse esitaja vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 0 %.

| (36) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (12) artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu märgitud põhjenduses 9, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (12) artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nagu märgitud põhjenduses 9, kehtib taotluse esitaja suhtes tasakaalustav tollimaks. Kuna taotluse esitaja suhtes kehtestati vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastaseks tollimaksuks 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki.

| (37) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(37)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (38) | Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi, |
| --- | --- |

(38)

Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõikes 2 sisalduvasse tabelisse lisatakse järgmine kirje:

| „Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A992” |
| --- | --- | --- |

„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India

0,0

A992”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FELLEGI T.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

3

(4)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

4

(5)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.

8

(9)  ELT L 242, 15.9.2010, lk 6.

9

(10)  ELT C 8, 14.1.2010, lk 27.

10

(11)  ELT C 8, 14.1.2010, lk 29.

11

(12)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

12

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/18

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 206/2011,

28. veebruar 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 15 lõiget 1, artikli 19 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 1,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile; edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8–19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikidelt teistelt äriühingutelt pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile; edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8–19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikidelt teistelt äriühingutelt pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.

| (2) | Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Läbivaatamise uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2006. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (4) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe teise India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2007. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mis käsitles ühe teise India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2007. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli sellele äriühingule kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (5) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (6) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006, ning lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli nende äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7). |
| --- | --- |

(5)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, mille komisjon algatas omal algatusel ning milles käsitleti viie India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2009. aasta jaanuaris määrusega (EÜ) nr 15/2009 (6) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli kõnealuste äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006, ning lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis oli nende äriühingute suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (7).

| (6) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2010. aasta juunis rakendusmäärusega (EL) nr 579/2010 (8) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(6)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist, milles käsitleti ühe India PET-kile tootja subsideerimist, muutis nõukogu 2010. aasta juunis rakendusmäärusega (EL) nr 579/2010 (8) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli selle äriühingu suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (7) | Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustav tollimaks 19,1 %.

2.   Kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (8) | Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel dumpinguvastane jääktollimaks 17,3 %. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks märkida, et äriühingu Vacmet India Limited suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1292/2007 alusel dumpinguvastane jääktollimaks 17,3 %.

3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (9) | 7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 19. Subsideerimise uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole subsideerimise korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(9)

7. augustil 2009 sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 19. Subsideerimise uurimisega piirduva taotluse esitas äriühing Vacmet India Limited, India eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”). Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole subsideerimise korvamiseks enam vajalik.

| (10) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (9) taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19. |
| --- | --- |

(10)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (9) taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.

| (11) | Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2, st tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias. |
| --- | --- |

(11)

Samuti kavatseti osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnata läbivaatamise tulemuste põhjal, kas on vaja muuta tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse asjaomase riigi nende eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, keda ei ole individuaalselt nimetatud määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2, st tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes, kes tegutsevad Indias.

| (12) | Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (10) et ta algatab ka dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas 14. jaanuaril 2010Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates, (10) et ta algatab ka dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seonduva dumpingu uurimisega.

4.   Uurimine

| (13) | Subsideerimise taseme uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(13)

Subsideerimise taseme uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

| (14) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (15) | Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele. |
| --- | --- |

(15)

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.

| (16) | Taotluse esitaja tegi uurimisel täielikult koostööd, kuid India valitsuse asjakohased ametiasutused ei esitanud tähtaja jooksul küsimustikule vastuseid. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(16)

Taotluse esitaja tegi uurimisel täielikult koostööd, kuid India valitsuse asjakohased ametiasutused ei esitanud tähtaja jooksul küsimustikule vastuseid. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile). |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud määruses (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestati kehtivad meetmed, nimelt praegu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile).

2.   Samasugune toode

| (18) | Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, samuti liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(18)

Nagu ka eelmiste uurimiste puhul, näitas käesolev uurimine, et Indias toodetud ja liitu eksporditud PET-kilel ning India siseturu jaoks toodetud ja siseturul müüdaval PET-kilel, samuti liidu tootjate toodetud ja ELi turul müüdaval PET-kilel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ja samad kasutusvaldkonnad.

| (19) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetega algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetega algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

C.   SUBSIDEERIMINE

1.   Sissejuhatus

| (20) | Taotluse esitajalt ja liidu tööstusharult saadud teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume:






  a) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(20)

Taotluse esitajalt ja liidu tööstusharult saadud teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume:

a)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| b) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

b)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| c) | eellubade kava (Advance Authorisation Scheme, varasem nimetus Advance Licence Scheme); |
| --- | --- |

c)

eellubade kava (Advance Authorisation Scheme, varasem nimetus Advance Licence Scheme);

| d) | kapitalitoetused. |
| --- | --- |

d)

kapitalitoetused.

| (21) | Eespool punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: nimelt FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Lisaks kirjeldab India valitsus FT-poliitikat 2004–2009 ja FT-poliitikat 2009–2014 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, vastavalt „HOP 2004–2009 I köide” ja „HOP 2009–2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt. |
| --- | --- |

(21)

Eespool punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: nimelt FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Lisaks kirjeldab India valitsus FT-poliitikat 2004–2009 ja FT-poliitikat 2009–2014 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, vastavalt „HOP 2004–2009 I köide” ja „HOP 2009–2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.

| (22) | Punktis d nimetatud kava haldavad Uttar Pradeshi osariigi ametiasutused. |
| --- | --- |

(22)

Punktis d nimetatud kava haldavad Uttar Pradeshi osariigi ametiasutused.

2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

a)   Õiguslik alus

| (23) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(23)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (24) | Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(24)

Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   DEPB-kava rakendamine

| (25) | Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(25)

Selle kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

| (26) | Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Kõnealuses dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Kõnealuses dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust.

| (27) | Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(27)

Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (28) | DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole tegelikult rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse alati arvesse võtta, kui tasutakse väike trahv (10 % krediidi summast). |
| --- | --- |

(28)

DEPB-krediidi taotlusi täidetakse elektrooniliselt ja need võivad sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole tegelikult rangeid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul ei ole kinni peetud HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse alati arvesse võtta, kui tasutakse väike trahv (10 % krediidi summast).

| (29) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(29)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldused DEPB-kava kohta

| (30) | DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(30)

DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

| (31) | Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (32) | Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutati või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(32)

Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutati või kas imporditollimakse maksti ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (33) | Algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest saadud krediidi summat. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 3 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest saadud krediidi summat.

| (34) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud ekspordiga (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(34)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud ekspordiga (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (35) | Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 7,9 %. |
| --- | --- |

(35)

Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 7,9 %.

3.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)

a)   Õiguslik alus

| (36) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–20145. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(36)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–20145. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (37) | Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad, toetavate tootjatega seotud vahendavad eksportijad ning teenusepakkujad. |
| --- | --- |

(37)

Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad, toetavate tootjatega seotud vahendavad eksportijad ning teenusepakkujad.

c)   Rakendamine

| (38) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %. |
| --- | --- |

(38)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %.

| (39) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(39)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

| (40) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(40)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

| (41) | EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaks parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(41)

EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaks parandab tema likviidsust.

| (42) | Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (43) | Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(43)

Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (44) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on summale, mis arvutati läbivaatamise uurimisperioodi kohta, lisatud selle perioodi intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud nõuete esitamise korral arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on summale, mis arvutati läbivaatamise uurimisperioodi kohta, lisatud selle perioodi intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud nõuete esitamise korral arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud.

| (45) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi asjaomase ekspordi käibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi asjaomase ekspordi käibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (46) | Selle kava raames tehtud impordi osas selgus uurimise käigus, et oli hulk kaubanimetusi, mida võidi kasutada nii vaatlusaluse toote kui teiste toodete valmistamiseks. Siiski märgiti, et mõnd kaubanimetust kasutati üksnes PET-kile tootmisüksuses. Seega kasutatakse taotluse esitaja kasu arvutamisel nende kaubanimetuste jaoks nimetajana vaatlusaluse toote ekspordikäivet ja mitte kogu ekspordikäivet. |
| --- | --- |

(46)

Selle kava raames tehtud impordi osas selgus uurimise käigus, et oli hulk kaubanimetusi, mida võidi kasutada nii vaatlusaluse toote kui teiste toodete valmistamiseks. Siiski märgiti, et mõnd kaubanimetust kasutati üksnes PET-kile tootmisüksuses. Seega kasutatakse taotluse esitaja kasu arvutamisel nende kaubanimetuste jaoks nimetajana vaatlusaluse toote ekspordikäivet ja mitte kogu ekspordikäivet.

| (47) | Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 2,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 2,4 %.

4.   Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (48) | Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükkides 4.1–4.30. Varasema uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(48)

Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükkides 4.1–4.30. Varasema uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

b)   Valikukriteeriumid

| (49) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 50. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel. |
| --- | --- |

(49)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 50. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevaid vabastusotsuseid ja sisemaiseid akreditiive käsitlevate allkavade alusel.

c)   Rakendamine

| (50) | Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:
  i)   tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;
  ii)   iga-aastane vajadus: selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse;
  iii)   vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;
  iv)   ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” FT-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. Ekspordiga samaväärsete toimingutena käsitletakse selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;
  v)   eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul;
  vi)   sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi FT-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

(50)

Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:

i)   tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;

ii)   iga-aastane vajadus: selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse;

iii)   vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;

iv)   ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” FT-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. Ekspordiga samaväärsete toimingutena käsitletakse selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;

v)   eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul;

vi)   sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi FT-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (51) | Taotluse esitaja sai seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Taotluse esitaja kasutas üht allkava: tegeliku ekspordi eellubade kava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(51)

Taotluse esitaja sai seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Taotluse esitaja kasutas üht allkava: tegeliku ekspordi eellubade kava. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

| (52) | India ametiasutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendite HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. |
| --- | --- |

(52)

India ametiasutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peaks „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud / kodumaalt hangitud kauba tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendite HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.

| (53) | Selle allkava puhul, mida taotluse esitaja uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel; need normid on kehtestatud enamike toodete, sh ka vaatlusaluse toote kohta. Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(53)

Selle allkava puhul, mida taotluse esitaja uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud märkima loale impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel; need normid on kehtestatud enamike toodete, sh ka vaatlusaluse toote kohta. Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

| (54) | Käesoleva läbivaatamise uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid ei järgitud ega rakendatud tegelikkuses. Taotluse esitaja ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid ning millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu on sätestatud FT-poliitika 23. lisas ja algmääruse II lisa II jao punktis 4. Tegelikult puudus igasugune tegelikku tarbimist kajastav register. |
| --- | --- |

(54)

Käesoleva läbivaatamise uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid ei järgitud ega rakendatud tegelikkuses. Taotluse esitaja ei kasutanud süsteemi, mille alusel saaks kontrollida, milliseid sisendeid ning millistes kogustes eksporditud toote valmistamisel kasutati, nagu on sätestatud FT-poliitika 23. lisas ja algmääruse II lisa II jao punktis 4. Tegelikult puudus igasugune tegelikku tarbimist kajastav register.

| (55) | 2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FT-poliitika 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole taotluse esitaja puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte tegelikku kohaldamist praegu kontrollida. |
| --- | --- |

(55)

2005. aasta sügisel jõustunud muudatusi FT-poliitika 2004–2009 haldamises (kohustus saata India ametiasutustele tarbimisregister seoses litsentsi hüvitamise menetlusega) ei ole taotluse esitaja puhul veel rakendatud. Seega ei saa selle sätte tegelikku kohaldamist praegu kontrollida.

d)   Kokkuvõte eellubade kava kohta

| (56) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija kasu sai. |
| --- | --- |

(56)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija kasu sai.

| (57) | Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel toetust ei saa. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sellele sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel toetust ei saa.

| (58) | Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II jao punkt 2). Vaatlusaluse toote SIONid ei olnud piisavalt täpsed. SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). |
| --- | --- |

(58)

Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II jao punkt 2). Vaatlusaluse toote SIONid ei olnud piisavalt täpsed. SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).

| (59) | Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(59)

Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (60) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega ei nähta ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.

| (61) | Subsiidiumisummad taotluse esitajale, kes kasutas eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(61)

Subsiidiumisummad taotluse esitajale, kes kasutas eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati uurimisperioodi jooksul kasutatud allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (62) | Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,2 %.

5.   Kapitalitoetused

a)   Õiguslik alus

| (63) | Kui toimusid varasemad PET-kilet käsitlevad uurimised, sealhulgas uurimine, mille tulemusena kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Varasema uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi võib olla kehtestatud toetusesaaja või toetuskõlblikkuse tunnistuses. Kuid esineda võib ka – nagu käesoleva uurimise puhul – ad hoc subsiidiume, nagu kapitalitoetused. |
| --- | --- |

(63)

Kui toimusid varasemad PET-kilet käsitlevad uurimised, sealhulgas uurimine, mille tulemusena kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Varasema uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi võib olla kehtestatud toetusesaaja või toetuskõlblikkuse tunnistuses. Kuid esineda võib ka – nagu käesoleva uurimise puhul – ad hoc subsiidiume, nagu kapitalitoetused.

b)   Valikukriteeriumid

| (64) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades kas uue tööstusettevõtte, tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu või mitmekesistades olemasolevat tööstusettevõtet. |
| --- | --- |

(64)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades kas uue tööstusettevõtte, tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu või mitmekesistades olemasolevat tööstusettevõtet.

c)   Rakendamine

| (65) | Küsimustikule antud vastuste põhjal sai taotluse esitaja 2009. aastal Uttar Pradeshi osariigi valitsuselt kapitalitoetusena märkimisväärse summa uute tootmisrajatiste loomiseks. Ta selgitas, et saadud kapitalitoetus oli seotud uute tootmisrajatiste loomisega, st taotluse esitaja investeeringute kulude katmisega. Taotluse esitaja sõnul oli see pelgalt toetuse vormis antud subsiidium võrdsete võimaluste parandamiseks. |
| --- | --- |

(65)

Küsimustikule antud vastuste põhjal sai taotluse esitaja 2009. aastal Uttar Pradeshi osariigi valitsuselt kapitalitoetusena märkimisväärse summa uute tootmisrajatiste loomiseks. Ta selgitas, et saadud kapitalitoetus oli seotud uute tootmisrajatiste loomisega, st taotluse esitaja investeeringute kulude katmisega. Taotluse esitaja sõnul oli see pelgalt toetuse vormis antud subsiidium võrdsete võimaluste parandamiseks.

| (66) | Samuti selgus uurimise käigus, et tänu varasematele investeeringutele vastab taotluse esitaja tingimustele, mis võimaldavad tal saada Uttar Pradeshi kaubandusmaksu osakonnalt (Commercial Tax Department) käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust. „Toetusesaaja tunnistusel” on märgitud piirsumma, mida äriühingul on õigus taotleda. Äriühing kasutas kava nelja aasta jooksul. Igal kuul, sealhulgas uurimisperioodil, taotleti vastavalt osariigi piires toimuvalt müügilt ja osariikidevaheliselt müügilt makstud käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust. |
| --- | --- |

(66)

Samuti selgus uurimise käigus, et tänu varasematele investeeringutele vastab taotluse esitaja tingimustele, mis võimaldavad tal saada Uttar Pradeshi kaubandusmaksu osakonnalt (Commercial Tax Department) käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust. „Toetusesaaja tunnistusel” on märgitud piirsumma, mida äriühingul on õigus taotleda. Äriühing kasutas kava nelja aasta jooksul. Igal kuul, sealhulgas uurimisperioodil, taotleti vastavalt osariigi piires toimuvalt müügilt ja osariikidevaheliselt müügilt makstud käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastust.

d)   Järeldused

| (67) | Kapitalitoetus on taotluse esitajale tehtav otsene rahaline ülekanne, st toetus. See on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. See on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse rahaline toetus, mis toob taotluse esitajale otsest kasu. |
| --- | --- |

(67)

Kapitalitoetus on taotluse esitajale tehtav otsene rahaline ülekanne, st toetus. See on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. See on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse rahaline toetus, mis toob taotluse esitajale otsest kasu.

| (68) | Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tagastus on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse antav rahaline toetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks toob maksutagastus kasu taotluse esitajale, kuna säästetud maksud parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(68)

Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tagastus on Uttar Pradeshi osariigi valitsuse antav rahaline toetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks toob maksutagastus kasu taotluse esitajale, kuna säästetud maksud parandavad tema likviidsust.

| (69) | Subsiidiumid ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest. Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ametiasutuste vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Uttar Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikkuses. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(69)

Subsiidiumid ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest. Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ametiasutuste vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Uttar Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikkuses. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (70) | Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutati uute tootmisrajatiste loomiseks saadud kapitalitoetuse puhul subsiidiumisumma kapitalitoetuse alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab kapitalikaupade tavapärasele amortisatsiooni-/kasutusajale selles tööstusharus, sest subsiidiumi saab seostada põhivarade soetamisega. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(70)

Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutati uute tootmisrajatiste loomiseks saadud kapitalitoetuse puhul subsiidiumisumma kapitalitoetuse alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab kapitalikaupade tavapärasele amortisatsiooni-/kasutusajale selles tööstusharus, sest subsiidiumi saab seostada põhivarade soetamisega. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (71) | Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse puhul arvutati subsiidiumisumma vastavalt uurimisperioodil tagastatud summale. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi ekspordi ja omamaise müügi kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(71)

Käibemaksu ja riikliku müügimaksu tagastuse puhul arvutati subsiidiumisumma vastavalt uurimisperioodil tagastatud summale. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi ekspordi ja omamaise müügi kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (72) | Ülalmainitut silmas pidades on läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul nende kapitalitoetuste osas kindlaks tehtud subsiidiumimäär 0,5 %. |
| --- | --- |

(72)

Ülalmainitut silmas pidades on läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul nende kapitalitoetuste osas kindlaks tehtud subsiidiumimäär 0,5 %.

6.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

| (73) | Taotluse esitaja suhtes kehtib praegu tasakaalustav tollimaks 19,1 %. |
| --- | --- |

(73)

Taotluse esitaja suhtes kehtib praegu tasakaalustav tollimaks 19,1 %.

| (74) | Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati taotluse esitaja puhul tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 11,0 %, nagu allpool kirjeldatud.










  KAVA→ | DEPB-kava (11) | EPCG-kava (11) | Eellubade kava (11) | Kapitalitoetused | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÄRIÜHING↓ | % | % | % | % | % |
| Vacmet India Limited | 7,9 | 2,4 | 0,2 | 0,5 | 11,0 |

(74)

Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati taotluse esitaja puhul tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 11,0 %, nagu allpool kirjeldatud.

KAVA→

DEPB-kava (11)

EPCG-kava (11)

Eellubade kava (11)

Kapitalitoetused

Kokku

ÄRIÜHING↓

%

%

%

%

%

Vacmet India Limited

7,9

2,4

0,2

0,5

11,0

| (75) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on vähenenud. |
| --- | --- |

(75)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on vähenenud.

7.   Tasakaalustavad meetmed

| (76) | Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks. |
| --- | --- |

(76)

Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.

| (77) | Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja subsiidiumisumma on vähenenud oluliselt madalamale tasemele kui taotluse esitaja suhtes praegu kohaldatav tollimaksu määr. Subsiidiumide üldise taseme vähenemine on peamiselt tingitud DEPB-kava raames antavate soodustuste mahu olulisest vähenemisest. Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui praegu saadavad summad. |
| --- | --- |

(77)

Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja subsiidiumisumma on vähenenud oluliselt madalamale tasemele kui taotluse esitaja suhtes praegu kohaldatav tollimaksu määr. Subsiidiumide üldise taseme vähenemine on peamiselt tingitud DEPB-kava raames antavate soodustuste mahu olulisest vähenemisest. Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui praegu saadavad summad.

| (78) | Kuna on tõestatud, et taotluse esitaja saab tunduvalt vähem subsiidiume kui varem, ning on tõenäoline, et ta saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui algse uurimise käigus kindlaks määratud summad, tuleks meedet uute uurimistulemuste arvesse võtmiseks muuta. |
| --- | --- |

(78)

Kuna on tõestatud, et taotluse esitaja saab tunduvalt vähem subsiidiume kui varem, ning on tõenäoline, et ta saab ka edaspidi väiksemaid subsiidiume kui algse uurimise käigus kindlaks määratud summad, tuleks meedet uute uurimistulemuste arvesse võtmiseks muuta.

| (79) | Arvestades eespool esitatut, tuleks muudetud tasakaalustav tollimaksumäär kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal on kõrgem. |
| --- | --- |

(79)

Arvestades eespool esitatut, tuleks muudetud tasakaalustav tollimaksumäär kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal on kõrgem.

| (80) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Ent kuna taotluse esitajale kohaldatav dumpinguvastane tollimaks on paralleelse dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise tulemusena vaatlusaluse toote puhul 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki. |
| --- | --- |

(80)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 1 teisele lõigule ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Ent kuna taotluse esitajale kohaldatav dumpinguvastane tollimaks on paralleelse dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise tulemusena vaatlusaluse toote puhul 0 %, siis käesoleval juhul seda olukorda ei teki.

| (81) | Võttes arvesse tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis pärineb nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2 individuaalselt nimetamata asjaomastelt eksportivatelt tootjatelt, st tollimaksu, mida kohaldatakse Indias tegutsevate „kõikide teiste äriühingute” suhtes, märgitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes peale taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(81)

Võttes arvesse tollimaksumäära, mida praegu kohaldatakse vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis pärineb nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2 individuaalselt nimetamata asjaomastelt eksportivatelt tootjatelt, st tollimaksu, mida kohaldatakse Indias tegutsevate „kõikide teiste äriühingute” suhtes, märgitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes peale taotluse esitaja.

| (82) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(82)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek taotluse esitaja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (83) | Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi, |
| --- | --- |

(83)

Nende isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti vastavalt lõplikke järeldusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõikes 2 sisalduvasse tabelisse lisatakse järgmine kirje:

| „Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India | 11,0 | A992” |
| --- | --- | --- |

„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India

11,0

A992”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FELLEGI T.

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

2

(3)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

3

(4)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 255, 29.9.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 6, 10.1.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 168, 2.7.2010, lk 1.

8

(9)  ELT C 8, 14.1.2010, lk 29.

9

(10)  ELT C 8, 14.1.2010, lk 27.

10

(11)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid.

11

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 207/2011,

2. märts 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa (difenüüleetri pentabromoderivaat ja perfluorooktaansulfonaadid)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artiklit 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kannetes 44 ja 53 on kehtestatud piirangud difenüüleetri pentabromoderivaadi ja perfluorooktaansulfonaatide turuleviimise ja kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kannetes 44 ja 53 on kehtestatud piirangud difenüüleetri pentabromoderivaadi ja perfluorooktaansulfonaatide turuleviimise ja kasutamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (2) on ühenduse õigusesse üle võetud kohustused, mis on sätestatud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis (edaspidi „konventsioon”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, (3) ning piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni 1998. aasta protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/259/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (2) on ühenduse õigusesse üle võetud kohustused, mis on sätestatud püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis (edaspidi „konventsioon”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/507/EÜ, (3) ning piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni 1998. aasta protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/259/EÜ (4).

| (3) | Pärast Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra ja Mehhiko esitatud taotlusi ainete lisamiseks on konventsiooni alusel loodud püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee lõpetanud ainete rühma hindamise ning leidnud, et need vastavad konventsiooni kriteeriumidele. Konventsiooniosaliste konverentsi 4. kohtumisel (edaspidi „COP 4”) 4.–8. maini 2009 lepiti kokku kanda kõik üheksa ainet, sealhulgas pentabromodifenüüleeter ja perfluorooktaansulfonaadid, konventsiooni lisadesse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra ja Mehhiko esitatud taotlusi ainete lisamiseks on konventsiooni alusel loodud püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee lõpetanud ainete rühma hindamise ning leidnud, et need vastavad konventsiooni kriteeriumidele. Konventsiooniosaliste konverentsi 4. kohtumisel (edaspidi „COP 4”) 4.–8. maini 2009 lepiti kokku kanda kõik üheksa ainet, sealhulgas pentabromodifenüüleeter ja perfluorooktaansulfonaadid, konventsiooni lisadesse.

| (4) | Komisjoni 24. augusti 2010. aasta määrusega (EÜ) nr 757/2010, millega muudetakse püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 I ja III lisa, (5) rakendatakse COP 4 otsuseid, kandes konventsioonis või protokollis või mõlemas loetletud ained määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisasse. Kõnealused ained hõlmavad ka pentabromodifenüüleetrit ja perfluorooktaansulfonaate. Määrusega (EÜ) nr 850/2004 keelatakse I lisas loetletud ainete tootmine ja turuleviimine ning reguleeritakse kõnealuseid aineid sisaldavate jäätmete käitlust. Perfluorooktaansulfonaatide puhul kehtivad REACH XVII lisa kohased erandid, mis kantakse üle määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisasse ja loetletakse sealsamas teatavate muudatustega, et võtta arvesse COP 4 otsust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 24. augusti 2010. aasta määrusega (EÜ) nr 757/2010, millega muudetakse püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 I ja III lisa, (5) rakendatakse COP 4 otsuseid, kandes konventsioonis või protokollis või mõlemas loetletud ained määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisasse. Kõnealused ained hõlmavad ka pentabromodifenüüleetrit ja perfluorooktaansulfonaate. Määrusega (EÜ) nr 850/2004 keelatakse I lisas loetletud ainete tootmine ja turuleviimine ning reguleeritakse kõnealuseid aineid sisaldavate jäätmete käitlust. Perfluorooktaansulfonaatide puhul kehtivad REACH XVII lisa kohased erandid, mis kantakse üle määruse (EÜ) nr 850/2004 I lisasse ja loetletakse sealsamas teatavate muudatustega, et võtta arvesse COP 4 otsust.

| (5) | Seega on määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas difenüüleetri pentabromoderivaadi ja perfluorooktaansulfonaatide suhtes loetletud piirangud üleliigsed ning kanded 44 ja 53 tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Seega on määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas difenüüleetri pentabromoderivaadi ja perfluorooktaansulfonaatide suhtes loetletud piirangud üleliigsed ning kanded 44 ja 53 tuleks välja jätta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas jäetakse välja kanded 44 ja 53.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

2

(3)  ELT L 209, 31.7.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 81, 19.3.2004, lk 35.

4

(5)  ELT L 223, 25.8.2010, lk 29.

5

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 208/2011,

2. märts 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 19 alapunkti iv,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 32 lõiget 5,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (3) eriti selle artikli 55 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse toidu ja sööda referentlaborid on loetletud kõnealuse määruse VII lisa I osas ning loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid kõnealuse määruse VII lisa II osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ühenduse toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. Ühenduse toidu ja sööda referentlaborid on loetletud kõnealuse määruse VII lisa I osas ning loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid kõnealuse määruse VII lisa II osas.

| (2) | Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 180/2008 (milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (4) määrati muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ühenduse referentlaboriks Prantsusmaal asuv Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) koos oma loomapatoloogia ja zoonooside uurimislabori ning hobuslaste patoloogia ja haiguste uurimislaboritega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 180/2008 (milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (4) määrati muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ühenduse referentlaboriks Prantsusmaal asuv Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) koos oma loomapatoloogia ja zoonooside uurimislabori ning hobuslaste patoloogia ja haiguste uurimislaboritega.

| (3) | Komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 737/2008 (millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (5) määrati ühenduse marutaudi referentlaboriks Prantsusmaal Nancys asuva ameti Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) labor Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 737/2008 (millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa) (5) määrati ühenduse marutaudi referentlaboriks Prantsusmaal Nancys asuva ameti Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) labor Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages.

| (4) | Prantsusmaa ja Taani on komisjonile ametlikult teatanud kõnealustes määrustes loetletud laborite nimedega seotud muudatustest. Lisaks tuleks nüüd pärast Lissaboni lepingu jõustumist viidata määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisas loetletud laboritele (varem „Ühenduse referentlaboratooriumid”) väljendiga „Euroopa Liidu (ELi) referentlaborid”. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa ja Taani on komisjonile ametlikult teatanud kõnealustes määrustes loetletud laborite nimedega seotud muudatustest. Lisaks tuleks nüüd pärast Lissaboni lepingu jõustumist viidata määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisas loetletud laboritele (varem „Ühenduse referentlaboratooriumid”) väljendiga „Euroopa Liidu (ELi) referentlaborid”.

| (5) | On oluline jälgida, et määrustega (EÜ) nr 882/2004, (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 kehtestatud ELi referentlaborite nimekirja pidevalt ajakohastatakse. Nimetatud määrusi tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

On oluline jälgida, et määrustega (EÜ) nr 882/2004, (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 kehtestatud ELi referentlaborite nimekirja pidevalt ajakohastatakse. Nimetatud määrusi tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 180/2008 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Prantsusmaal asuv Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) määratakse koos oma loomatervishoiu ja hobuslaste haiguste laboritega ELi referentlaboriks muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013.

2.   Lõikes 1 nimetatud ELi referentlabori funktsioonid, ülesanded ja menetlused koostööks liikmesriikide hobuslaste nakkushaiguste diagnoosimise eest vastutavate laboritega on sätestatud käesoleva määruse lisas.”

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 737/2008 artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Prantsusmaal asuva ameti Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) labor Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy määratakse ELi marutaudi referentlaboriks alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2013.”

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

3

(4)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 4.

4

(5)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 29.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

EUROOPA LIIDU (ELi) REFERENTLABORID

(Varem „ÜHENDUSE REFERENTLABORATOORIUMID”)

I.   ELi SÖÖDA JA TOIDU REFERENTLABORID

1.   ELi piima ja piimasaaduste referentlabor

| ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments |
| --- |
| Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments

Maisons-Alfort

Prantsusmaa

2.   ELi referentlaborid zoonooside (salmonelloosi) analüüsimiseks ja kontrolliks

| Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- |
| Bilthoven |
| Madalmaad |

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

Bilthoven

Madalmaad

3.   ELi referentlabor mereliste biotoksiinide järelevalveks

| Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA) |
| --- |
| Vigo |
| Hispaania |

Agencia Española de Seguridad Alimentaria (AESA)

Vigo

Hispaania

4.   ELi referentlabor kahepoolmeliste molluskite viirusliku ja bakteriaalse saastatuse järelevalveks

| The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (Cefas) |
| --- |
| Weymouth |
| Ühendkuningriik |

The laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (Cefas)

Weymouth

Ühendkuningriik

5.   ELi referentlabor Listeria monocytogenes’e jaoks

| ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments |
| --- |
| Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments

Maisons-Alfort

Prantsusmaa

6.   ELi referentlabor koagulaaspositiivsete stafülokokkide, sh Staphylococccus aureus’e jaoks

| ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments |
| --- |
| Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de sécurité des aliments

Maisons-Alfort

Prantsusmaa

7.   ELi Referentlabor Escherichia coli, sealhulgas verotoksiini produtseeriva E. coli kontrollimiseks

| Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- |
| Rooma |
| Itaalia |

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Rooma

Itaalia

8.   ELi referentlabor kampülobakteri jaoks

| Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) |
| --- |
| Uppsala |
| Rootsi |

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA)

Uppsala

Rootsi

9.   ELi referentlabor parasiitide (eelkõige Trichinella, Echinococcus ja Anisakis) jaoks

| Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| --- |
| Rooma |
| Itaalia |

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Rooma

Itaalia

10.   ELi referentlabor mikroobidevastase resistentsuse jaoks

| Fødevareinstituttet |
| --- |
| Danmarks Tekniske Universitet |
| Kopenhaagen |
| Taani |

Fødevareinstituttet

Danmarks Tekniske Universitet

Kopenhaagen

Taani

11.   ELi referentlabor loomasöödas sisalduvate loomsete valkude jaoks

| Centre wallon de recherches agronomiques (CRA-W) |
| --- |
| Gembloux |
| Belgia |

Centre wallon de recherches agronomiques (CRA-W)

Gembloux

Belgia

12.   ELi referentlaborid loomset päritolu toidus esinevate veterinaarravimite jääkide ja saasteainete jaoks

| a) | Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks:





  Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- |
| Bilthoven |
| Madalmaad |

a)

Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks:

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

Bilthoven

Madalmaad

| b) | Direktiivi 96/23/EÜ I lisa B rühma 1. alarühmas ja B rühma 3. alarühma punktis e loetletud jääkide ning karbadoksi ja olakvindoksi jaoks:
  ANSES - Laboratoire de Fougères
  Prantsusmaa |
| --- | --- |

b)

Direktiivi 96/23/EÜ I lisa B rühma 1. alarühmas ja B rühma 3. alarühma punktis e loetletud jääkide ning karbadoksi ja olakvindoksi jaoks:

ANSES - Laboratoire de Fougères

Prantsusmaa

| c) | Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 5. alarühmas ja B rühma 2. alarühma punktides a, b ja e loetletud jääkide jaoks:





  Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL) |
| --- | --- |
| Berliin |
| Saksamaa |

c)

Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 5. alarühmas ja B rühma 2. alarühma punktides a, b ja e loetletud jääkide jaoks:

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

Berliin

Saksamaa

| d) | Direktiivi 96/23/EÜ I lisa B rühma 3. alarühma punktis c loetletud jääkide jaoks:





  Istituto Superiore di Sanità |
| --- | --- |
| Rooma |
| Itaalia |

d)

Direktiivi 96/23/EÜ I lisa B rühma 3. alarühma punktis c loetletud jääkide jaoks:

Istituto Superiore di Sanità

Rooma

Itaalia

13.   ELi referentlabor transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate jaoks

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa B peatükis nimetatud labor:

| Veterinary Laboratories Agency |
| --- |
| Addlestone |
| Ühendkuningriik |

Veterinary Laboratories Agency

Addlestone

Ühendkuningriik

14.   ELi referentlabor loomasöötades kasutatavate söödalisandite jaoks

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta) (1) II lisas viidatud labor:

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Geel |
| Belgia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Geel

Belgia

15.   ELi referentlabor geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) jaoks

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (2) lisas viidatud labor:

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Ispra |
| Itaalia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Ispra

Itaalia

16.   ELi referentlabor toiduainetega kokkupuuteks ettenähtud materjalide jaoks

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Ispra |
| Itaalia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Ispra

Itaalia

17.   ELi referentlaborid pestitsiidijääkide jaoks

| a) | Teraviljad ja sööt:





  Fødevareinstituttet |
| --- | --- |
| Danmarks Tekniske Universitet |
| Kopenhaagen |
| Taani |

a)

Teraviljad ja sööt:

Fødevareinstituttet

Danmarks Tekniske Universitet

Kopenhaagen

Taani

| b) | Loomset päritolu toit ja kõrge rasvasisaldusega tooraine:





  Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg |
| --- | --- |
| Freiburg |
| Saksamaa |

b)

Loomset päritolu toit ja kõrge rasvasisaldusega tooraine:

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg

Freiburg

Saksamaa

| c) | Puu- ja juurviljad, sh kõrge veesisalduse ja kõrge happesisaldusega tooraine:





  Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV) |
| --- | --- |
| Burjassot-Valencia |
| Hispaania |

c)

Puu- ja juurviljad, sh kõrge veesisalduse ja kõrge happesisaldusega tooraine:

Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)

Burjassot-Valencia

Hispaania

| Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG) |
| --- |
| Almería |
| Hispaania |

Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG)

Almería

Hispaania

| d) | Üksiku jäägi meetodid:





  Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Stuttgart |
| --- | --- |
| Fellbach |
| Saksamaa |

d)

Üksiku jäägi meetodid:

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Stuttgart

Fellbach

Saksamaa

18.   ELi referentlabor söödas ja toidus sisalduvate raskemetallide jaoks

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Geel |
| Belgia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Geel

Belgia

19.   ELi referentlabor mükotoksiinide jaoks

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Geel |
| Belgia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Geel

Belgia

20.   ELi referentlabor polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) jaoks

| Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus |
| --- |
| Geel |
| Belgia |

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus

Geel

Belgia

21.   ELi referentlabor söödas ja toidus sisalduvate dioksiinide ja PCBde jaoks

| Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg |
| --- |
| Freiburg |
| Saksamaa |

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg

Freiburg

Saksamaa

II.   ELi LOOMATERVISHOIU JA ELUSLOOMADE REFERENTLABORID

1.   ELi referentlabor sigade klassikalise katku jaoks

Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (3) viidatud labor.

2.   ELi referentlabor hobuste aafrika katku jaoks

Nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiivis 92/35/EMÜ, milles sätestatakse hobuste aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed, (4) viidatud labor.

3.   ELi referentlabor linnugripi jaoks

Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivis 2005/94/EÜ (linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) viidatud labor.

4.   ELi referentlabor Newcastle’i haiguse jaoks

Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiivis 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks, (6) viidatud labor.

5.   ELi referentlabor sigade vesikulaarhaiguse jaoks

Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivis 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (7) viidatud labor.

6.   ELi referentlabor kalahaiguste jaoks

| Veterinærinstituttet |
| --- |
| Afdeling for Fjerkræ, Fisk og Pelsdyr |
| Danmarks Tekniske Universitet |
| Aarhus |
| Taani |

Veterinærinstituttet

Afdeling for Fjerkræ, Fisk og Pelsdyr

Danmarks Tekniske Universitet

Aarhus

Taani

7.   ELi referentlabor limusehaiguste jaoks

| Ifremer – Institut français de recherche pour l’exploitation de la mer |
| --- |
| La Tremblade |
| Prantsusmaa |

Ifremer – Institut français de recherche pour l’exploitation de la mer

La Tremblade

Prantsusmaa

8.   ELi referentlabor marutaudi vastase vaktsineerimise tõhususe järelevalveks

Nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsuses 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (8) viidatud labor.

9.   ELi referentlabor lammaste katarraalse palaviku jaoks

Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivis 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (9) viidatud labor.

10.   ELi referentlabor sigade aafrika katku jaoks

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga, (10) viidatud labor.

11.   ELi zootehnika referentlabor

Nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses 96/463/EÜ, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest, (11) viidatud labor.

12.   ELi referentlabor suu- ja sõrataudi jaoks

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiivis 2003/85/EÜ (ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ) (12) viidatud labor.

13.   ELi referentlabor brutselloosi jaoks

| ANSES – Laboratoire de santé animale |
| --- |
| Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de santé animale

Maisons-Alfort

Prantsusmaa

14.   ELi referentlabor muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk

| ANSES – Laboratoire de santé animale/Laboratoire de pathologie équine |
| --- |
| Maisons-Alfort |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de santé animale/Laboratoire de pathologie équine

Maisons-Alfort

Prantsusmaa

15.   ELi referentlabor koorikloomade haiguste jaoks

| Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas) |
| --- |
| Weymouth |
| Ühendkuningriik |

Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas)

Weymouth

Ühendkuningriik

16.   ELi referentlabor marutaudi jaoks

| ANSES – Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy |
| --- |
| Malzeville |
| Prantsusmaa |

ANSES – Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy

Malzeville

Prantsusmaa

17.   ELi referentlabor veiste tuberkuloosi jaoks

| VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid |
| --- |
| Madrid |
| Hispaania” |

VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid

Madrid

Hispaania”

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

3

(4)  EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19.

4

(5)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

5

(6)  EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.

6

(7)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

7

(8)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

8

(9)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

9

(10)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

10

(11)  EÜT L 192, 2.8.1996, lk 19.

11

(12)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.

12

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 209/2011,

2. märts 2011,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused ning kõnealuse impordi registreerimine, mis kehtestati määrustega (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 9 ja 14,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (2) eriti selle artikleid 14 ja 24,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Dumpinguvastane menetlus ja impordi registreerimine

| (1) | 3. juunil 2010 sai komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite liitu suunatud impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. Kaebuses taotleti ka impordi registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(1)

3. juunil 2010 sai komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit traadita laivõrgu (WWAN) modemite liitu suunatud impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. Kaebuses taotleti ka impordi registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõikele 5.

| (2) | Kaebuse esitas äriühing Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on ainus teadaolev WWAN modemite tootja liidus ja esindab 100 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas äriühing Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on ainus teadaolev WWAN modemite tootja liidus ja esindab 100 % liidu kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) dumpinguvastase menetluse HRVst pärit ja praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla kuuluvate WWAN modemite impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) dumpinguvastase menetluse HRVst pärit ja praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla kuuluvate WWAN modemite impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (5) | 1. juulil 2010 kehtestas komisjon HRV-st pärit nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 570/2010 (4). |
| --- | --- |

(5)

1. juulil 2010 kehtestas komisjon HRV-st pärit nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 570/2010 (4).

| (6) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, HRV eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, teadaolevalt asjaga seotud importijate või kasutajate ühendustele, toorainetarnijatele ja teenusepakkujatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, HRV eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, teadaolevalt asjaga seotud importijate või kasutajate ühendustele, toorainetarnijatele ja teenusepakkujatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Vastavalt algmääruse artiklile 16 tegi komisjon mõned tavapärased kontrollkäigud. Dumpingut uurides ja eelkõige algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt keskendus komisjon artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud küsimustele, eelkõige otsuste tegemise, äriühingu üldjuhtimise, laenude, äriühingute rahastamise ja ekspordikrediidiga seotud moonutustele. Kuigi mõned esimesed märgid viitasid moonutustele, tähendas selle dumpinguvastase menetluse lõpetamine, et küsimus jäeti kõrvale. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt algmääruse artiklile 16 tegi komisjon mõned tavapärased kontrollkäigud. Dumpingut uurides ja eelkõige algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt keskendus komisjon artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud küsimustele, eelkõige otsuste tegemise, äriühingu üldjuhtimise, laenude, äriühingute rahastamise ja ekspordikrediidiga seotud moonutustele. Kuigi mõned esimesed märgid viitasid moonutustele, tähendas selle dumpinguvastase menetluse lõpetamine, et küsimus jäeti kõrvale.

2.   Subsiidiumivastane menetlus ja impordi registreerimine

| (8) | 2. augustil 2010 sai komisjon kaebuse HRVst pärit WWAN modemite liitu suunatud impordi väidetava kahjustava subsideerimise kohta. Kaebuses taotleti ka impordi registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõikele 5. |
| --- | --- |

(8)

2. augustil 2010 sai komisjon kaebuse HRVst pärit WWAN modemite liitu suunatud impordi väidetava kahjustava subsideerimise kohta. Kaebuses taotleti ka impordi registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõikele 5.

| (9) | Kaebuse esitas äriühing Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on ainus teadaolev WWAN modemite tootja liidus ja esindab 100 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(9)

Kaebuse esitas äriühing Option NV (edaspidi „kaebuse esitaja”), kes on ainus teadaolev WWAN modemite tootja liidus ja esindab 100 % liidu kogutoodangust.

| (10) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks.

| (11) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) subsiidiumivastase menetluse HRVst pärit ja praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla kuuluvate WWAN modemite impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(11)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) subsiidiumivastase menetluse HRVst pärit ja praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla kuuluvate WWAN modemite impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (12) | 17. septembril 2010 kehtestas komisjon HRV-st pärit nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 811/2010 (6). |
| --- | --- |

(12)

17. septembril 2010 kehtestas komisjon HRV-st pärit nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 811/2010 (6).

| (13) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, HRV eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, teadaolevalt asjaga seotud importijate või kasutajate ühendustele, toorainetarnijatele ja teenusepakkujatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, HRV eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, teadaolevalt asjaga seotud importijate või kasutajate ühendustele, toorainetarnijatele ja teenusepakkujatele ning HRV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

B.   KAEBUSTE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSTE LÕPETAMINE

| (14) | Kahes 26. oktoobril 2010 komisjonile saadetud kirjas teatas äriühing Option NV, et võtab HRVst pärit WWAN modemite importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased kaebused tagasi. Kaebused võeti tagasi, sest äriühing Option NV oli sõlminud koostöölepingu ühe HRV eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(14)

Kahes 26. oktoobril 2010 komisjonile saadetud kirjas teatas äriühing Option NV, et võtab HRVst pärit WWAN modemite importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased kaebused tagasi. Kaebused võeti tagasi, sest äriühing Option NV oli sõlminud koostöölepingu ühe HRV eksportiva tootjaga.

| (15) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 9 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 14 lõikele 1 võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, menetluse lõpetada, kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 9 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 14 lõikele 1 võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, menetluse lõpetada, kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (16) | Komisjon otsustas käesolevad menetlused lõpetada, sest vastavate dumpingu- ja subsideerimisvastaste uurimiste käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati vastavalt ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon otsustas käesolevad menetlused lõpetada, sest vastavate dumpingu- ja subsideerimisvastaste uurimiste käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati vastavalt ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (17) | Pärast kaebuste tagasivõtmist võttis komisjoniga ühendust üks äriühing, kes väitis, et on liidu WWAN modemite tootja. Äriühing väitis lisaks, et menetlusi tuleks jätkata hoolimata tagasi võetud kaebustest. Tuleb märkida, et äriühing teatas endast kui liidu tootjast esimest korda alles pärast mõlemas menetluses huvitatud isikutele endast teatamiseks ja oma seisukohtade esitamiseks antud menetlustähtaegu ning seetõttu ei toetanud ta äriühingu Option esitatud kaebusi enne, kui need tagasi võeti. |
| --- | --- |

(17)

Pärast kaebuste tagasivõtmist võttis komisjoniga ühendust üks äriühing, kes väitis, et on liidu WWAN modemite tootja. Äriühing väitis lisaks, et menetlusi tuleks jätkata hoolimata tagasi võetud kaebustest. Tuleb märkida, et äriühing teatas endast kui liidu tootjast esimest korda alles pärast mõlemas menetluses huvitatud isikutele endast teatamiseks ja oma seisukohtade esitamiseks antud menetlustähtaegu ning seetõttu ei toetanud ta äriühingu Option esitatud kaebusi enne, kui need tagasi võeti.

| (18) | Samuti tuleb märkida, et nimetatud äriühingu esitatud väited ja teave ei andnud komisjonile põhjust järeldada, et liidu huvides oleks jätkata käesolevaid menetlusi pärast menetluste aluseks olnud äriühingu Option kaebuste tagasivõtmist. Selles kontekstis, arvestades äriühingu väidetavat WWAN modemitega seotud tegevust liidus, tuli asjakohaselt arvesse võtta äriühingu võimet tegelikult i) mängida rolli liidu WWAN modemite turul ja, veelgi enam, ii) leevendada võimalikke tarneraskuseid meetmete kehtestamise korral. Käesolevate menetluste kontekstis antud asjakohase teabe põhjal järeldati, et pärast kaebuste tagasivõtmist oleks uurimise jätkamine ja meetmete kehtestamine ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(18)

Samuti tuleb märkida, et nimetatud äriühingu esitatud väited ja teave ei andnud komisjonile põhjust järeldada, et liidu huvides oleks jätkata käesolevaid menetlusi pärast menetluste aluseks olnud äriühingu Option kaebuste tagasivõtmist. Selles kontekstis, arvestades äriühingu väidetavat WWAN modemitega seotud tegevust liidus, tuli asjakohaselt arvesse võtta äriühingu võimet tegelikult i) mängida rolli liidu WWAN modemite turul ja, veelgi enam, ii) leevendada võimalikke tarneraskuseid meetmete kehtestamise korral. Käesolevate menetluste kontekstis antud asjakohase teabe põhjal järeldati, et pärast kaebuste tagasivõtmist oleks uurimise jätkamine ja meetmete kehtestamine ebaproportsionaalne.

| (19) | Ei saabunud ühtegi muud märkust selle kohta, et käesolevate menetluste lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(19)

Ei saabunud ühtegi muud märkust selle kohta, et käesolevate menetluste lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (20) | Arvestades asjaolusid järeldab komisjon seega, et HRVst pärit WWAN modemite liitu suunatud importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused tuleks lõpetada ilma meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(20)

Arvestades asjaolusid järeldab komisjon seega, et HRVst pärit WWAN modemite liitu suunatud importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused tuleks lõpetada ilma meetmeid kehtestamata.

| (21) | HRVst pärit ja CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 all deklareeritud WWAN modemite impordi registreerimine vastavalt määrustele (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010 tuleks seetõttu lõpetada ja nimetatud määrused kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(21)

HRVst pärit ja CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 all deklareeritud WWAN modemite impordi registreerimine vastavalt määrustele (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010 tuleks seetõttu lõpetada ja nimetatud määrused kehtetuks tunnistada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 8471 80 00 ja ex 8517 62 00 alla kuuluvate traadita laivõrgu (WWAN) modemite liitu suunatud importi käsitlevad dumpingu- ja subsiidiumivastased menetlused.

Artikkel 2

Toll peab lõpetama määruse (EL) nr 570/2010 artikli 1 ja määruse (EL) nr 811/2010 alusel kehtestatud impordi registreerimise.

Artikkel 3

Määrused (EL) nr 570/2010 ja (EL) nr 811/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

2

(3)  ELT C 171, 30.6.2010, lk 9.

3

(4)  ELT L 163, 30.6.2010, lk 34.

4

(5)  ELT C 249, 16.9.2010, lk 7.

5

(6)  ELT L 243, 16.9.2010, lk 37.

6

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 210/2011,

2. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 43,9 |
| TN | 113,1 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 96,7 |
| 0707 00 05 | TR | 171,7 |
| ZZ | 171,7 |
| 0709 90 70 | MA | 32,3 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 10 20 | EG | 54,7 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 48,8 |
| TR | 66,6 |
| ZA | 37,9 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 50 10 | MA | 45,9 |
| TR | 54,7 |
| ZZ | 50,3 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 126,3 |
| CL | 90,0 |
| CN | 91,2 |
| MK | 54,8 |
| US | 106,6 |
| ZZ | 87,4 |
| 0808 20 50 | AR | 89,7 |
| CL | 110,5 |
| CN | 40,4 |
| US | 96,8 |
| ZA | 105,2 |
| ZZ | 88,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,2

MA

43,9

TN

113,1

TR

107,4

ZZ

96,7

0707 00 05

TR

171,7

ZZ

171,7

0709 90 70

MA

32,3

TR

127,5

ZZ

79,9

0805 10 20

EG

54,7

IL

78,1

MA

53,8

TN

48,8

TR

66,6

ZA

37,9

ZZ

56,7

0805 50 10

MA

45,9

TR

54,7

ZZ

50,3

0808 10 80

BR

55,2

CA

126,3

CL

90,0

CN

91,2

MK

54,8

US

106,6

ZZ

87,4

0808 20 50

AR

89,7

CL

110,5

CN

40,4

US

96,8

ZA

105,2

ZZ

88,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/41

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/19/EL,

2. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tau-fluvalinaat, ja otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka tau-fluvalinaat. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka tau-fluvalinaat.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti tau-fluvalinaadi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti tau-fluvalinaadi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Taanile, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Taanile, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Taani hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Taani edastas selle aruande 1. oktoobril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 17. juunil 2010 komisjonile oma järelduse tau-fluvalinaadi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena tau-fluvalinaadi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Taani hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Taani edastas selle aruande 1. oktoobril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 17. juunil 2010 komisjonile oma järelduse tau-fluvalinaadi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena tau-fluvalinaadi kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tau-fluvalinaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda tau-fluvalinaat I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tau-fluvalinaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda tau-fluvalinaat I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad veeorganismidele põhjustatavat ohtu, sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavat ohtu ja võimaliku enantioselektiivse degradeerumise võimalikku keskkonnamõju keskkonnamaatriksites. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad veeorganismidele põhjustatavat ohtu, sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavat ohtu ja võimaliku enantioselektiivse degradeerumise võimalikku keskkonnamõju keskkonnamaatriksites.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega tau-fluvalinaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega tau-fluvalinaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et tau-fluvalinaati ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Selle otsuse lisast on vaja kustutada tau-fluvalinaati käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et tau-fluvalinaati ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Selle otsuse lisast on vaja kustutada tau-fluvalinaati käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutatakse tau-fluvalinaati käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet tau-fluvalinaati sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas tau-fluvalinaadi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab tau-fluvalinaati ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa tau-fluvalinaati käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad tau-fluvalinaati ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad tau-fluvalinaati ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui vahend sisaldab tau-fluvalinaati ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui vahend sisaldab tau-fluvalinaati ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tau-fluvalinate” (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine tau-fluvalinaadi ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2010; 8(7):1645. [lk 70]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1645. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtusaste (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „335 | Tau-fluvalinaat
  CASi nr: 102851-06-9

  CIPACi nr: 786 | (RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-N-(2-kloro-α,α,α-trifluoro-p-tolüül)-D-valinaat
  (Isomeeride suhe 1:1) | ≥ 920 g/kg
  (R-α-tsüano- ja S-α-tsüano-isomeeride suhe 1:1)
  Lisandid:
  tolueen, kuni 5 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina ja akaritsiidina.
  B   OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 tau-fluvalinaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | veeorganismidele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtusaste (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„335

Tau-fluvalinaat

CASi nr: 102851-06-9

CIPACi nr: 786

(RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-N-(2-kloro-α,α,α-trifluoro-p-tolüül)-D-valinaat

(Isomeeride suhe 1:1)

≥ 920 g/kg

(R-α-tsüano- ja S-α-tsüano-isomeeride suhe 1:1)

Lisandid:

tolueen, kuni 5 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina ja akaritsiidina.

B   OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 tau-fluvalinaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

veeorganismidele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks;

| b) | sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

b)

sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks;

| c) | sellele, et toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali oleks võrreldud kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali üksikasjadega ning et nende vastavust oleks kontrollitud; |
| --- | --- |

c)

sellele, et toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali oleks võrreldud kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali üksikasjadega ning et nende vastavust oleks kontrollitud;

Asjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavate andmete esitamist:

| — | veekeskkonnas toimuva bioakumulatsiooni/bioloogilise kuhjumise ohu kohta; |
| --- | --- |

—

veekeskkonnas toimuva bioakumulatsiooni/bioloogilise kuhjumise ohu kohta;

| — | sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva ohu kohta. |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva ohu kohta.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab kahe aasta jooksul pärast erisuuniste vastuvõtmist kinnitava teabe järgmiste punktide kohta:

võimaliku enantioselektiivse degradeerumise võimalik keskkonnamõju keskkonnamaatriksites.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/45

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/20/EL,

2. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenoksükarb, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus fenoksükarb. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus fenoksükarb.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti fenoksükarbi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti fenoksükarbi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 10. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 13. septembril 2010 komisjonile oma järelduse fenoksükarbi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena fenoksükarbi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 10. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 13. septembril 2010 komisjonile oma järelduse fenoksükarbi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena fenoksükarbi kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et fenoksükarbi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda fenoksükarb I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et fenoksükarbi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda fenoksükarb I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks andmeid, et kinnitada sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid ja mesilasvastseid käsitlevat riskihindamist. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks andmeid, et kinnitada sihtrühma mittekuuluvaid lülijalgseid ja mesilasvastseid käsitlevat riskihindamist.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fenoksükarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fenoksükarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fenoksükarbi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Fenoksükarbi käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fenoksükarbi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Fenoksükarbi käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutakse fenoksükarbi käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet fenoksükarbi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas fenoksükarbi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fenoksükarbi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa fenoksükarbi käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad fenoksükarbi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad fenoksükarbi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab fenoksükarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab fenoksükarbi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenoxycarb. EFSA Journal 2010; 8(12):1779. [lk 75]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1779. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtusaste (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „339 | Fenoksükarb
  CASi nr:

  79127-80-3

  CIPACi nr: 425 | Etüül 2-(4-fenoksüfenoksü)etüül-karbamaat | ≥ 970 g/kg
  Lisandid:
  tolueen, kuni 1 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fenoksükarbi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | veeorganismide kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed, |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtusaste (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„339

Fenoksükarb

CASi nr:

79127-80-3

CIPACi nr: 425

Etüül 2-(4-fenoksüfenoksü)etüül-karbamaat

≥ 970 g/kg

Lisandid:

tolueen, kuni 1 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fenoksükarbi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

veeorganismide kaitsele. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed,

| — | mesilastele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva ohu kohta. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed. |
| --- | --- |

—

mesilastele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva ohu kohta. Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavate andmete esitamist sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete ja mesilasvastsete riskihindamise kohta.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/49

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/21/EL,

2. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka kletodiim, ja muudetakse otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus kletodiim. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus kletodiim.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti kletodiimi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti kletodiimi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriik. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriik. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 1. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 10. septembril 2010 komisjonile oma järelduse kletodiimi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena kletodiimi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad hindasid teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad edastasid selle aruande 1. detsembril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 10. septembril 2010 komisjonile oma järelduse kletodiimi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena kletodiimi kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et kletodiimi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda kletodiim I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et kletodiimi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda kletodiim I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad pinnases ja põhjavees esinemise hinnanguid ning jääkide määratlusi riskihindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad pinnases ja põhjavees esinemise hinnanguid ning jääkide määratlusi riskihindamise eesmärgil.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega kletodiimi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega kletodiimi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et kletodiimi ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kletodiimi käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et kletodiimi ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kletodiimi käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutatakse kletodiimi käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet kletodiimi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas kletodiimi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab kletodiimi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa kletodiimi käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad kletodiimi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad kletodiimi ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab kletodiimi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab kletodiimi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance clethodim. EFSA Journal 2010; 8(9):1771. [lk 93]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1771. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

6

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtusaste (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „336 | Kletodiim
  CASi nr: 99129-21-2

  CIPACi nr: 508 | (5RS)-2-{(1EZ)-1-[(2E)-3-kloroallüüloksüimino]propüül}-5-[(2RS)-2-(etüültio)propüül]-3-hüdroksütsükloheks-2-een-1-oon | ≥ 930 g/kg
  Lisandid:
  tolueen kuni 4 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult suhkrupeedi herbitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees kletodiimi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
  Liikmesriigid peavad selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismide, lindude ja imetajate kaitsele ning tagavad, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid taotlevad, et esitataks uusimate teaduslike andmete põhjal kinnitavat teavet järgneva kohta:






  — | pinnases ja põhjavees esinemise hinnangud, |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtusaste (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„336

Kletodiim

CASi nr: 99129-21-2

CIPACi nr: 508

(5RS)-2-{(1EZ)-1-[(2E)-3-kloroallüüloksüimino]propüül}-5-[(2RS)-2-(etüültio)propüül]-3-hüdroksütsükloheks-2-een-1-oon

≥ 930 g/kg

Lisandid:

tolueen kuni 4 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult suhkrupeedi herbitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees kletodiimi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.

Liikmesriigid peavad selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismide, lindude ja imetajate kaitsele ning tagavad, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad, et esitataks uusimate teaduslike andmete põhjal kinnitavat teavet järgneva kohta:

—

pinnases ja põhjavees esinemise hinnangud,

| — | jääkide määratlus riskihindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

jääkide määratlus riskihindamise eesmärgil.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/53

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/137/ÜVJP,

28. veebruar 2011,

piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit väljendas 23. veebruaril 2011 sügavat muret Liibüas areneva olukorra pärast. EL mõistis teravalt hukka vägivalla ja jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ning taunis rahumeelsete meeleavalduste mahasurumist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit väljendas 23. veebruaril 2011 sügavat muret Liibüas areneva olukorra pärast. EL mõistis teravalt hukka vägivalla ja jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ning taunis rahumeelsete meeleavalduste mahasurumist.

| (2) | EL kordas taas oma üleskutset lõpetada koheselt jõu kasutamine ning astuda samme elanikkonna õiguspäraste nõudmiste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

EL kordas taas oma üleskutset lõpetada koheselt jõu kasutamine ning astuda samme elanikkonna õiguspäraste nõudmiste käsitlemiseks.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu („Julgeolekunõukogu”) võttis 26. veebruaril 2011 vastu resolutsiooni 1970 („ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1970 (2011)”), millega kehtestati piiravad meetmed Liibüa vastu ning nende isikute ja üksuste vastu, kes on seotud tõsiste inimõiguste rikkumistega Liibüas, sealhulgas on rahvusvahelist õigust rikkudes osalenud rünnakutes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu („Julgeolekunõukogu”) võttis 26. veebruaril 2011 vastu resolutsiooni 1970 („ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1970 (2011)”), millega kehtestati piiravad meetmed Liibüa vastu ning nende isikute ja üksuste vastu, kes on seotud tõsiste inimõiguste rikkumistega Liibüas, sealhulgas on rahvusvahelist õigust rikkudes osalenud rünnakutes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu.

| (4) | Arvestades Liibüas valitseva olukorra tõsidust, peab EL vajalikuks kehtestada täiendavaid piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades Liibüas valitseva olukorra tõsidust, peab EL vajalikuks kehtestada täiendavaid piiravaid meetmeid.

| (5) | Lisaks sellele on teatavate meetmete rakendamiseks vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele on teatavate meetmete rakendamiseks vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -seadmete, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade, samuti vahendite, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, otsene või kaudne tarnimine, müümine või üleandmine Liibüale liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt, liikmesriikide territooriumide kaudu või liikmesriikide lipu all sõitvate laevade või liikmesriikides registreeritud õhusõidukite abil, olenemata sellest, kas need tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Keelatud on:

| a) | otseselt või kaudselt pakkuda füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibüas või kasutamiseks Liibüas tehnilist abi, väljaõpet või muud abi, sealhulgas relvastatud palgasõdurite abi seoses sõjalise tegevusega või lõikes 1 nimetatud toodetega varustamise, nende hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

otseselt või kaudselt pakkuda füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibüas või kasutamiseks Liibüas tehnilist abi, väljaõpet või muud abi, sealhulgas relvastatud palgasõdurite abi seoses sõjalise tegevusega või lõikes 1 nimetatud toodetega varustamise, nende hoolduse ja kasutamisega;

| b) | otseselt või kaudselt pakkuda füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibüas või kasutamiseks Liibüas rahalist abi seoses sõjalise tegevusega või lõikes 1 nimetatud toodetega varustamise, nende hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt pakkuda füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või organile Liibüas või kasutamiseks Liibüas rahalist abi seoses sõjalise tegevusega või lõikes 1 nimetatud toodetega varustamise, nende hoolduse ja kasutamisega;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b nimetatud keeldudest.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, tarnimine, müümine või üleandmine; |
| --- | --- |

a)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, tarnimine, müümine või üleandmine;

| b) | muu relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimine, müümine või üleandmine; |
| --- | --- |

b)

muu relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimine, müümine või üleandmine;

| c) | sellise varustusega seotud tehnilise abi, väljaõppe või muu abi pakkumine, sealhulgas töötajatega varustamine; |
| --- | --- |

c)

sellise varustusega seotud tehnilise abi, väljaõppe või muu abi pakkumine, sealhulgas töötajatega varustamine;

| d) | sellise varustusega seotud rahalise abi andmine; |
| --- | --- |

d)

sellise varustusega seotud rahalise abi andmine;

nagu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punktis 24 loodud komitee on eelnevalt vajaduse korral heaks kiitnud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata sellise kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite tarnimise, müümise ja üleandmise suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Liibüasse ÜRO töötajad, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad üksnes oma isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 3

Keelatud on liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades hankida Liibüast artiklis 1 osutatud esemeid, olenemata sellest, kas need on pärit Liibüa territooriumilt või mitte.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma riiklike asutuste ja õigusnormidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates kõiki Liibüasse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud.

2.   Avastamise korral peavad liikmesriigid kinni ja kõrvaldavad esemed (näiteks hävitavad, muudavad kasutamiskõlbmatuks, ladustavad või edastavad kõrvaldamiseks muusse riiki kui esemete päritolu- või sihtriik), mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud.

3.   Lõigete 1 ja 2 alusel läbiviidavate kontrollide ja kõrvaldamiste puhul teevad liikmesriigid kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega koostööd.

4.   Liibüasse suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid vedavatelt õhusõidukitelt ja laevadelt nõutakse täiendavat saabumis- ja lahkumiseelset teavet kõikide liikmesriiki toodavate ja sealt väljaviidavate kaupade kohta.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:

| a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) I lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud, nagu on loetletud I lisas; |
| --- | --- |

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) I lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud, nagu on loetletud I lisas;

| b) | isikud, kes ei ole kantud I lisasse, kuid kes on seotud või osalevad Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, kontrollimise või juhtimisega, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, nagu on loetletud II lisas. |
| --- | --- |

b)

isikud, kes ei ole kantud I lisasse, kuid kes on seotud või osalevad Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, kontrollimise või juhtimisega, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, nagu on loetletud II lisas.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui komitee otsustab, et:

| a) | reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või |
| --- | --- |

a)

reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või

| b) | erandi tegemine edendaks rahu ja rahvuslikku leppimist Liibüas ning piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

b)

erandi tegemine edendaks rahu ja rahvuslikku leppimist Liibüas ning piirkonna stabiilsust;

4.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui:

| a) | territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik kohtumenetluse läbiviimiseks või |
| --- | --- |

a)

territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik kohtumenetluse läbiviimiseks või

| b) | liikmesriik otsustab üksikjuhtumipõhiselt, et territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik rahu ja stabiilsuse edendamiseks Liibüas, ning liikmesriik teavitab sellest seejärel komiteed neljakümne kaheksa tunni jooksul pärast sellise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik otsustab üksikjuhtumipõhiselt, et territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik rahu ja stabiilsuse edendamiseks Liibüas, ning liikmesriik teavitab sellest seejärel komiteed neljakümne kaheksa tunni jooksul pärast sellise otsuse tegemist.

5.   Lõike 1 punkt b ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| b) | ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestavast mitmepoolsest lepingust tulenevalt või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestavast mitmepoolsest lepingust tulenevalt või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

6.   Lõiget 5 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

7.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 5 või 6 kohaselt tehtud eranditest.

8.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõike 1 punkti b alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus toimub poliitiline dialoog, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Liibüas.

9.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 8 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

10.   Kui liikmesriik lubab lõigete 5, 6 ja 8 alusel lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud, ja asjaomaste isikute suhtes.

Artikkel 6

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis otseselt või kaudselt kuuluvad järgmistele isikutele või on selliste isikute kontrolli all:

| a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) II lisas loetletud isikud ja üksused ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud või üksused; isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või nende isikute omandis või kontrolli all olevad üksused, nagu on loetletud III lisas; |
| --- | --- |

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) II lisas loetletud isikud ja üksused ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud või üksused; isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või nende isikute omandis või kontrolli all olevad üksused, nagu on loetletud III lisas;

| b) | isikud või üksused, kes ei ole kantud III lisasse ja kes on seotud või osalevad Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumise korraldamise, kontrollimise või juhtimisega, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises; isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või nende isikute omandis või kontrolli all olevad üksused, nagu on loetletud IV lisas. |
| --- | --- |

b)

isikud või üksused, kes ei ole kantud III lisasse ja kes on seotud või osalevad Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumise korraldamise, kontrollimise või juhtimisega, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises; isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või nende isikute omandis või kontrolli all olevad üksused, nagu on loetletud IV lisas.

2.   Rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt lõikes 1 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute ega üksuste käsutusse ega nende toetamiseks.

3.   Erandeid võib teha rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside osas, mis on:

| a) | vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest; |
| --- | --- |

a)

vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete eest, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude tasumine, maksud, kindlustusmaksed ning tasu kommunaalteenuste eest;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega või |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega või

| c) | ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks, sealhulgas tasud külmutatud rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest, |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks, sealhulgas tasud külmutatud rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest,

pärast asjaomase liikmesriigi poolt komiteele teatatud kavatsusest lubada vajaduse korral juurdepääs neile rahalistele vahenditele, finantsvaradele ja majandusressurssidele ning kui komitee ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust.

4.   Erandeid võib samuti teha rahaliste vahendite ja majandusressursside puhul, mis on:

| a) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse komiteele vajaduse korral teatavaks teinud ja komitee on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

a)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse komiteele vajaduse korral teatavaks teinud ja komitee on selle heaks kiitnud;

| b) | kohtu, haldusorgani või vahekohtu antud pandiõiguse või viimaste tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) vastuvõtmise kuupäeva ja lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest komiteed vajaduse korral teavitanud; |
| --- | --- |

b)

kohtu, haldusorgani või vahekohtu antud pandiõiguse või viimaste tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) vastuvõtmise kuupäeva ja lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest komiteed vajaduse korral teavitanud;

5.   Lõige 1 takista määratud isikul või üksusel teha tasumisele kuuluvaid makseid sellise lepingu kohaselt, mis sõlmiti enne asjaomase isiku või üksuse nimekirja kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole makset otse või kaudselt kätte saanud, ning, kui see on asjakohane, kui asjaomane liikmesriik on komiteele teatanud kavatsusest lubada juurdepääs neile rahalistele vahenditele, muudele finantsvaradele ja majandusressurssidele ning kui komitee ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust.

6.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või

| b) | maksed lepingute, kokkulepete või kohustuste kohaselt, mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

b)

maksed lepingute, kokkulepete või kohustuste kohaselt, mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama piiravaid meetmeid,

tingimusel et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõiget 1.

Artikkel 7

I, II, III või IV lisas nimetatud määratud isikutele või üksustele või mis tahes teistele isikutele või üksustele Liibüas, sealhulgas Liibüa valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) kohased meetmed, sealhulgas liidu või selle liikmesriigi meetmed, mis on kooskõlas vastavate Julgeolekunõukogu otsustega või nõutavad nende alusel või on seotud nende rakendamisega, ja käesolevas otsuses käsitletavad meetmed.

Artikkel 8

1.   Nõukogu rakendab I ja III lisa muudatusi ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee otsuste alusel.

2.   Nõukogu, toimides liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel, koostab II ja IV lisas esitatud loetelud ning võtab vastu nende muudatused.

Artikkel 9

1.   Kui Julgeolekunõukogu või komitee kannab loetellu mõne isiku või üksuse, lisab nõukogu kõnealuse isiku või üksuse I või III lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab isiku või üksuse suhtes kohaldada artikli 5 lõike 1 punktis b ja artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II või IV lisa.

3.   Nõukogu edastab oma otsuse ja loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 2 osutatud isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.

4.   Kui on esitatud märkusi või olulisi uusi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab sellest asjaomast isikut või üksust.

Artikkel 10

1.   I, II, III ja IV lisas on esitatud loetellu kantud isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjused, mille Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I ja III lisaga.

2.   I, II, III ja IV lisas on võimalusel esitatud ka olemasolev asjaomaste isikute või üksuste kindlakstegemiseks vajalik teave, mille Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I ja III lisaga. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, ID-kaardi ja passi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registreerimise kohta ja kuupäeva, äriregistri numbrit ja äritegevuse kohta. Samuti kantakse I ja III lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.

Artikkel 11

Käesoleva otsusega kehtestatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma samasuguseid piiravaid meetmeid.

Artikkel 12

1.   Käesolev otsus vaadatakse läbi, seda muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks vastavalt vajadusele, kuid eelkõige Julgeolekunõukogu asjakohaste otsuste alusel.

2.   Artikli 5 lõike 1 punktis b ja artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu möödumisel. Meetmed kaotavad asjaomaste isikute ja üksuste suhtes kehtivuse, kui nõukogu teeb artikli 8 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kindlaks, et meetmete kohaldamise tingimusi enam ei esine.

Artikkel 13

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 28. veebruar 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

I LISA

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud isikute nimekiri

| 1. | AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

  Passi nr: B010574. Sünnikuupäev: 01/07/1950.
  Revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht. Revolutsioonilised komiteed tegelevad meeleavalduste mahasurumisega.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Passi nr: B010574. Sünnikuupäev: 01/07/1950.

Revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht. Revolutsioonilised komiteed tegelevad meeleavalduste mahasurumisega.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef

  Sünnikuupäev: 1946. Sünnikoht: Houn, Liibüa.
  Muammar Gaddafi isikliku julgeoleku ülem. Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed dissidentide vastu suunatud vägivalla kohta.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Sünnikuupäev: 1946. Sünnikoht: Houn, Liibüa.

Muammar Gaddafi isikliku julgeoleku ülem. Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed dissidentide vastu suunatud vägivalla kohta.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

  Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.
  Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.

Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.
  Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.

Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Sünniaeg: 1948. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Muammar Gaddafi nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid dissidentide tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünniaeg: 1948. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Muammar Gaddafi nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid dissidentide tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 7. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

7.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 8. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20/09/1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20/09/1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 9. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 13. | GADDAFI, Saadi

  Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25/05/1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Erivägede juhataja. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

GADDAFI, Saadi

Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25/05/1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Erivägede juhataja. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 14. | GADDAFI, Saif al-Arab

  Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

GADDAFI, Saif al-Arab

Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 15. | GADDAFI, Saif al-Islam

  Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25/06/1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Qadhafi fondi direktor. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

15.

GADDAFI, Saif al-Islam

Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25/06/1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Qadhafi fondi direktor. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 16. | AL-SENUSSI, Colonel Abdullah

  Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.
  Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar Gaddafi õemees.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

16.

AL-SENUSSI, Colonel Abdullah

Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.

Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar Gaddafi õemees.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

---

II LISA

Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud isikute nimekiri

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kolonel Mas’ud ABDULHAFIZ | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja | Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa | Muammar GADDAFI naine.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 8. | SALEH, Bachir | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Traghen | Juhi kantselei juhataja.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 9. | Kindral Khaled TOHAMI | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Genzur | Sisejulgeolekubüroo direktor.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Sünnikuupäev: 1.7.1949
  Sünnikoht: Al-Bayda | Välisjulgeolekubüroo luureülem.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Kolonel Mas’ud ABDULHAFIZ

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja

Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

8.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

9.

Kindral Khaled TOHAMI

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

---

III LISA

Artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud isikute nimekiri

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20/09/1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20/09/1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam

  Qadhafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25/06/1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

Qadhafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25/06/1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar Gaddafi poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

---

LISA IV

Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud isikute ja üksuste loetelu

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kolonel Mas’ud ABDULHAFIZ | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja | Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht
  Passi nr: B010574
  Sünnikuupäev: 01/07/1950 | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem
  Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Houn, Liibüa | Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta. | 28.2.2011 |
| 8. | DORDA, Abu Zayd Umar | Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni direktor | Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht. | 28.2.2011 |
| 9. | Kindralmajor Abu Bakr Yunis JABIR | Ametikoht: kaitseminister
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Jalo, Liibüa | Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest. | 28.2.2011 |
| 10. | MATUQ, Matuq Mohammed | Ametikoht: varustussekretär
  Sünnikuupäev: 1956
  Sünnikoht: Khoms | Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 11. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeoleku-organisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 12. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Sünnikuupäev: 1948
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega. | 28.2.2011 |
| 13. | QADHAFI, Mohammed Muammar | Ametikoht: Liibüa posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte esimees
  Sünnikuupäev: 1970
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 14. | QADHAFI, Saadi | Ametikoht: erivägede juhataja. |
| Passi nr 014797. |
| Sünnikuupäev: 25/05/1973 |
| Sünnikoht: Tripoli, Liibüa |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Kolonel Mas’ud ABDULHAFIZ

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeoleku-organisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni asejuhataja

Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht

Passi nr: B010574

Sünnikuupäev: 01/07/1950

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Houn, Liibüa

Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta.

28.2.2011

8.

DORDA, Abu Zayd Umar

Ametikoht: välisjulgeoleku-organisatsiooni direktor

Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

28.2.2011

9.

Kindralmajor Abu Bakr Yunis JABIR

Ametikoht: kaitseminister

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Jalo, Liibüa

Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

28.2.2011

10.

MATUQ, Matuq Mohammed

Ametikoht: varustussekretär

Sünnikuupäev: 1956

Sünnikoht: Khoms

Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga.

28.2.2011

11.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeoleku-organisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

12.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünnikuupäev: 1948

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

28.2.2011

13.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Ametikoht: Liibüa posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte esimees

Sünnikuupäev: 1970

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

14.

QADHAFI, Saadi

Ametikoht: erivägede juhataja.

Passi nr 014797.

Sünnikuupäev: 25/05/1973

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

28.2.2011

15.

QADHAFI, Saif al-Arab

Sünnikuupäev: 1982

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

16.

Kolonel Abdullah (Al-Megrahi) AL-SENUSSI

Ametikoht: sõjaväeluure direktor.

Sünnikuupäev: 1949

Sünnikoht: Sudaan

Sõjaväeluure osalemine meeleavalduste mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

17.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

18.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

19.

Kindral Khaled TOHAMI

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

20.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/63

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 114/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa („Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP ühiskomitee 11. juuni 2010. aasta otsusega nr 60/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP ühiskomitee 11. juuni 2010. aasta otsusega nr 60/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 357/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (2) V lisa. |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 357/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (2) V lisa.

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 571/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa veiste spongioosse entsefalopaatia iga-aastaste seireprogrammide läbivaatamise kriteeriumide osas (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 571/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa veiste spongioosse entsefalopaatia iga-aastaste seireprogrammide läbivaatamise kriteeriumide osas (3).

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 584/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada Salmonella enteritidis’e ja Salmonella typhimurium’i esinemissagedust kalkunitel (4). |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 584/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada Salmonella enteritidis’e ja Salmonella typhimurium’i esinemissagedust kalkunitel (4).

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 746/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (5) VII lisa. |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 746/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (5) VII lisa.

| (6) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 933/2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 21/2004 lisa loomade identifitseerimise vahendite ja liikumisdokumentide sisu osas (6). |
| --- | --- |

(6)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 933/2008, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 21/2004 lisa loomade identifitseerimise vahendite ja liikumisdokumentide sisu osas (6).

| (7) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 956/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (7) IV lisa. |
| --- | --- |

(7)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 956/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (7) IV lisa.

| (8) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (8). |
| --- | --- |

(8)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (8).

| (9) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 3. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 103/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (9) VII ja IX lisa. |
| --- | --- |

(9)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 3. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 103/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (9) VII ja IX lisa.

| (10) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 129/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 197/2006 seoses endist toitu käsitlevate üleminekumeetmete kehtivusajaga (10). |
| --- | --- |

(10)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 129/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 197/2006 seoses endist toitu käsitlevate üleminekumeetmete kehtivusajaga (10).

| (11) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 162/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) III ja X lisa (11). |
| --- | --- |

(11)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 162/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) III ja X lisa (11).

| (12) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 163/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (12) IV lisa. |
| --- | --- |

(12)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 163/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (12) IV lisa.

| (13) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 199/2009, milles sätestatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 üleminekumeede ja erand broileri- ja kalkunikarjadest pärit värske liha väikeses koguses otsetarnimise suhtes (13). |
| --- | --- |

(13)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 199/2009, milles sätestatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 üleminekumeede ja erand broileri- ja kalkunikarjadest pärit värske liha väikeses koguses otsetarnimise suhtes (13).

| (14) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 213/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 ja määrust (EÜ) nr 1003/2005 seoses munakanade (Gallus gallus) ja kalkunite aretuskarjade kontrollimise ja Salmonella proovide võtmisega (14). |
| --- | --- |

(14)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 213/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 ja määrust (EÜ) nr 1003/2005 seoses munakanade (Gallus gallus) ja kalkunite aretuskarjade kontrollimise ja Salmonella proovide võtmisega (14).

| (15) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 759/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem (15). |
| --- | --- |

(15)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 759/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem (15).

| (16) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa seoses karpkalade kevadvireemiaga (SVC) (16). |
| --- | --- |

(16)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/53/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa seoses karpkalade kevadvireemiaga (SVC) (16).

| (17) | Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/71/EÜ, sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (17). |
| --- | --- |

(17)

Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/71/EÜ, sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (17).

| (18) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/392/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses Interneti-põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljelustootmisettevõtteid ja loa saanud töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu (18). |
| --- | --- |

(18)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/392/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses Interneti-põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljelustootmisettevõtteid ja loa saanud töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu (18).

| (19) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. juuli 2008. aasta otsus 2008/650/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, lisades teatamiskohustuslike loomahaiguste loetellu teatavad haigused ning jättes sellest loetelust välja sigade nakkava halvatuse (19). |
| --- | --- |

(19)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. juuli 2008. aasta otsus 2008/650/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, lisades teatamiskohustuslike loomahaiguste loetellu teatavad haigused ning jättes sellest loetelust välja sigade nakkava halvatuse (19).

| (20) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/815/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks liigi Gallus gallus broilerite hulgas (20). |
| --- | --- |

(20)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/815/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks liigi Gallus gallus broilerite hulgas (20).

| (21) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. novembri 2008. aasta otsus 2008/896/EÜ nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud riskipõhise loomatervishoiuseire kavade puhul arvesse võetavate suuniste kohta (21). |
| --- | --- |

(21)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. novembri 2008. aasta otsus 2008/896/EÜ nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud riskipõhise loomatervishoiuseire kavade puhul arvesse võetavate suuniste kohta (21).

| (22) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. novembri 2008. aasta otsus 2008/908/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid (22). |
| --- | --- |

(22)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. novembri 2008. aasta otsus 2008/908/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid (22).

| (23) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsus 2000/946/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega (23). |
| --- | --- |

(23)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsus 2000/946/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega (23).

| (24) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta otsus 2009/177/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega (24). |
| --- | --- |

(24)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 31. oktoobri 2008. aasta otsus 2009/177/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega (24).

| (25) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2009. aasta otsus 2009/247/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/322/EÜ seoses Bulgaaria raipetoiduliste lindude teatavate liikide söötmiseks kasutatava teatava 1. kategooria materjaliga (25). |
| --- | --- |

(25)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2009. aasta otsus 2009/247/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/322/EÜ seoses Bulgaaria raipetoiduliste lindude teatavate liikide söötmiseks kasutatava teatava 1. kategooria materjaliga (25).

| (26) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. septembri 2009. aasta otsus 2009/722/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/324/EÜ erandi osas liigisisese ringlussevõtu keelu kohaldamisest teatavate karusloomade toitmise puhul Lätis (26). |
| --- | --- |

(26)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. septembri 2009. aasta otsus 2009/722/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/324/EÜ erandi osas liigisisese ringlussevõtu keelu kohaldamisest teatavate karusloomade toitmise puhul Lätis (26).

| (27) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/771/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks kalkunitel (27). |
| --- | --- |

(27)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/771/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks kalkunitel (27).

| (28) | Määrusega (EÜ) nr 1251/2008 tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsused 1999/567/EÜ (28) ja 2003/390/EÜ, (29) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(28)

Määrusega (EÜ) nr 1251/2008 tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsused 1999/567/EÜ (28) ja 2003/390/EÜ, (29) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (29) | Direktiiviga 2008/71/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/102/EMÜ, (30) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(29)

Direktiiviga 2008/71/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/102/EMÜ, (30) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (30) | Otsusega 2009/177/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsused 2002/300/EÜ (31) ja 2002/308/EÜ, (32) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(30)

Otsusega 2009/177/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsused 2002/300/EÜ (31) ja 2002/308/EÜ, (32) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (31) | I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2 on sätestatud, et elusloomi, välja arvatud kalasid ja vesiviljelusloomi, käsitlevaid sätteid ei kohaldata Islandi suhtes ning et iga õigusakti puhul märgitakse eraldi, kui akti kohaldatakse Islandi suhtes osaliselt või ei kohaldata üldse. Seega tuleb märkida, et nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ, (33) mis on lepingusse inkorporeeritud, ei kohaldata Islandi suhtes. |
| --- | --- |

(31)

I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2 on sätestatud, et elusloomi, välja arvatud kalasid ja vesiviljelusloomi, käsitlevaid sätteid ei kohaldata Islandi suhtes ning et iga õigusakti puhul märgitakse eraldi, kui akti kohaldatakse Islandi suhtes osaliselt või ei kohaldata üldse. Seega tuleb märkida, et nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ, (33) mis on lepingusse inkorporeeritud, ei kohaldata Islandi suhtes.

| (32) | Käesolevat otsust kohaldatakse Islandi suhtes I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodil valdkondades, mida ei kohaldatud Islandi suhtes enne käesoleva peatüki läbivaatamist EMP Ühiskomitee 26. oktoobri 2007. aasta otsusega nr 133/2007 (34). |
| --- | --- |

(32)

Käesolevat otsust kohaldatakse Islandi suhtes I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2 sätestatud üleminekuperioodil valdkondades, mida ei kohaldatud Islandi suhtes enne käesoleva peatüki läbivaatamist EMP Ühiskomitee 26. oktoobri 2007. aasta otsusega nr 133/2007 (34).

| (33) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(33)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa I peatükki muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 357/2008, (EÜ) nr 571/2008, (EÜ) nr 584/2008, (EÜ) nr 746/2008, (EÜ) nr 933/2008, (EÜ) nr 956/2008, (EÜ) nr 1251/2008, (EÜ) nr 103/2009, (EÜ) nr 129/2009, (EÜ) nr 162/2009, (EÜ) nr 163/2009, (EÜ) nr 199/2009, (EÜ) nr 213/2009 ja (EÜ) nr 759/2009, direktiivide 2008/53/EÜ ja 2008/71/EÜ ning otsuste 2008/392/EÜ, 2008/650/EÜ, 2008/815/EÜ, 2008/896/EÜ, 2008/908/EÜ, 2008/946/EÜ, 2009/177/EÜ, 2009/247/EÜ, 2009/722/EÜ ja 2009/771/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010 tingimusel, et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (35).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 244, 16.9.2010, lk 3.

1

(2)  ELT L 111, 23.4.2008, lk 3.

2

(3)  ELT L 161, 20.6.2008, lk 4.

3

(4)  ELT L 162, 21.6.2008, lk 3.

4

(5)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 11.

5

(6)  ELT L 256, 24.9.2008, lk 5.

6

(7)  ELT L 260, 30.9.2008, lk 8.

7

(8)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 41.

8

(9)  ELT L 34, 4.2.2009, lk 11.

9

(10)  ELT L 44, 14.2.2009, lk 3.

10

(11)  ELT L 55, 27.2.2009, lk 11.

11

(12)  ELT L 55, 27.2.2009, lk 17.

12

(13)  ELT L 70, 14.3.2009, lk 9.

13

(14)  ELT L 73, 19.3.2009, lk 5.

14

(15)  ELT L 215, 20.8.2009, lk 3.

15

(16)  ELT L 117, 1.5.2008, lk 27.

16

(17)  ELT L 213, 8.8.2008, lk 31.

17

(18)  ELT L 138, 28.5.2008, lk 12.

18

(19)  ELT L 213, 8.8.2008, lk 42.

19

(20)  ELT L 283, 28.10.2008, lk 43.

20

(21)  ELT L 322, 2.12.2008, lk 30.

21

(22)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 24.

22

(23)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 94.

23

(24)  ELT L 63, 7.3.2009, lk 15.

24

(25)  ELT L 73, 19.3.2009, lk 20.

25

(26)  ELT L 257, 30.9.2009, lk 38.

26

(27)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 28.

27

(28)  EÜT L 216, 14.8.1999, lk 13.

28

(29)  ELT L 135, 3.6.2003, lk 19.

29

(30)  EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32.

30

(31)  EÜT L 103, 19.4.2002, lk 24.

31

(32)  EÜT L 106, 23.4.2002, lk 28.

32

(33)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

33

(34)  ELT L 100, 10.4.2008, lk 27.

34

(35)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

35

---

LISA

EMP lepingu I lisa I peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Osa 1.1 punkti 7b (nõukogu määrus (EÜ) nr 21/2004) lisatakse järgmine tekst:






  „— | 32008 R 0933: komisjoni määrus (EÜ) nr 933/2008, 23. september 2008 (ELT L 256, 24.9.2008, lk 5), |
| --- | --- | --- |

1)

Osa 1.1 punkti 7b (nõukogu määrus (EÜ) nr 21/2004) lisatakse järgmine tekst:

„—

32008 R 0933: komisjoni määrus (EÜ) nr 933/2008, 23. september 2008 (ELT L 256, 24.9.2008, lk 5),

| — | 32009 R 0759: komisjoni määrus (EÜ) nr 759/2009, 19. august 2009 (ELT L 215, 20.8.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0759: komisjoni määrus (EÜ) nr 759/2009, 19. august 2009 (ELT L 215, 20.8.2009, lk 3).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

Lisa 1. joonealuses märkuses esitatud riigikoodide tabelisse lisatakse:

| „Island | IS | 352 |
| --- | --- | --- |
| Norra | NO | 578” ” |

„Island

IS

352

Norra

NO

578” ”

| 2) | Osa 1.1 punkti 7 (nõukogu otsus 92/102/EMÜ) tekst jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Osa 1.1 punkti 7 (nõukogu otsus 92/102/EMÜ) tekst jäetakse välja.

| 3) | Osa 1.1 punkti 7c (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1760/2000) järele lisatakse järgmine punkt:






  „7d. | 32008 L 0071: nõukogu direktiiv 2008/71/EÜ, 15. juuli 2008, loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (ELT L 213, 8.8.2008, lk 31).” |
| --- | --- | --- |

3)

Osa 1.1 punkti 7c (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1760/2000) järele lisatakse järgmine punkt:

„7d.

32008 L 0071: nõukogu direktiiv 2008/71/EÜ, 15. juuli 2008, loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (ELT L 213, 8.8.2008, lk 31).”

| 4) | Osa 3.1 punkti 8a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ), osa 4.1 punkti 5a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ) ja osa 8.1 punkti 4a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 L 0053: komisjoni direktiiv 2008/53/EÜ, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 27).” |
| --- | --- | --- |

4)

Osa 3.1 punkti 8a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ), osa 4.1 punkti 5a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ) ja osa 8.1 punkti 4a (nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 L 0053: komisjoni direktiiv 2008/53/EÜ, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 27).”

| 5) | Osa 3.1 punkti 5a (nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
  „Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.” |
| --- | --- |

5)

Osa 3.1 punkti 5a (nõukogu direktiiv 2005/94/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

„Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.”

| 6) | Osa 3.1 punkti 10 (nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32008 D 0650: komisjoni otsus 2008/650/EÜ, 30. juuli 2008 (ELT L 213, 8.8.2008, lk 42).” |
| --- | --- | --- |

6)

Osa 3.1 punkti 10 (nõukogu direktiiv 82/894/EMÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32008 D 0650: komisjoni otsus 2008/650/EÜ, 30. juuli 2008 (ELT L 213, 8.8.2008, lk 42).”

| 7) | Osa 3.2 punkti 41 (komisjoni määrus (EÜ) nr 737/2008) järele lisatakse järgmine punkt:






  „42. | 32008 D 0896: komisjoni otsus 2008/896/EÜ, 20. november 2008, nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud riskipõhise loomatervishoiuseire kavade puhul arvesse võetavate suuniste kohta (ELT L 322, 2.12.2008, lk 30).” |
| --- | --- | --- |

7)

Osa 3.2 punkti 41 (komisjoni määrus (EÜ) nr 737/2008) järele lisatakse järgmine punkt:

„42.

32008 D 0896: komisjoni otsus 2008/896/EÜ, 20. november 2008, nõukogu direktiivis 2006/88/EÜ sätestatud riskipõhise loomatervishoiuseire kavade puhul arvesse võetavate suuniste kohta (ELT L 322, 2.12.2008, lk 30).”

| 8) | Osas 4.2 jäetakse välja punktid 51 (komisjoni otsus 1999/567/EÜ), 65 (komisjoni otsus 2002/300/EÜ), 66 (komisjoni otsus 2002/308/EÜ) ja 72 (komisjoni otsus 2003/390/EÜ). |
| --- | --- |

8)

Osas 4.2 jäetakse välja punktid 51 (komisjoni otsus 1999/567/EÜ), 65 (komisjoni otsus 2002/300/EÜ), 66 (komisjoni otsus 2002/308/EÜ) ja 72 (komisjoni otsus 2003/390/EÜ).

| 9) | Osa 4.2 punkti 85 (komisjoni määrus (EÜ) nr 504/2008) järele lisatakse järgmised punktid:






  „86. | 32008 R 1251: komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2008, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (ELT L 337, 16.12.2008, lk 41), |
| --- | --- | --- |

9)

Osa 4.2 punkti 85 (komisjoni määrus (EÜ) nr 504/2008) järele lisatakse järgmised punktid:

„86.

32008 R 1251: komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2008, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu (ELT L 337, 16.12.2008, lk 41),

| 87. | 32008 D 0392: komisjoni otsus 2008/392/EÜ, 30. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses Interneti-põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljelustootmisettevõtteid ja loa saanud töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu (ELT L 138, 28.5.2008, lk 12), |
| --- | --- |

87.

32008 D 0392: komisjoni otsus 2008/392/EÜ, 30. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses Interneti-põhise teabeleheküljega, mis teeb vesiviljelustootmisettevõtteid ja loa saanud töötlemisettevõtteid käsitleva teabe kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu (ELT L 138, 28.5.2008, lk 12),

| 88. | 32008 D 0946: komisjoni otsus 2000/946/EÜ, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega (ELT L 337, 16.12.2008, lk 94), |
| --- | --- |

88.

32008 D 0946: komisjoni otsus 2000/946/EÜ, 12. detsember 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega (ELT L 337, 16.12.2008, lk 94),

| 89. | 32009 D 0177: komisjoni otsus 2009/177/EÜ, 31. oktoober 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega (ELT L 63, 7.3.2009, lk 15).” |
| --- | --- |

89.

32009 D 0177: komisjoni otsus 2009/177/EÜ, 31. oktoober 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega (ELT L 63, 7.3.2009, lk 15).”

| 10) | Osa 7.1 punkti 8b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2160/2003) ja osa 7.2 punkti 25 (komisjoni määrus (EÜ) nr 1003/2005) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 R 0213: komisjoni määrus (EÜ) nr 213/2009, 18. märts 2009 (ELT L 73, 19.3.2009, lk 5).” |
| --- | --- | --- |

10)

Osa 7.1 punkti 8b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2160/2003) ja osa 7.2 punkti 25 (komisjoni määrus (EÜ) nr 1003/2005) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 R 0213: komisjoni määrus (EÜ) nr 213/2009, 18. märts 2009 (ELT L 73, 19.3.2009, lk 5).”

| 11) | Osa 7.1 punkti 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32008 R 0357: komisjoni määrus (EÜ) nr 357/2008, 22. aprill 2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 3), |
| --- | --- | --- |

11)

Osa 7.1 punkti 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001) lisatakse järgmised taanded:

„—

32008 R 0357: komisjoni määrus (EÜ) nr 357/2008, 22. aprill 2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 3),

| — | 32008 R 0571: komisjoni määrus (EÜ) nr 571/2008, 19. juuni 2008 (ELT L 161, 20.6.2008, lk 4), |
| --- | --- |

—

32008 R 0571: komisjoni määrus (EÜ) nr 571/2008, 19. juuni 2008 (ELT L 161, 20.6.2008, lk 4),

| — | 32008 R 0746: komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2008, 17. juuni 2008 (ELT L 202, 31.7.2008, lk 11), |
| --- | --- |

—

32008 R 0746: komisjoni määrus (EÜ) nr 746/2008, 17. juuni 2008 (ELT L 202, 31.7.2008, lk 11),

| — | 32008 R 0956: komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2008, 29. september 2008 (ELT L 260, 30.9.2008, lk 8), |
| --- | --- |

—

32008 R 0956: komisjoni määrus (EÜ) nr 956/2008, 29. september 2008 (ELT L 260, 30.9.2008, lk 8),

| — | 32009 R 0103: komisjoni määrus (EÜ) nr 103/2009, 3. veebruar 2009 (ELT L 34, 4.2.2009, lk 11), |
| --- | --- |

—

32009 R 0103: komisjoni määrus (EÜ) nr 103/2009, 3. veebruar 2009 (ELT L 34, 4.2.2009, lk 11),

| — | 32009 R 0162: komisjoni määrus (EÜ) nr 162/2009, 26. veebruar 2009 (ELT L 55, 27.2.2009, lk 11), |
| --- | --- |

—

32009 R 0162: komisjoni määrus (EÜ) nr 162/2009, 26. veebruar 2009 (ELT L 55, 27.2.2009, lk 11),

| — | 32009 R 0163: komisjoni määrus (EÜ) nr 163/2009, 26. veebruar 2009 (ELT L 55, 27.2.2009, lk 17).” |
| --- | --- |

—

32009 R 0163: komisjoni määrus (EÜ) nr 163/2009, 26. veebruar 2009 (ELT L 55, 27.2.2009, lk 17).”

| 12) | Osa 7.1 punkti 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001) lisatakse järgmine kohandus:






  „H. | IX lisa peatüki D jao B punktis c lisatakse teksti „mille sihtkohaks on määruse (EÜ) nr 546/2006 lisas loetletud liikmesriik” järele järgmised sõnad:
  „või Norra” ”. |
| --- | --- | --- |

12)

Osa 7.1 punkti 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2001) lisatakse järgmine kohandus:

„H.

IX lisa peatüki D jao B punktis c lisatakse teksti „mille sihtkohaks on määruse (EÜ) nr 546/2006 lisas loetletud liikmesriik” järele järgmised sõnad:

„või Norra” ”.

| 13) | Osa 7.2 punkti 45 (komisjoni määrus (EÜ) nr 197/2006) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 R 0129: komisjoni määrus (EÜ) nr 129/2009, 13. veebruar 2009 (ELT L 44, 14.2.2009, lk 3).” |
| --- | --- | --- |

13)

Osa 7.2 punkti 45 (komisjoni määrus (EÜ) nr 197/2006) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 R 0129: komisjoni määrus (EÜ) nr 129/2009, 13. veebruar 2009 (ELT L 44, 14.2.2009, lk 3).”

| 14) | Osa 7.2 punkti 47 (komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2007) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 R 0584: komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2008, 20. juuni 2008 (ELT L 162, 21.6.2008, lk 3).” |
| --- | --- | --- |

14)

Osa 7.2 punkti 47 (komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2007) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 R 0584: komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2008, 20. juuni 2008 (ELT L 162, 21.6.2008, lk 3).”

| 15) | Osa 7.2 punkti 50 (nõukogu otsus 2008/486/EÜ) järele lisatakse järgmised punktid:






  „51. | 32008 R 0584: komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2008, 20. juuni 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada Salmonella enteritidis’e ja Salmonella typhimurium’i esinemissagedust kalkunitel (ELT L 162, 21.6.2008, lk 3), |
| --- | --- | --- |

15)

Osa 7.2 punkti 50 (nõukogu otsus 2008/486/EÜ) järele lisatakse järgmised punktid:

„51.

32008 R 0584: komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2008, 20. juuni 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada Salmonella enteritidis’e ja Salmonella typhimurium’i esinemissagedust kalkunitel (ELT L 162, 21.6.2008, lk 3),

| 52. | 32009 R 0199: komisjoni määrus (EÜ) nr 199/2009, 13. märts 2009, milles sätestatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 üleminekumeede ja erand broileri- ja kalkunikarjadest pärit värske liha väikeses koguses otsetarnimise suhtes (ELT L 70, 14.3.2009, lk 9).” |
| --- | --- |

52.

32009 R 0199: komisjoni määrus (EÜ) nr 199/2009, 13. märts 2009, milles sätestatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2160/2003 üleminekumeede ja erand broileri- ja kalkunikarjadest pärit värske liha väikeses koguses otsetarnimise suhtes (ELT L 70, 14.3.2009, lk 9).”

| 16) | Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all lisatakse punkti 4i (komisjoni otsus 2007/874/EÜ) järele järgmised punktid:






  „4j. | 32008 D 0815: komisjoni otsus 2008/815/EÜ, 20. oktoober 2008, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks liigi Gallus gallus broilerite hulgas (ELT L 283, 28.10.2008, lk 43). |
| --- | --- | --- |

16)

Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all lisatakse punkti 4i (komisjoni otsus 2007/874/EÜ) järele järgmised punktid:

„4j.

32008 D 0815: komisjoni otsus 2008/815/EÜ, 20. oktoober 2008, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks liigi Gallus gallus broilerite hulgas (ELT L 283, 28.10.2008, lk 43).

| 4k. | 32009 D 0771: komisjoni otsus 2009/771/EÜ, 20. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks kalkunitel (ELT L 275, 21.10.2009, lk 28).” |
| --- | --- |

4k.

32009 D 0771: komisjoni otsus 2009/771/EÜ, 20. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks teatavate riikide programmid Salmonella tõrjeks kalkunitel (ELT L 275, 21.10.2009, lk 28).”

| 17) | Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all lisatakse punkti 41a (komisjoni otsus 2007/667/EÜ) järele järgmine punkt:






  „41b. | 32008 D 0908: komisjoni otsus 2008/908/EÜ, 28. november 2008, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid (ELT L 327, 5.12.2008, lk 24).” |
| --- | --- | --- |

17)

Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all lisatakse punkti 41a (komisjoni otsus 2007/667/EÜ) järele järgmine punkt:

„41b.

32008 D 0908: komisjoni otsus 2008/908/EÜ, 28. november 2008, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid (ELT L 327, 5.12.2008, lk 24).”

| 18) | Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all olevasse punkti 42 (komisjoni otsus 2003/322/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 D 0247: komisjoni otsus 2009/247/EÜ, 16. märts 2009 (ELT L 73, 19.3.2009, lk 20).” |
| --- | --- | --- |

18)

Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all olevasse punkti 42 (komisjoni otsus 2003/322/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 D 0247: komisjoni otsus 2009/247/EÜ, 16. märts 2009 (ELT L 73, 19.3.2009, lk 20).”

| 19) | Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all olevasse punkti 43 (komisjoni otsus 2003/324/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 D 0722: komisjoni otsus 2009/722/EÜ, 29. september 2009 (ELT L 257, 30.9.2009, lk 38).” |
| --- | --- | --- |

19)

Osa 7.2 pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” all olevasse punkti 43 (komisjoni otsus 2003/324/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 D 0722: komisjoni otsus 2009/722/EÜ, 29. september 2009 (ELT L 257, 30.9.2009, lk 38).”

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/69

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 115/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa („Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 11. juuni 2010. aasta otsusega nr 60/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 11. juuni 2010. aasta otsusega nr 60/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 180/2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 180/2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 616/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ seoses linnugripi suhtes piiritletud kodulinnukasvatusalade või muude vangistuses peetavate lindude piiritletud kasvatusalade tunnustamisega ja seoses täiendavate bio-ohutusmeetmetega kõnealustes kasvatusalades (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 616/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ seoses linnugripi suhtes piiritletud kodulinnukasvatusalade või muude vangistuses peetavate lindude piiritletud kasvatusalade tunnustamisega ja seoses täiendavate bio-ohutusmeetmetega kõnealustes kasvatusalades (3).

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 789/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses kaitsega vektorite rünnaku eest ning lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuetega (4). |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 789/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses kaitsega vektorite rünnaku eest ning lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuetega (4).

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1156/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses tingimustega, mille alusel tehakse erandeid teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade suhtes nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelust (5). |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1156/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses tingimustega, mille alusel tehakse erandeid teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade suhtes nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelust (5).

| (6) | Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (6). |
| --- | --- |

(6)

Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (6).

| (7) | Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/157/EÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (7). |
| --- | --- |

(7)

Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/157/EÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (7).

| (8) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 8. juuni 2009. aasta otsus 2009/437/EÜ, millega muudetakse otsust 2007/268/EÜ liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise kohta (8). |
| --- | --- |

(8)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 8. juuni 2009. aasta otsus 2009/437/EÜ, millega muudetakse otsust 2007/268/EÜ liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise kohta (8).

| (9) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. augusti 2009. aasta otsus 2009/600/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade ametlikult veiste brutselloosist vabaks kuulutamisega (9). |
| --- | --- |

(9)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. augusti 2009. aasta otsus 2009/600/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade ametlikult veiste brutselloosist vabaks kuulutamisega (9).

| (10) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. augusti 2009. aasta otsus 2009/601/EÜ, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Saksamaa kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus (10). |
| --- | --- |

(10)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. augusti 2009. aasta otsus 2009/601/EÜ, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Saksamaa kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus (10).

| (11) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. augusti 2009. aasta otsus 2009/621/EÜ, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Põhja-Iirimaa lisamisega nende liikmesriikide loetellu, kus on olemas Aujeszky haiguse heakskiidetud riiklik tõrjekava (11). |
| --- | --- |

(11)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 20. augusti 2009. aasta otsus 2009/621/EÜ, millega muudetakse otsust 2008/185/EÜ seoses Põhja-Iirimaa lisamisega nende liikmesriikide loetellu, kus on olemas Aujeszky haiguse heakskiidetud riiklik tõrjekava (11).

| (12) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/761/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Šotimaa ametlikult veiste tuberkuloosist vabaks kuulutamisega (12). |
| --- | --- |

(12)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/761/EÜ, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Šotimaa ametlikult veiste tuberkuloosist vabaks kuulutamisega (12).

| (13) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/779/EÜ, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Taani kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus (13). |
| --- | --- |

(13)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/779/EÜ, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Taani kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus (13).

| (14) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. novembri 2009. aasta otsus 2009/869/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI, XII, XV ja XVI lisa seoses selliste laborite nimekirjaga, kellel on lubatud käsitleda elusat suu- ja sõrataudiviirust, ning nende laborite suhtes kohaldatavate minimaalsete turvanõuetega (14). |
| --- | --- |

(14)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. novembri 2009. aasta otsus 2009/869/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI, XII, XV ja XVI lisa seoses selliste laborite nimekirjaga, kellel on lubatud käsitleda elusat suu- ja sõrataudiviirust, ning nende laborite suhtes kohaldatavate minimaalsete turvanõuetega (14).

| (15) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus 2009/976/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa veiste ensootilise leukoosi diagnoosimise meetodite osas (15). |
| --- | --- |

(15)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus 2009/976/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa veiste ensootilise leukoosi diagnoosimise meetodite osas (15).

| (16) | Direktiiviga 2008/119/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/629/EÜ, (16) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(16)

Direktiiviga 2008/119/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/629/EÜ, (16) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (17) | Direktiiviga 2009/157/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 77/504/EÜ, (17) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(17)

Direktiiviga 2009/157/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 77/504/EÜ, (17) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (18) | Käesolevas otsuses käsitletakse elusloomi, välja arvatud kalasid ja vesiviljelusloomi, käsitlevaid õigusakte. Kõnealuseid küsimusi käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Islandi suhtes, nagu see on sätestatud lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas otsuses käsitletakse elusloomi, välja arvatud kalasid ja vesiviljelusloomi, käsitlevaid õigusakte. Kõnealuseid küsimusi käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Islandi suhtes, nagu see on sätestatud lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa lõikes 2.

| (19) | Käesolevat otsust ei kohaldata Islandi ega Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevat otsust ei kohaldata Islandi ega Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa I peatükki muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 180/2008, (EÜ) nr 616/2009, (EÜ) nr 789/2009 ja (EÜ) nr 1156/2009, direktiivide 2008/119/EÜ ja 2009/157/EÜ ning otsuste 2009/437/EÜ, 2009/600/EÜ, 2009/601/EÜ, 2009/621/EÜ, 2009/761/EÜ, 2009/779/EÜ, 2009/869/EÜ ja 2009/976/EL norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentne.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (18).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 244, 16.9.2010, lk 3.

1

(2)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 4.

2

(3)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 16.

3

(4)  ELT L 227, 29.8.2009, lk 3.

4

(5)  ELT L 313, 28.11.2009, lk 59.

5

(6)  ELT L 10, 15.1.2009, lk 7.

6

(7)  ELT L 323, 10.12.2009, lk 1.

7

(8)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 45.

8

(9)  ELT L 204, 6.8.2009, lk 39.

9

(10)  ELT L 204, 6.8.2009, lk 43.

10

(11)  ELT L 217, 21.8.2009, lk 5.

11

(12)  ELT L 271, 16.10.2009, lk 34.

12

(13)  ELT L 278, 23.10.2009, lk 58.

13

(14)  ELT L 315, 2.12.2009, lk 8.

14

(15)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 36.

15

(16)  EÜT L 340, 11.12.1991, lk 28.

16

(17)  EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8.

17

(18)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud

18

---

LISA

Lepingu I lisa I peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Osa 1.1 punkti 11 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32008 R 0180: komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008 (ELT L 56, 29.2.2008, lk 4).” |
| --- | --- | --- |

1)

Osa 1.1 punkti 11 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004) lisatakse järgmine taane:

„—

32008 R 0180: komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008 (ELT L 56, 29.2.2008, lk 4).”

| 2) | Osas 2.1 jäetakse välja punkti 1 tekst (nõukogu direktiiv 77/504/EMÜ). |
| --- | --- |

2)

Osas 2.1 jäetakse välja punkti 1 tekst (nõukogu direktiiv 77/504/EMÜ).

| 3) | Osa 2.1 punkti 1 (nõukogu direktiiv 77/504/EMÜ, välja jäetud) järele lisatakse järgmine punkt:






  „1a. | 32009 L 0157: nõukogu direktiiv 2009/157/EÜ, 30. november 2009, tõupuhaste aretusveiste kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 1).
  Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.” |
| --- | --- | --- |

3)

Osa 2.1 punkti 1 (nõukogu direktiiv 77/504/EMÜ, välja jäetud) järele lisatakse järgmine punkt:

„1a.

32009 L 0157: nõukogu direktiiv 2009/157/EÜ, 30. november 2009, tõupuhaste aretusveiste kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 1).

Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.”

| 4) | Osa 3.1 punkti 1a (nõukogu direktiiv 2003/85/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 D 0869: komisjoni otsus 2009/869/EÜ, 27. november 2009 (ELT L 315, 2.12.2009, lk 8).” |
| --- | --- | --- |

4)

Osa 3.1 punkti 1a (nõukogu direktiiv 2003/85/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 D 0869: komisjoni otsus 2009/869/EÜ, 27. november 2009 (ELT L 315, 2.12.2009, lk 8).”

| 5) | Osa 3.2 punkti 38 (komisjoni otsus 2007/268/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud:






  — | 32009 D 0437: komisjoni otsus 2009/437/EÜ, 8. juuni 2009 (ELT L 145, 10.6.2009, lk 45).” |
| --- | --- | --- |

5)

Osa 3.2 punkti 38 (komisjoni otsus 2007/268/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud:

—

32009 D 0437: komisjoni otsus 2009/437/EÜ, 8. juuni 2009 (ELT L 145, 10.6.2009, lk 45).”

| 6) | Osa 3.2 punkti 40 (komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2007) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32009 R 0789: komisjoni määrus (EÜ) nr 789/2009, 28. august 2009 (ELT L 227, 29.8.2009, lk 3), |
| --- | --- | --- |

6)

Osa 3.2 punkti 40 (komisjoni määrus (EÜ) nr 1266/2007) lisatakse järgmised taanded:

„—

32009 R 0789: komisjoni määrus (EÜ) nr 789/2009, 28. august 2009 (ELT L 227, 29.8.2009, lk 3),

| — | 32009 R 1156: komisjoni määrus (EÜ) nr 1156/2009, 27. november 2009 (ELT L 313, 28.11.2009, lk 59).” |
| --- | --- |

—

32009 R 1156: komisjoni määrus (EÜ) nr 1156/2009, 27. november 2009 (ELT L 313, 28.11.2009, lk 59).”

| 7) | Osa 3.2 punkti 42 (komisjoni otsus 2008/896/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „43. | 32009 R 0616: komisjoni määrus (EÜ) nr 616/2009, 13. juuli 2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ seoses linnugripi suhtes piiritletud kodulinnukasvatusalade või muude vangistuses peetavate lindude piiritletud kasvatusalade tunnustamisega ja seoses täiendavate bio-ohutusmeetmetega kõnealustes kasvatusalades (ELT L 181, 14.7.2009, lk 16).
  Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.” |
| --- | --- | --- |

7)

Osa 3.2 punkti 42 (komisjoni otsus 2008/896/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„43.

32009 R 0616: komisjoni määrus (EÜ) nr 616/2009, 13. juuli 2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ seoses linnugripi suhtes piiritletud kodulinnukasvatusalade või muude vangistuses peetavate lindude piiritletud kasvatusalade tunnustamisega ja seoses täiendavate bio-ohutusmeetmetega kõnealustes kasvatusalades (ELT L 181, 14.7.2009, lk 16).

Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.”

| 8) | Osa 4.1 punkti 1 (nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 D 0976: komisjoni otsus 2009/976/EL, 15. detsember 2009 (ELT L 336, 18.12.2009, lk 36).” |
| --- | --- | --- |

8)

Osa 4.1 punkti 1 (nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 D 0976: komisjoni otsus 2009/976/EL, 15. detsember 2009 (ELT L 336, 18.12.2009, lk 36).”

| 9) | Osa 4.2 punkti 70 (komisjoni otsus 2003/467/EÜ) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32009 D 0600: komisjoni otsus 2009/600/EÜ, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 39), |
| --- | --- | --- |

9)

Osa 4.2 punkti 70 (komisjoni otsus 2003/467/EÜ) lisatakse järgmised taanded:

„—

32009 D 0600: komisjoni otsus 2009/600/EÜ, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 39),

| — | 32009 D 0761: komisjoni otsus 2009/761/EÜ, 15. oktoober 2009 (ELT L 271, 16.10.2009, lk 34).” |
| --- | --- |

—

32009 D 0761: komisjoni otsus 2009/761/EÜ, 15. oktoober 2009 (ELT L 271, 16.10.2009, lk 34).”

| 10) | Osa 4.2 punkti 76 (komisjoni otsus 2004/233/EÜ) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32009 D 0601: komisjoni otsus 2009/601/EÜ, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 43), |
| --- | --- | --- |

10)

Osa 4.2 punkti 76 (komisjoni otsus 2004/233/EÜ) lisatakse järgmised taanded:

„—

32009 D 0601: komisjoni otsus 2009/601/EÜ, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 43),

| — | 32009 D 0779: komisjoni otsus 2009/779/EÜ, 22. oktoober 2009 (ELT L 278, 23.10.2009, lk 58).” |
| --- | --- |

—

32009 D 0779: komisjoni otsus 2009/779/EÜ, 22. oktoober 2009 (ELT L 278, 23.10.2009, lk 58).”

| 11) | Osa 4.2 punkti 84 (komisjoni otsus 2008/185/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 D 0621: komisjoni otsus 2009/621/EÜ, 20. august 2009 (ELT L 217, 21.8.2009, lk 5).” |
| --- | --- | --- |

11)

Osa 4.2 punkti 84 (komisjoni otsus 2008/185/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 D 0621: komisjoni otsus 2009/621/EÜ, 20. august 2009 (ELT L 217, 21.8.2009, lk 5).”

| 12) | Osa 4.2 punkti 89 (komisjoni otsus 2009/177/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „90. | 32008 R 0180: komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (ELT L 56, 29.2.2008, lk 4).
  Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.” |
| --- | --- | --- |

12)

Osa 4.2 punkti 89 (komisjoni otsus 2009/177/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„90.

32008 R 0180: komisjoni määrus (EÜ) nr 180/2008, 28. veebruar 2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (ELT L 56, 29.2.2008, lk 4).

Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.”

| 13) | Osas 9.1 jäetakse välja punkti 4 tekst (nõukogu direktiiv 91/629/EMÜ). |
| --- | --- |

13)

Osas 9.1 jäetakse välja punkti 4 tekst (nõukogu direktiiv 91/629/EMÜ).

| 14) | Osa 9.1 punkti 11 (nõukogu direktiiv 2008/120/EÜ, välja jäetud) järele lisatakse järgmine punkt:






  „12. | 32008 L 0119: nõukogu direktiiv 2008/119/EÜ, 18. detsember 2008, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (ELT L 10, 15.1.2009, lk 7).
  Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.” |
| --- | --- | --- |

14)

Osa 9.1 punkti 11 (nõukogu direktiiv 2008/120/EÜ, välja jäetud) järele lisatakse järgmine punkt:

„12.

32008 L 0119: nõukogu direktiiv 2008/119/EÜ, 18. detsember 2008, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (ELT L 10, 15.1.2009, lk 7).

Nimetatud õigusakti ei kohaldata Islandi suhtes.”

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/73

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 116/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa („Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 81/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 81/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/141/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses arseeni, teobromiini, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ja Abrus precatorius L. piirnormidega (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/141/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses arseeni, teobromiini, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ja Abrus precatorius L. piirnormidega (2).

| (3) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa II peatüki punkti 33 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32009 L 0141: komisjoni direktiiv 2009/141/EÜ, 23. november 2009 (ELT L 308, 24.11.2009, lk 20).” |
| --- | --- |

„—

32009 L 0141: komisjoni direktiiv 2009/141/EÜ, 23. november 2009 (ELT L 308, 24.11.2009, lk 20).”

Artikkel 2

Direktiivi 2009/141/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 34.

1

(2)  ELT L 308, 24.11.2009, lk 20.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/74 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/74

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 117/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 4. detsembri 2009. aasta otsusega nr 138/2009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 4. detsembri 2009. aasta otsusega nr 138/2009 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. aprilli 2007. aasta otsus 2007/231/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/502/EÜ, millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. aprilli 2007. aasta otsus 2007/231/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/502/EÜ, millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. aprilli 2008. aasta otsus 2008/322/EÜ otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. aprilli 2008. aasta otsus 2008/322/EÜ otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (3).

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. märtsi 2009. aasta otsus 2009/298/EÜ otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (4). |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. märtsi 2009. aasta otsus 2009/298/EÜ otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (4).

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. märtsi 2010. aasta otsus 2010/157/EL otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (5), |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 12. märtsi 2010. aasta otsus 2010/157/EL otsuse 2006/502/EÜ (millega nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist, et tagada üksnes lastekindlate tulemasinate turuleviimine ning keelustada uudsete tulemasinate turuleviimine) kehtivuse pikendamise kohta (5),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XIX peatüki punkti 3k (komisjoni otsus 2006/502/EMÜ) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 32007 D 0231: komisjoni otsus 2007/231/EÜ, 12. aprill 2007 (ELT L 99, 14.4.2007, lk 16), |
| --- | --- |

—

32007 D 0231: komisjoni otsus 2007/231/EÜ, 12. aprill 2007 (ELT L 99, 14.4.2007, lk 16),

| — | 32008 D 0322: komisjoni otsus 2008/322/EÜ, 18. aprill 2008 (ELT L 109, 19.4.2008, lk 40), |
| --- | --- |

—

32008 D 0322: komisjoni otsus 2008/322/EÜ, 18. aprill 2008 (ELT L 109, 19.4.2008, lk 40),

| — | 32009 D 0298: komisjoni otsus 2009/298/EÜ, 26. märts 2009 (ELT L 81, 27.3.2009, lk 23), |
| --- | --- |

—

32009 D 0298: komisjoni otsus 2009/298/EÜ, 26. märts 2009 (ELT L 81, 27.3.2009, lk 23),

| — | 32010 D 0157: komisjoni otsus 2010/157/EL, 12. märts 2010 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 9).” |
| --- | --- |

—

32010 D 0157: komisjoni otsus 2010/157/EL, 12. märts 2010 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 9).”

Artikkel 2

Otsuste 2007/231/EÜ, 2008/322/EÜ, 2009/298/EÜ ja 2010/157/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (6).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 62, 11.3.2010, lk 31.

1

(2)  ELT L 99, 14.4.2007, lk 16.

2

(3)  ELT L 109, 19.4.2008, lk 40.

3

(4)  ELT L 81, 27.3.2009, lk 23.

4

(5)  ELT L 67, 17.3.2010, lk 9.

5

(6)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

6

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/75

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 118/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 4. detsembri 2009. aasta otsusega nr 138/2009 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 4. detsembri 2009. aasta otsusega nr 138/2009 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. märtsi 2009. aasta otsus 2009/251/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraat sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. märtsi 2009. aasta otsus 2009/251/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraat sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/153/EL, millega pikendatakse otsuse 2009/251/EÜ (millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraati sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks) kehtivust (3), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/153/EL, millega pikendatakse otsuse 2009/251/EÜ (millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraati sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks) kehtivust (3),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XIX peatüki punkti 3m (komisjoni otsus 2008/357/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

| „3n. | 32009 D 0251: Komisjoni otsus 2009/251/EÜ, 17. märts 2009, millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraat sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks (ELT L 74, 20.3.2009, lk 32), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32010 D 0153: komisjoni otsus 2010/153/EL, 11. märts 2010 (ELT L 63, 12.3.2010, lk 21).” |
| --- | --- | --- |

„3n.

32009 D 0251: Komisjoni otsus 2009/251/EÜ, 17. märts 2009, millega kohustatakse liikmesriike tagama, et biotsiidi dimetüülfumaraat sisaldavaid tooteid ei lasta turule ega tehta turul kättesaadavaks (ELT L 74, 20.3.2009, lk 32), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32010 D 0153: komisjoni otsus 2010/153/EL, 11. märts 2010 (ELT L 63, 12.3.2010, lk 21).”

Artikkel 2

Otsuste 2009/251/EÜ ja 2010/153/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 62, 11.3.2010, lk 31.

1

(2)  ELT L 74, 20.3.2009, lk 32.

2

(3)  ELT L 63, 12.3.2010, lk 21.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/76

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 119/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 27. jaanuari 2006. aasta otsusega nr 8/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 27. jaanuari 2006. aasta otsusega nr 8/2006 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiiv 2007/23/EÜ pürotehniliste toodete turule laskmise kohta (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiiv 2007/23/EÜ pürotehniliste toodete turule laskmise kohta (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/43/EÜ nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta (3), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/43/EÜ nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta (3),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XXIX peatüki punkti 3 järele (komisjoni direktiiv 2004/57/EÜ) lisatakse järgmised punktid:

| „4. | 32007 L 0023: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/23/EÜ, 23. mai 2007, pürotehniliste toodete turule laskmise kohta (ELT L 154, 14.6.2007, lk 1). |
| --- | --- |

„4.

32007 L 0023: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/23/EÜ, 23. mai 2007, pürotehniliste toodete turule laskmise kohta (ELT L 154, 14.6.2007, lk 1).

| 5. | 32008 L 0043: komisjoni direktiiv 2008/43/EÜ, 4. aprill 2008, nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta (ELT L 94, 5.4.2008, lk 8).” |
| --- | --- |

5.

32008 L 0043: komisjoni direktiiv 2008/43/EÜ, 4. aprill 2008, nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta (ELT L 94, 5.4.2008, lk 8).”

Artikkel 2

Direktiivide 2007/23/EÜ ja 2008/43/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 92, 30.3.2006, lk 29.

1

(2)  ELT L 154, 14.6.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 94, 5.4.2008, lk 8.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on olemas.

4

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/77

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 120/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa („Finantsteenused”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu IX lisa on muudetud EMP ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 85/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu IX lisa on muudetud EMP ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 85/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuestisõnastamine) (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuestisõnastamine) (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/83/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/83/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (3).

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (4). |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (4).

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitus 2009/384/EÜ palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (5). |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitus 2009/384/EÜ palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (5).

| (6) | Direktiiviga 2009/65/EÜ tunnistatakse alates 1. juulist 2011 kehtetuks nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ, (6) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel alates 1. juulist 2011 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2009/65/EÜ tunnistatakse alates 1. juulist 2011 kehtetuks nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ, (6) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel alates 1. juulist 2011 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Direktiiviga 2009/110/EÜ tunnistatakse alates 30. aprillist 2011 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ, (7) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel alates 30. aprillist 2011 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviga 2009/110/EÜ tunnistatakse alates 30. aprillist 2011 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ, (7) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel alates 30. aprillist 2011 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/92/EÜ, (8) mis inkorporeeriti lepingusse EMP Ühiskomitee 26. septembri 2003. aasta otsusega nr 115/2003, (9) tunnistati kehtetuks nõukogu direktiiv 77/92/EMÜ, (10) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/92/EÜ, (8) mis inkorporeeriti lepingusse EMP Ühiskomitee 26. septembri 2003. aasta otsusega nr 115/2003, (9) tunnistati kehtetuks nõukogu direktiiv 77/92/EMÜ, (10) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis seetõttu tuleb lepingu alusel kehtetuks tunnistada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punktid 30 (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) ja 30a (komisjoni direktiiv 2007/16/EÜ) nummerdatakse ümber punktideks 30a ja 30b. |
| --- | --- |

1)

Punktid 30 (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) ja 30a (komisjoni direktiiv 2007/16/EÜ) nummerdatakse ümber punktideks 30a ja 30b.

| 2) | Uue punkti 30a (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) ette lisatakse järgmine punkt:






  „30. | 32009 L 0065: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ümbersõnastamine) (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).” |
| --- | --- | --- |

2)

Uue punkti 30a (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) ette lisatakse järgmine punkt:

„30.

32009 L 0065: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ümbersõnastamine) (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).”

| 3) | Uue punkti 30a (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) tekst jäetakse välja alates 1. juulist 2011. |
| --- | --- |

3)

Uue punkti 30a (nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ) tekst jäetakse välja alates 1. juulist 2011.

| 4) | Punkt 15 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) nummerdatakse ümber punktiks 15a. |
| --- | --- |

4)

Punkt 15 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) nummerdatakse ümber punktiks 15a.

| 5) | Uue punkti 15a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) ette lisatakse järgmine punkt:






  „15. | 32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).” |
| --- | --- | --- |

5)

Uue punkti 15a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) ette lisatakse järgmine punkt:

„15.

32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).”

| 6) | Uue punkti 15a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) tekst jäetakse välja alates 30. aprillist 2011. |
| --- | --- |

6)

Uue punkti 15a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/46/EÜ) tekst jäetakse välja alates 30. aprillist 2011.

| 7) | Punkti 14 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ) lisatakse järgmised taanded:






  „— | 32009 L 0083: komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009 (ELT L 196, 28.7.2009, lk 14), |
| --- | --- | --- |

7)

Punkti 14 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ) lisatakse järgmised taanded:

„—

32009 L 0083: komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009 (ELT L 196, 28.7.2009, lk 14),

| — | 32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009 (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).” |
| --- | --- |

—

32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009 (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).”

| 8) | Punkti 23b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009 (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).” |
| --- | --- | --- |

8)

Punkti 23b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 L 0110: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009 (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).”

| 9) | Punkti 43 (komisjoni soovitus 2007/657/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „44. | 32009 H 0384: Komisjoni soovitus 2009/384/EÜ, 30. aprill 2009, finantsteenuste sektori tasustamispoliitika kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 22).” |
| --- | --- | --- |

9)

Punkti 43 (komisjoni soovitus 2007/657/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„44.

32009 H 0384: Komisjoni soovitus 2009/384/EÜ, 30. aprill 2009, finantsteenuste sektori tasustamispoliitika kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 22).”

| 10) | Punkti 13 (nõukogu direktiiv 77/92/EMÜ) tekst jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Punkti 13 (nõukogu direktiiv 77/92/EMÜ) tekst jäetakse välja.

| 11) | Punktid 29f (komisjoni direktiiv 2004/72/EÜ) ja 29 g (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ) nummerdatakse vastavalt ümber punktideks 29c ja 29d. |
| --- | --- |

11)

Punktid 29f (komisjoni direktiiv 2004/72/EÜ) ja 29 g (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ) nummerdatakse vastavalt ümber punktideks 29c ja 29d.

| 12) | Punkt 29ga (komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ) nummerdatakse ümber punktiks 29da. |
| --- | --- |

12)

Punkt 29ga (komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ) nummerdatakse ümber punktiks 29da.

| 13) | Punkt 29h (komisjoni määrus (EÜ) nr 1569/2007) nummerdatakse ümber punktiks 29e. |
| --- | --- |

13)

Punkt 29h (komisjoni määrus (EÜ) nr 1569/2007) nummerdatakse ümber punktiks 29e.

Artikkel 2

Direktiivide 2009/65/EÜ, 2009/83/EÜ ja 2009/110/EÜ ning soovituse 2009/384/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (11).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 39.

1

(2)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

2

(3)  ELT L 196, 28.7.2009, lk 14.

3

(4)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.

4

(5)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 22.

5

(6)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3.

6

(7)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

7

(8)  EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

8

(9)  ELT L 331, 18.12.2003, lk 34.

9

(10)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 14.

10

(11)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

11

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/79

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 121/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa („Transport”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. märtsi 2010. aasta otsus 2010/187/EL, millega lubatakse liikmesriikidel teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. märtsi 2010. aasta otsus 2010/187/EL, millega lubatakse liikmesriikidel teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 13c (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32010 D 0187: komisjoni otsus 2010/187/EL, 25. märts 2010 (ELT L 83, 30.3.2010, lk 24).” |
| --- | --- |

„—

32010 D 0187: komisjoni otsus 2010/187/EL, 25. märts 2010 (ELT L 83, 30.3.2010, lk 24).”

Artikkel 2

Otsuse 2010/187/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 332, 16.12.2010, lk 58.

1

(2)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 24.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/80

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 122/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa („Transport”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. jaanuari 2010. aasta soovitus 2010/19/EL turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. jaanuari 2010. aasta soovitus 2010/19/EL turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 36a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ) järele lisatakse:

„ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUOSALISED ARVESSE VÕTAVAD

Lepinguosalised võtavad arvesse järgmisi õigusakte:

| 36b. | 32010 H 0019: komisjoni soovitus 2010/19/EL, 13. jaanuar 2010, turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust (ELT L 9, 14.1.2010, lk 10).” |
| --- | --- |

36b.

32010 H 0019: komisjoni soovitus 2010/19/EL, 13. jaanuar 2010, turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust (ELT L 9, 14.1.2010, lk 10).”

Artikkel 2

Soovituse 2010/19/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Euroopa Liidu Teataja

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (3).

3

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Euroopa Liidu Teataja

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 332, 16.12.2010, lk 58.

1

(2)  ELT L 9, 14.1.2010, lk 10.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/81

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 123/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa („Transport”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 108/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 285/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 285/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 66 l (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 785/2004/EÜ) lisatakse:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 32010 R 0285: komisjoni määrus (EL) nr 285/2010, 6. aprill 2010, (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0285: komisjoni määrus (EL) nr 285/2010, 6. aprill 2010, (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 285/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 332, 16.12.2010, lk 58.

1

(2)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 19.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

3

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/82

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 124/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 3. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1205/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses metaandmetega, (2) parandatud ELT L 328, 15.12.2009, lk 83. |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 3. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1205/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses metaandmetega, (2) parandatud ELT L 328, 15.12.2009, lk 83.

| (3) | Lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsus 2009/442/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega, (3) parandatud ELT L 322, 9.12.2009, lk 40, |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 5. juuni 2009. aasta otsus 2009/442/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega, (3) parandatud ELT L 322, 9.12.2009, lk 40,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XX lisa punkti 1j (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ) järele lisatakse järgmised punktid:

| „1ja. | 32008 R 1205: komisjoni määrus (EÜ) nr 1205/2008, 3. detsember 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses metaandmetega (ELT L 326, 4.12.2008, lk 12), parandatud ELT L 328, 15.12.2009, lk 83. |
| --- | --- |

„1ja.

32008 R 1205: komisjoni määrus (EÜ) nr 1205/2008, 3. detsember 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses metaandmetega (ELT L 326, 4.12.2008, lk 12), parandatud ELT L 328, 15.12.2009, lk 83.

| 1jb. | 32009 D 0442: komisjoni otsus 2009/442/EÜ, 5. juuni 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega (ELT L 148, 11.6.2009, lk 18), parandatud ELT L 322, 9.12.2009, lk 40.” |
| --- | --- |

1jb.

32009 D 0442: komisjoni otsus 2009/442/EÜ, 5. juuni 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses järelevalve ja aruannete esitamisega (ELT L 148, 11.6.2009, lk 18), parandatud ELT L 322, 9.12.2009, lk 40.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1205/2008, parandatud ELT L 328, 15.12.2009, lk 83, ja otsuse 2009/442/EÜ, parandatud ELT L 322, 9.12.2009, lk 40, islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1, (4) või EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsuse nr 55/2010 (5) jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 47.

1

(2)  ELT L 326, 4.12.2008, lk 12.

2

(3)  ELT L 148, 11.6.2009, lk 18.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

4

(5)  ELT L 181, 15.7.2010, lk 23.

5

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/83 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/83

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 125/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/967/EÜ, millega kehtestatakse tekstiilpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/967/EÜ, millega kehtestatakse tekstiilpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/18/EÜ, millega kehtestatakse puitpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (3), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/18/EÜ, millega kehtestatakse puitpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (3),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XX lisa punkti 2z (komisjoni otsus 2009/543/EÜ) järele lisatakse järgmised punktid:

| „2za. | 32009 D 0967: komisjoni otsus 2009/967/EÜ, 30. november 2009, millega kehtestatakse tekstiilpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 332, 17.12.2009, lk 1). |
| --- | --- |

„2za.

32009 D 0967: komisjoni otsus 2009/967/EÜ, 30. november 2009, millega kehtestatakse tekstiilpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 332, 17.12.2009, lk 1).

| 2zb. | 32010 D 0018: komisjoni otsus 2010/18/EÜ, 26. november 2009, millega kehtestatakse puitpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 8, 13.1.2010, lk 32).” |
| --- | --- |

2zb.

32010 D 0018: komisjoni otsus 2010/18/EÜ, 26. november 2009, millega kehtestatakse puitpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 8, 13.1.2010, lk 32).”

Artikkel 2

Otsuste 2009/967/EÜ ja 2010/18/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 47.

1

(2)  ELT L 332, 17.12.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 8, 13.1.2010, lk 32.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/84

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 126/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 93/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/915/EÜ, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/915/EÜ, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XX lisa punkti 13caa (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/118/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

| „13cab. | 32008 D 0915: komisjoni otsus, 30. oktoober 2008, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused (ELT L 332, 10.12.2008, lk 20).” |
| --- | --- |

„13cab.

32008 D 0915: komisjoni otsus, 30. oktoober 2008, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused (ELT L 332, 10.12.2008, lk 20).”

Artikkel 2

Otsuse 2008/915/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 47.

1

(2)  ELT L 332, 10.12.2008, lk 20.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

3

---

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/85 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/85

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 127/2010,

10. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa („Äriühinguõigus”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 113/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 1. oktoobri 2010. aasta otsusega nr 113/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsus 2010/64/EL teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsus 2010/64/EL teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXII lisa punkti 10fa (komisjoni otsus 2008/627/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

| „10fb. | 32010 D 0064: Komisjoni otsus 2010/64/EL, 5. veebruar 2010, teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (ELT L 35, 6.2.2010, lk 15).” |
| --- | --- |

„10fb.

32010 D 0064: Komisjoni otsus 2010/64/EL, 5. veebruar 2010, teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (ELT L 35, 6.2.2010, lk 15).”

Artikkel 2

Otsuse 2010/64/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 11. novembril 2010 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.

Brüssel, 10. november 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 332, 16.12.2010, lk 63.

1

(2)  ELT L 35, 6.2.2010, lk 15.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

Lepinguosaliste ühisavaldus otsuse nr 127/2010 kohta, millega inkorporeeritakse lepingusse komisjoni otsus 2010/64/EL

„Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsus 2010/64/EL (teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ) käsitleb kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse hindamist. Nimetatud otsuse inkorporeerimine ei piira Euroopa Majanduspiirkonna lepingu reguleerimisala.”

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 3.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/86

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 167/09/COL,

27. märts 2009,

Lista lennubaasi väljarentimise ja müügi kohta (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3 ja II osa artikli 4 lõiget 2 (4),

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, (5) eriti selle V osa, milles käsitletakse ametiasutuste korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente,

OLLES KUTSUNUD asjast huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 6 lõikele 1 (6),

VÕTTES ARVESSE nende märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus nr 183/07/COL avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused. Lista Lufthavn AS esitas järelevalveametile oma märkused. 4. detsembri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 455712) edastas järelevalveamet need Norra ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. 12. detsembri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 457245) esitasid oma märkused Norra ametiasutused.

Järelevalveamet määras Lista lennubaasi kohta sõltumatut eksperthinnangut tegema ekspert Geir Saastadi. Ekspert määrati 14. aprillil 2008. Eksperdi ülesanne oli määrata kindlaks i) baasi turuväärtus ja ii) väärtus, mis tuleks omistada maa ja hoonetega seotud kohustustele.

Sõltumatu eksperdi lõpparuanne esitati järelevalveametile 2008. aasta mais.

18. juuli 2008. aasta kirjaga (toiming nr 486089) palus järelevalveamet Norra ametiasutustelt täiendavat teavet.

Norra ametiasutused esitasid nõutud teabe 28. augusti 2008. aasta kirjaga (toiming nr 489312).

2.   UURITUD MEETMETE KIRJELDUS

Järelevalveamet uuris kahte eri meedet: Lista lennubaasi väljarentimist ja müüki.

2.1.   LISTA LENNUBAASI KIRJELDUS

Parlamendile esitatud ettepanekus nr 50 (1994–1995) (7) tegi kaitseministeerium ettepaneku lennubaasi sulgemise kohta. Kaitseministeerium esitas niinimetatud arengualternatiivi. Selle kava järgi pidid Norra relvajõud hoonekogumit hindama, et otsustada, milliseid hooneid ei saa või ei tohi tööstus- või äriotstarbel kasutada. Äri-/tööstusotstarbeks kasutuskõlblikke hooneid tuli säilitada kuni kümme aastat, et uurida nende ärilise arendamise võimalusi ja korraldada lennubaasi parim võimalik äriotstarbeline kasutamine.

Parlamendi resolutsiooni järelmeetmena koostati mitu aruannet, et saada Lista lennubaasi üldisest seisukorrast ülevaade (Norra ametiasutused on esitanud ainult 24. jaanuari 2002. aasta tuleohutusaruande, kus TekØk andis aru tolleaegsetest standarditest, soovitas uuendusi ja arvutas välja soovitatud tööde maksumuse).

Lista lennubaas katab 5 000 000 m2 suuruse pindala. Hoonekogum koosneb laohoonetest, kasarmutest, sööklatest ja angaaridest, kokku umbes 28 000 m2. Kinnisvara hõlmab ka lennuvälja ja märgala.

Vastavalt omavalitsuse sektorikavale Lista lennubaasi kohta, mille Farsundi volikogu heaks kiitis, võib seda kinnisvara kasutada äritegevuseks, sh lennuteenuste pakkumine, avalik-õiguslik arendus, käsitöö ja tööstus. Slevdalsvanneti ümber asuv ala, mis hõlmab märgala ja Norra relvajõudude laskemoonaladu, eraldati Norra relvajõududele kasutamiseks, lennujaamateenuste pakkumiseks ja looduskaitsealaks. Umbes 1 900 000 m2 võis võtta tööstuslikku kasutusse. Osa maad ja mõned hooned on Norra relvajõudude kaitseplaani kohaselt kaitse all, sealhulgas:

| — | kolm angaari ja õhukaitsesimulaator; |
| --- | --- |

—

kolm angaari ja õhukaitsesimulaator;

| — | üks söökla ja |
| --- | --- |

—

üks söökla ja

| — | osa maa-alast, sh lennurajad, ruleerimisteed ja osa teedevõrgustikust. |
| --- | --- |

—

osa maa-alast, sh lennurajad, ruleerimisteed ja osa teedevõrgustikust.

2.2.   LISTA LENNUBAASI VÄLJARENTIMINE

Norra relvajõudude kinnisvara ümberkorraldamise raames otsustati 1994.–1995. aastal, et Lista lennubaasis peaks sõjaväelennuvälja tegevus lõppema alates 1. juulist 1996.

27. juunil 1996 sõlmis Norra kaitseväe kinnisvaraagentuur (edaspidi „NKKA”) kümneaastase rendilepingu äriühinguga Lista Airport Development AS („LAD”), mis pidi jõustuma 1. juulil 1996 ja kehtima kuni 30. juunini 2006. Sealjuures pidi LADile jääma võimalus rentida lennubaasi ka järgneva kümneaastase perioodi jooksul. Äriühing kuulus Farsundi haldusüksusele (20 %) ja kohalikele investoritele (80 %). Leping hõlmas üheksat hoonet, kokku ligikaudu 12 500 m2, ja lennurada, mille suurus on 421 610 m2.

Lepingu peamine eesmärk oli arendada lennubaasis „arengualternatiivi” rakendamise raames kuni kümne aasta jooksul kommertslennuteenuseid.

1. juulil 1996 anti rendileping üle äriühingule Lista Lufthavn AS („LILAS”), mis oli omakorda asutatud 3. mail 1996.

Rendilepingus oli sätestatud, et LILAS rendib hoonete konkreetset osa ja lennuvälja, makstes selle eest aastas 10 000 Norra krooni; seda hinda pidi iga viie aasta tagant korrigeeritama. NKKA-l pidi olema ka õigus 15 protsendile tulust, mida LILAS saab hoonete edasirentimisest. 1. juulist 1996 kuni 2002. aasta septembrini sõlmis LILAS mitu allrendilepingut. NKKA-le makstud allrenditulu oli 245 405 Norra krooni.

Rendilepingus oli sätestatud, et lennubaasi omanik vastutab hoonete välise korrashoiu ja lennuvälja korrashoiu eest. Selle vastutuse ülemmääraks oli seatud 1 500 000 Norra krooni aastas. Seda kohustust arvesse võttes jäeti omanikule õigus ühele osale kasumist. Rendilepingu artikkel 3 sätestas, et kui lennubaasi äriotstarbelisest kasutamisest saadud kasum ületab 4 500 000 Norra krooni, on lennubaasi omanikul õigus 20 protsendile summast, mille võrra kasum seda numbrit ületab.

Kommertsteenuseid osutati teatava aja vältel. Braathen Safe ja Air Stord osutasid kommertsteenuseid kuni 1. novembrini 1999. 2000. aastal jätkas LILAS liinilendude taastamise ja lennujaama kui Euroopale pakutavate rahvusvaheliste õhuvedudega kaubaterminali arendamise võimaluse uurimist. LILASel õnnestus taastada Oslo ja Lista vaheline liinilend, mida kogu 2001. aasta jooksul teenindas Cost Air. 2002. aastal Lista lennujaamas liinilende ei toimunud. Kuna LILASel ei õnnestunud saavutada oma esialgset eesmärki; seada lennubaasis sisse kommertslennuteenused, ei ületanud 1996.–2002. aasta tulu kordagi 4 500 000 Norra krooni aastas.

Esialgse kümneaastase perioodi lõpus oli LILASel võimalus pikendada rendilepingut veel kümneks aastaks. Selle õiguse kasutamata jätmise korral võis LILAS osta konkreetse osa lennubaasist 10 000 000 Norra krooni eest. Lisaks sätestas leping, et kui NKKA peaks otsustama müüa rendiperioodi jooksul LISTA lennubaasi tervikuna, võib LILAS osta kogu lennubaasi 25 000 000 Norra krooni eest. 13. detsembri 2002. aasta kirjaga loobus LILAS oma eesõigusest osta Lista lennubaas tervikuna ning lennubaas müüdi äriühingule Lista Flypark AS.

2006. aasta juunis kasutas LILAS vastavalt rendilepingu tingimustele oma eesõigust osta äriühingult Lista Flypark AS 10 000 000 Norra krooni eest Lista lennubaasi osi.

2.3.   LISTA LENNUBAASI MÜÜK

12. septembril 2002 müüs NKKA Lista lennubaasi äriühingule Lista Flypark AS. Norra riik tegi äriühingule Lista Flypark AS pärast müüki netomakse summas 10 875 000 Norra krooni. Müügitingimuste analüüsimiseks on vaja eristada kahte järjestikust meedet: esiteks kinnisvara turuväärtuse, siis maa ja hoonetega seotud kohustuste hindamist.

2.3.1.   
  Lennubaasile ostja leidmiseks võetud meetmed

1997. aastal võttis LILAS NKKAga ühendust, et pidada lennubaasi ostmise üle läbirääkimisi. 21. oktoobril 1998 leppisid Farsundi haldusüksus ja LILAS kokku selle kinnisvara ostmise strateegias. Kuid läbirääkimised NKKA, Farsundi haldusüksuse ja LILASe vahel katkesid 22. veebruaril 1999, kuna pooled ei suutnud hinnas kokkuleppele jõuda.

2000. aasta jooksul pani NKKA kohalikku ajalehte (Farsund Avis) ja piirkondlikesse ajalehtedesse (Fedrelandsvennen ja Stavanger Aftenblad) selle kinnisvara müügi kohta mitu kuulutust. Tollal plaanitav müük pidi hõlmama ainult selle kinnisvara osasid. Kuulutustega ei õnnestunud midagi müüa.

16. ja 17. augustil 2001 korraldas NKKA Lista konverentsi, kuhu kutsuti 7 000 – 8 000 potentsiaalset investorit. Konverentsi eesmärk oli tutvustada huvitatud isikutele Lista lennubaasi ja selle võimalikku muutmist sõjaotstarbelisest baasist äriotstarbeliseks tsiviillennubaasiks. Pärast konverentsi määrati müügiprotsessi assisteerima konsultant hr Hjort. Ta leidis kokkuvõttes, et „lennubaasi on raske kinnisvaraarendajatele müüa, kuna puuduvad majanduslikult elujõulised ostjad ning kinnisvara kasutuspotentsiaal on LILASe lepingu tõttu äärmiselt piiratud”.

2001. aasta augustis otsustas NKKA, et kinnisvara tuleks müüa tervikuna, et potentsiaalsed ostjad ei kaotaks teatavate lennubaasi alade vastu täielikult huvi.

2002. aasta algul kinnisvaraarendajatega Intervest Eiendom AS ja Interconsult Prosjektutvikling AS toimunud läbirääkimiste käigus tellis NKKA kaks väärtuse hindamist kinnisvarahindajatelt Verditakst ja OPAK. Need läbirääkimised kukkusid läbi, kuid 12. septembril 2002 saavutasid NKKA ja Lista Flypark AS müügikokkuleppe.

2.3.2.   
  Ostuhind

Ostuhind põhines kolmel teguril: i) kinnistu eest maksta tulev tegelik hind, ii) lisamakse, mis võrdub 50 % edasimüügi puhastulust, ja iii) 30 % rendilepingu puhastulust.

i)   Kinnistu hind

OPAKi 29. mai 2002. aasta aruandes eristati kolme stsenaariumi: kinnistu müük uuele ostjale (32 000 000 Norra krooni), kinnistu müük rentnikule tema eesõiguse alusel osta kümneaastase rendiperioodi lõppedes osa renditud hoonetest ja maast (34 000 000 Norra krooni) ja kinnistu müük rentnikule tema eesõiguse alusel osta rendilepingu kehtivuse ajal kinnistu tervikuna (25 000 000 Norra krooni).

Verditaksti 7. juuni 2002. aasta aruandes järeldati, et kinnistu turuväärtus on 11 000 000 Norra krooni.

Müügihind lepitigi tegelikult kokku Verditaksti hinnangu alusel, st 11 000 000 Norra krooni peale.

Eespool viidatud tuleohutusaruande põhjal arvati kinnistu väärtusest maha 7 500 000 Norra krooni suurune summa tööde arvelt, mida oli vaja teha, et täita kehtivaid tuleohutusstandardeid. Seega langes kinnistu müügihind 3 500 000 Norra krooni peale.

ii)   50 % suurune osa edasimüügi puhastulust

Vastavalt müügilepingu artiklile 3 oli NKKA-l õigus 50 protsendile mis tahes tulust, mis saadakse kinnistul asuvate kruntide müümisest. Kahe krundi müümise tulemusel on NKKA-le üle kantud 795 263 Norra krooni. Lisaks on 5 000 000 Norra krooni tasumata lahkarvamuse tõttu, mis valitseb selle sätte tõlgendamises seoses maa-ala ostmisega LILASe poolt, milleks viimasel oli rendilepingu alusel eesõigus.

iii)   30 % rendilepingust saadavast puhastulust

NKKA-l oli õigus ka 30 protsendile kogu rendilepingust saadavast kasumist pärast maksude tasumist. 2003.–2006. aastal ei saadud Lista Flypark ASilt aga mingit tulu.

2.3.3.   
  Maa ja hoonetega seotud kohustustele omistatud väärtus

Oli kokku lepitud, et ostjale hüvitatakse need kinnistuga seotud kohustused, mis jäid hindamisel arvesse võtmata. Hüvitamine hõlmas järgmist:

| i) | tehniliste seadeldistega (nagu näiteks elektriliinid) seotud hüvitis: 3 500 000 Norra krooni
  NKKA võttis endale vastutuse lennubaasi muutmise eest sõjaväelennubaasist äriettevõtteks vastavalt parlamendi otsusele: „parlamendi resolutsiooni kohaselt on relvajõud kohustatud ala tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ette valmistama. See kohustus hõlmab eriti kõiki ümbruskonna maaomanike ees võetud kohustusi drenaaži alal ning uute infrastruktuuride rajamisele kaasaaitamist seoses ala arendamisega.” |
| --- | --- |

i)

tehniliste seadeldistega (nagu näiteks elektriliinid) seotud hüvitis: 3 500 000 Norra krooni

NKKA võttis endale vastutuse lennubaasi muutmise eest sõjaväelennubaasist äriettevõtteks vastavalt parlamendi otsusele: „parlamendi resolutsiooni kohaselt on relvajõud kohustatud ala tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks ette valmistama. See kohustus hõlmab eriti kõiki ümbruskonna maaomanike ees võetud kohustusi drenaaži alal ning uute infrastruktuuride rajamisele kaasaaitamist seoses ala arendamisega.”

| ii) | uue infrastruktuuri arendamisega seotud hüvitis: 5 500 000 Norra krooni
  NKKA oli kohustatud kandma õhubaasi sõjaotstarbelisest tsiviilotstarbeliseks muutmise kulusid ka selles osas. |
| --- | --- |

ii)

uue infrastruktuuri arendamisega seotud hüvitis: 5 500 000 Norra krooni

NKKA oli kohustatud kandma õhubaasi sõjaotstarbelisest tsiviilotstarbeliseks muutmise kulusid ka selles osas.

| iii) | äriühinguga LILAS sõlmitud rendilepinguga seotud hüvitis: 5 375 000 Norra krooni
  Rendileping sätestab, et lennubaasi omanik vastutab jooksvate kulude, hoonete välise korrashoiu ning lennuraja korrashoiu eest. Selle vastutuse ülemmääraks oli seatud 1 500 000 Norra krooni aastas. Kuna NKKA oli 2002. aastal toimunud müügi hetkel kohustatud maksma LILASele veel umbes nelja aasta jooksul igal aastal 1 500 000 Norra krooni suuruse summa, kanti 5 375 000 Norra krooni Lista Flypark ASi arvele, et viimane saaks täita need kohustused LILASe ees. |
| --- | --- |

iii)

äriühinguga LILAS sõlmitud rendilepinguga seotud hüvitis: 5 375 000 Norra krooni

Rendileping sätestab, et lennubaasi omanik vastutab jooksvate kulude, hoonete välise korrashoiu ning lennuraja korrashoiu eest. Selle vastutuse ülemmääraks oli seatud 1 500 000 Norra krooni aastas. Kuna NKKA oli 2002. aastal toimunud müügi hetkel kohustatud maksma LILASele veel umbes nelja aasta jooksul igal aastal 1 500 000 Norra krooni suuruse summa, kanti 5 375 000 Norra krooni Lista Flypark ASi arvele, et viimane saaks täita need kohustused LILASe ees.

Hüvitis üldsummas 14 375 000 Norra krooni tasaarvestati 3 500 000 Norra krooni suuruse ostuhinnaga. Norra ametiasutused maksid seega ostjale 10 875 000 Norra krooni.

3.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

3.1.   MÄRKUSED LILASE RENDILEPINGU KOHTA

3.1.1.   
  LILAS ei saanud rendilepinguga mingit abi ega soodustust

Norra ametiasutused märkisid, et kuigi rendilepingus kindlaks määratud rent oli tõepoolest 10 000 Norra krooni aastas, ei kajasta see väärtus adekvaatselt tegelikke NKKA-le makstud summasid. Tegelikult oli NKKA-l õigus ka 15 protsendile tulust, mida LILAS saab hoonete edasirentimisest. Lisaks pidi juhul, kui tasulisest lennutegevusest saadud brutotulu ületab 4 500 000 Norra krooni aastas, olema NKKA-l õigus 20 protsendile summast, mille võrra kasum seda numbrit ületab.

NKKA-le makstud allrenditulu oli 245 405 Norra krooni. Norra ametiasutuste väitel tuleb 245 405 Norra krooni suurune allrenditulu liita 10 000 Norra krooni suuruse aastarendiga. 2002. aastal toimunud müügini tasutud rendi kogusumma on 310 405 Norra krooni.

Samuti väidavad Norra ametiasutused, et LILAS pidi kinnistut arendama, seal tegutsema ja seda korras hoidma lennubaasis kommertslennuteenuste pakkumise huvides, mis tähendab avaliku teenindamise kohustust. Selles kontekstis tuleb makstud rendisummat käsitada rendilepingu hindamiseks suhteliselt ebaolulisena. Kui projekt oleks olnud edukas, oleks LILAS saanud rendilepingust märkimisväärset kasumit. Kui samas oleks täitunud tagasihoidlikumad prognoosid, siis ei oleks lennubaasi rentimine LILASele kasumlik olnud, võttes arvesse rendilepingu finantsriski, mis tuleneb suurtest vältimatutest kuludest.

3.1.2.   
  Mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele puudub

Norra ametiasutused on väitnud, et ei ole mingeid andmeid, mis näitaksid, et see abi oleks EMP-sisest kaubandust mõjutanud ja konkurentsi moonutanud. Nad viitasid riigiabisuunistele lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate stardiabi kohta, (8) mille järgi kvalifitseeruks Lista D-kategooria lennujaamaks, st tegemist on väikelennujaamaga, mille aastane reisijate arv on alla ühe miljoni. Lista lennujaama reisijabaas sisaldab kokku 32 000 inimest. Lennujaamasuunistes on sätestatud, et „väikeste piirkondlike lennujaamade (D-kategooria) rahastamine ei moonuta tõenäoliselt konkurentsi ega kahjusta kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega” (9).

3.1.3.   
  Ebaseaduslikku abi ei ole antud

Norra ametiasutused väidavad, et rendilepingu tingimusi uurides tuleks viidata uutele lennujaamasuunistele (10). Kuigi neid suuniseid ei olnud rendilepingu sõlmimise ajal vastu võetud, väidavad Norra ametiasutused, et uued lennujaamasuunised „täiendavad eelmisi suuniseid, mitte ei asenda neid” ning seega tuleks neile viidata.

Norra ametiasutused väidavad, et LILASele seati avaliku teenindamise kohustus, mis seisnes „lennujaama infrastruktuuri hoolduseks ja haldamiseks vajalike infrastruktuuride ülalpidamises”. Järgmiseks viitavad nad uutele lennujaamasuunistele, kus on sätestatud, et „see rahastamine ei ole riigiabi, kui see kujutab endast avaliku teenuse hüvitisi, mis antakse lennujaama käitamiseks, pidades kinni Altmarki kohtuasjas kehtestatud tingimustest. [...] sellist abi võib teatavatel tingimustel EMP lepinguga kokkusobivaks pidada ainult vastavalt artikli 61 lõike 3 punktile a või c ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades või artikli 59 lõike 2 alusel, kui see abi vastab teatavatele tingimustele, mis tagavad, et see on vajalik üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ega kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

Farsundi haldusüksus, kus lennubaas asub, võib piirkondlikku abi saada.

Seega järeldavad Norra ametiasutused, et igasugune LILASele antud abi kujutab endast hüvitist, mis ei välju sellele äriühingule usaldatud avaliku teenuse kohustuse täitmisel kantavate kulude katmiseks vajaliku piirest.

3.2.   MÄRKUSED MÜÜGILEPINGU KOHTA

3.2.1.   
  Äriühingule Lista Flypark AS ei ole müügiga seoses antud mingit abi ega soodustust

Norra ametiasutused väidavad, et kuigi ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente käsitlevate riigiabisuuniste punktis 2.2 sätestatud tingimused ei olnud täiesti täidetud, „oli enamikku potentsiaalsetest ostjatest piisavalt teavitatud NKKA pingutustest lennubaasi müüa”. Tõepoolest, nagu eespool, punktis 2.3.1 märgiti, tehti ostja leidmiseks erinevaid jõupingutusi.

Lisaks rõhutasid Norra ametiasutused, et müügihind kajastas kinnisvara väärtust ja sellega seotud juriidilisi kohustusi õigesti. Nad viitavad asjaolule, et tegelik ostuhind ei sisaldanud mitte ainult kinnistu hinda, vaid ka muid komponente, näiteks 50 % suurust osa edasimüügikasumist ja 30 % suurust osa võimalikust puhastulust Lista Flypark ASilt (vt eespool punkt 2.3.2).

3.2.2.   
  Mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele puudub

Norra ametiasutused kordasid argumente, mis on toodud eespool punktis 3.1.2.

3.2.3.   
  Ebaseaduslikku abi ei ole antud

Norra ametiasutused viitasid oma selgitustele LILASega sõlmitud rendilepingu kohta.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

15. novembri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 452517) esitas äriühingut Lista Lufthavn AS esindav õigusbüroo oma märkused järelevalveameti otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus (11).

Märkustes piirduti rendilepinguga ega käsitletud maa müümise küsimust.

4.1.   LILAS EI SAANUD RENDILEPINGUGA MINGIT ABI EGA SOODUSTUST

Tegelik aastarent ei olnud 10 000 Norra krooni, kuna NKKA sai edasirentimise pealt 245 405 Norra krooni. Lisaks seati LILASele rendilepinguga avaliku teenuse osutamise kohustus käitada ja juhtida Lista lennubaasi. See üldhuviteenuse osutamise kohustus tõi kaasa tõsiseid piiranguid LILASe võimalustele kasutada lennubaasi muul otstarbel. 2001. aastal oli selliste teenuste kogumaksumus 5 500 000 Norra krooni aastas. Märkimisväärseid kulusid arvestades lisati rendilepingusse 9. mail 2006. aasta 1 500 000 Norra krooni suurune ülempiir. LILAS ja tema aktsionärid kandsid rendilepingu tagajärjel märkimisväärset kahjumit (12).

4.2.   MÕJU EMP RIIKIDE VAHELISELE KAUBANDUSELE PUUDUB

LILASe leping on rangelt seotud Lista lennubaasi rentimisega avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmiseks, mis seisneb lennubaasi enda juhtimises ja käitamises, mitte riigisiseste liinilendude ja rahvusvaheliste õhuvedude teenuse osutamises. Selles suhtes ei mõjuta mingi rendilepingu raames antud abi kaubandust EMP artikli 61 lõike 1 tähenduses.

4.3.   IGASUGUNE LILASELE ANTAV ABI OLEKS SEADUSLIK ABI

Kui järelevalveamet peaks järeldama, et LILASele on antud abi, oleks see igal juhul EMP lepinguga kooskõlas vastavalt riigiabisuunistele lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate stardiabi kohta.

4.4.   TAGASINÕUDEOTSUSE TEGEMISEKS PUUDUB ALUS

Rendileping sõlmiti 27. juunil 1996. Ainus sellele kuupäevale järgnenud kümne aasta jooksul esitatud teabenõue käsitles potentsiaalset abiandmist müügi, kuid mitte rendilepingu kaudu. Seega ei võtnud järelevalveamet ühtegi meedet, mis oleks kümneaastase tähtaja katkestanud. Protokolli nr 3 artiklis 15 on sätestatud: „EFTA järelevalveametil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul.”

II.   HINDAMINE

1.   LISTA LENNUBAASI OSA VÄLJARENTIMINE

Rendileping sõlmiti LADiga 27. juunil 1996 ning see jõustus 1. juulil 1996.

Protokolli nr 3 artiklis 15 on sätestatud:

„1.   EFTA järelevalveametil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul.

2.   Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Tähtaja arvestamine katkeb, kui EFTA järelevalveamet või EFTA riik EFTA järelevalveameti nõudmisel võtab ebaseadusliku abiga seotud meetmeid. Tähtaja kulg peatub ajaks, mil EFTA järelevalveameti otsus on arutusel EFTA kohtus.

3.   Abi, mille suhtes aegumistähtaeg on möödunud, loetakse olemasolevaks abiks.”

Esimene teabenõue, mis käsitles potentsiaalset abimeedet rendilepingu kujul, saadeti 28. märtsil 2007. Järelevalveamet leiab, et selleks kuupäevaks oli kümneaastane tähtaeg möödunud, kuna pooli siduv leping oli sõlmitud 27. juunil 1996. Seega ei ole tagasinõudmine võimalik. Lisaks oli ka rendileping ise selleks kuupäevaks lõppenud, kuna LILAS ei kasutanud õigust lepingut järgmiseks kümneks aastaks pikendada. Seega lakkas rendileping 30. juunil 2006 eksisteerimast ning sellel lepingul ei ole edasisi tagajärgi.

Neil asjaoludel ei oleks järelevalveameti otsusel kõnealuste meetmete riigiabina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta praktilist mõju (13).

13

2.   LISTA LENNUBAASI MÜÜK

LISTA LENNUBAASI MÜÜK

2.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Riigiabisuunised ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta annavad täiendavat teavet selle kohta, kuidas järelevalveamet tõlgendab ja kohaldab EMP lepingu riigiabisätteid, kui tegemist on riigi maa ja hoonete müümise hindamisega. Punktis 2.1 on kirjeldatud müüki tingimusteta pakkumismenetluse kaudu ning punktis 2.2 on kirjeldatud müüki ilma tingimusteta pakkumismenetluseta (sõltumatu eksperthinnanguga). Need kaks menetlust võimaldavad EFTA riikidel korraldada maa ja hoonete müüki nii, et riigiabi andmine on välistatud.

2.2.   RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

Meede peab olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest. Kuna NKKA on riigiasutus, on tema ressursid riigi ressursid.

Riigi omanduses oleva maa ja hoonete müük alla turuväärtuse viitab sellele, et mängus on riigi ressursid. Riigiabisuunised ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta sätestavad siiski kaks juhtu, mil kehtivate tingimuste täitmise korral loetakse kinnisvara eest makstud hind õiglasele turuhinnale vastavaks, mis seega välistab riigi ressursside olemasolu.

Nagu eespool märgitud, tuleks eristada kahte olukorda: juhtusid, mil müük on toimunud tingimusteta pakkumismenetluse kaudu (vt allpool punkt i), ning juhtusid, mil müük toimub vastavalt sõltumatute ekspertide antud väärtuse hinnangule (vt allpool punkt ii).

i)   müük tingimusteta pakkumismenetluse kaudu

müük tingimusteta pakkumismenetluse kaudu

Norra ametiasutused tunnistavad, et „protsess algas tingimusteta pakkumismenetlusena, mis käsitles lennubaasi osade müüki. Lennubaasi kasutusvõimalusi kirjeldavad kuulutused ilmusid 2000. aastal eri ajalehtedes, näiteks Farsund avis, Fedrelandsvennen ja Stavanger Aftenblad.”

Ei kuulutuste ega nn Lista konverentsi abil ei õnnestunud midagi müüa. Protsess ei hõlmanud lennubaasi müüki tervikuna. Seda kinnitab riigikontrolöri aruanne, kus järeldati, et enne Lista Flypark ASiga läbirääkimiste alustamist 2002. aasta märtsis ei toimunud ei kogu kinnistu hindamist ega kavatsetava müügi avalikku teadaannet. Seetõttu leiab järelevalveamet, et seoses lennubaasi tervikuna müügiga ei toimunud tingimusteta pakkumismenetlust ning järelikult on välistatud võimalus selle alusel ning ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente käsitlevate riigiabisuuniste punkti 2.1 kohaselt riigiabi olemasolu välistada.

ii)   müük ilma tingimusteta pakkumismenetluseta (eksperthinnang)

müük ilma tingimusteta pakkumismenetluseta (eksperthinnang)

Ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente käsitlevate riigiabisuuniste punktis 2.2, milles käsitletakse müüki ilma tingimusteta pakkumismenetluseta, on sätestatud, et „Kui ametivõimud ei kavatse kasutada punktis 2.1 kirjeldatud menetlust, peab üks või mitu sõltumatut varade hindajat andma enne müügiläbirääkimisi sõltumatu hinnangu, et kehtestada turuväärtus üldtunnustatud turunäitajate ja hindamisstandardite alusel. Sel viisil kehtestatud turuhind on minimaalne ostuhind, millega võib nõustuda ilma riigiabi andmata.” (Järelevalveameti allakriipsutus)

enne müügiläbirääkimisi

minimaalne ostuhind, millega võib nõustuda ilma riigiabi andmata

Norra ametiasutused on märkinud, et NKKA tellis kaks väärtuse hindamist kinnisvarahindamisfirmadelt OPAK ja Verditakst AS. Hindamised tehti vastavalt 2002. aasta mais ja juunis. Kuigi näib, et läbirääkimised algasid juba 2002. aasta märtsis, ei näita miski, et hinnas oleks kokku lepitud enne, kui mõlema aruande järeldused olid teada. Mõlemas aruandes hinnati kinnisvara turuväärtust, millest arvati maha tuleohutusstandarditega seotud kohustused, tehniliste või infrastruktuuri parandustega seotud kohustused ja rendileping.

Ostja makstud hind määrati kindlaks hindamisaktis, mille koostas Verditakst, st 11 000 000 Norra krooni.

OPAK otsustas aga, et müügikuupäeval oli kinnisvara väärtus 32 000 000 Norra krooni ning rendilepingus määratud müügihind oli 25 000 000 Norra krooni kogu lennujaama eest.

Nii erinevate hinnangute tõttu algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse ning määras sõltumatu eksperdi Geir Saastadi, kelle ülesanne oli:

| — | võrrelda kõiki järelevalveametile esitatud väärtuse hinnanguid; |
| --- | --- |

—

võrrelda kõiki järelevalveametile esitatud väärtuse hinnanguid;

| — | määrata kindlaks i) baasi turuväärtus ja ii) väärtus, mis tuleks omistada maa ja hoonetega seotud kohustustele. |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks i) baasi turuväärtus ja ii) väärtus, mis tuleks omistada maa ja hoonetega seotud kohustustele.

Ekspert hindas ka seda, kas riik käitus seda kinnisvara müües samamoodi, nagu oleks käitunud erasektori investor, või oleks erasektori investor käitunud teisiti. Seda tehes võttis ekspert arvesse kinnisvara eripära ning raskusi, mis Norra ametiasutuste väitel tulenesid olemasolevast LILASega sõlmitud rendilepingust ning selle äriühingu võimalusest kinnistu kümneaastase perioodi lõppedes ära osta.

Ekspert hindas kahes olemasolevas hinnangus kasutatud meetodeid ning jõudis järeldusele, et OPAKi hindamisakt ei võta madalaid rendihindu rakendades (mis võib-olla kajastasid tegelikult kehtivaid hindu) arvesse asjaolu, et osa kinnistut oli renditud LILASele fikseeritud hinnaga (10 000 Norra krooni aastas), mis on märgatavalt väiksem kui eeldatav turuhind. Ka mittekasutamise ning korrashoiu eest ette nähtud hüvitis tundus olevat „selgelt liiga madal”. Seoses sellega märkis ekspert, et 20 % suuruse aastase mittekasutamismääraga seotud kulud ei ole selle kinnistu eripära arvestades liiga suured. Lisaks märkis ekspert, et lisada tuleks suured tegevus- ja hoolduskulud. Koos vähendaksid need kulud rahakäibe väärtust 26000000 Norra kroonilt (nagu hindas OPAK) 10000000 Norra kroonile. Viimaks tuleks maa enda väärtusele allahindlust teha, kui võtta arvesse sellel alal asuvate kruntide müügiraskusi. Samuti märkis ekspert märkustes OPAKi aruande kohta, et rendilepingus määratud 25 000 000 Norra krooni suurune müügihind oli täiesti hüpoteetiline.

Ka Verditaksti aruandes jäeti arvesse võtmata asjaolu, et osa kinnistut on renditud LILASele hinnaga, mis tähendab märkimisväärselt väiksemat sissetulekut, võrreldes sellega, kui kinnistut renditaks välja turuhinnaga. Samas vastavad kasutatavad turuhinnad siiski eksperdi enda eeldatud turuhindadele (vt aruande 4. jagu). Lisaks märgib ekspert, et Verditakst kasutas tegevus- ja hoolduskuludena arve, mis vastavad selles sektoris kasutatavatele standardväärtustele. Viimaks märgib ta, et maa enda väärtuse hinnang on Verditakstil konservatiivsem kui OPAKil, ning avaldab arvamust, et see näib olevat õigem kui kõrgem hinnang.

Kahte aruannet võrreldes leidis ekspert, et „hinnangud erinevad peamiselt tegevus- ja hoolduskulude arvutamise osas. Verditaksti hinnang kajastab kinnisvarasektoris kasutatavaid standardväärtusi, OPAKi oma mitte.”

Ekspert leidis kokkuvõtteks, et „2002. aasta tehingus kasutatud müügihind näib olevat samaväärne hinnangulise turuhinnaga. Lista lennubaas müüdi ajal, mil seda laadi kinnisvara vastu tunti üksnes piiratud huvi. Kinnisvaraturg ja finantsturud olid hakanud langema ning samal ajal saab seda kinnistut iseloomustada ainult problemaatilise ning kõrvalises kohas asuvana. Verditaksti hinnangus kasutatud kriteeriumid on õigemad kui OPAKi hinnangus kasutatud kriteeriumid. Peamine vastuväide OPAKi hinnangule on see, et seal ei kasutatud kinnistu väärtuse arvutamisel tavalisi tegevuskulusid. Hüvitis NKKA-lt Lista Flypark ASile seoses müügiga üle läinud kohustuste eest ei tundu olevat põhjendamatult suur, kui võtta arvesse alal asuvate hoonete arvu ja asjaomase maa-ala suurust.” (Järelevalveameti allakriipsutus)

seda laadi kinnisvara vastu tunti üksnes piiratud huvi

Kinnisvaraturg ja finantsturud olid hakanud langema

saab seda kinnistut iseloomustada ainult problemaatilise ning kõrvalises kohas asuvana

Hüvitis NKKA-lt Lista Flypark ASile seoses müügiga üle läinud kohustuste eest ei tundu olevat põhjendamatult suur, kui võtta arvesse alal asuvate hoonete arvu ja asjaomase maa-ala suurust

Ekspert rõhutas asjaolu, et Lista õhubaasi taolise ala hindamisega kaasneb alati märkimisväärne ebakindlus. Seda võib seletada järgmiste teguritega:

| — | maa-ala asub kõrvalises kohas, kui võrrelda arvestatavat kinnisvaraturgu omavate asulapiirkondadega. See ei mõjuta mitte ainult maahindu, vaid ka rendihindu; |
| --- | --- |

—

maa-ala asub kõrvalises kohas, kui võrrelda arvestatavat kinnisvaraturgu omavate asulapiirkondadega. See ei mõjuta mitte ainult maahindu, vaid ka rendihindu;

| — | maa-alal asub lennubaas, kus varem toimus sõjaväeline tegevus. Võrreldavaid kinnistuid on vähe või üldse mitte ning |
| --- | --- |

—

maa-alal asub lennubaas, kus varem toimus sõjaväeline tegevus. Võrreldavaid kinnistuid on vähe või üldse mitte ning

| — | maa ja hooned vajavad märkimisväärselt remonti ja hooldust. |
| --- | --- |

—

maa ja hooned vajavad märkimisväärselt remonti ja hooldust.

Sõltumatu eksperdi hinnangut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et lennubaas müüdi turuhinnaga.

Esiteks vastab tegelik müügihind Verditaksti aruandes esitatud hinnangulisele turuväärtusele. Asjaolu, et OPAKi hinnatud turuväärtus on oluliselt suurem, ei ole piisav alus, järeldamaks, et tegemist on riigiabiga (14).

14

Järelevalveameti määratud ekspert osutab, nagu eespool mainitud, mitmele tegurile, mis näitavad, et OPAKi hinnatud turuväärtus on liiga kõrge ning Verditaksti kriteeriumid on õigemad kui OPAKi kriteeriumid. Järelevalveamet nõustub seisukohaga, et Lista kinnisvaraturg on ebatüüpiline ja raske hinnata, ning, nagu hr Saastad märkis, Lista õhubaasi taolise ala hindamisega kaasneb alati märkimisväärne ebakindlus. Kahe 2002. aastal tehtud hinnangu erinevus näib tegelikult sealse turuga seotud ebakindlust üksnes kinnitavat. Samuti on tõsi, et mitte ainult NKKA ei olnud võimetu krunte müüma, ka Lista Flypark ASil ei ole sellest ajast saadik, kui ta 2002. aastal selle kinnistu ostis, ettevõtlusega alustajatele kruntide müümisega suurt edu olnud. Lennubaasi madalat turuväärtust kinnitab seegi, kui pikk ja raske oli müügiprotsess, mis kestis 1997. aastast 2002. aastani.

Makstud hinna määras lõplikult teatavatele kuludele omistatud väärtus, mis arvati kinnisvara väärtusest lõpliku hinna saamiseks maha. Ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente käsitlevate riigiabisuuniste punktis 2.2 on konkreetselt sätestatud, et „müügile võidakse lisada erikohustusi, mis on seotud maa ja hoonetega, mitte aga ostja ja tema majandustegevusega”. Sellise kohustuse majanduslik halvemus võidakse ostuhinnaga tasaarvestada.

Nende kohustuste kohta märgib ekspert, et summad ei ole maa-ala silmas pidades põhjendamatult suured ning et ei ole ebatavaline, et selliste kohustuste väärtus ületab kinnisvara enda väärtuse. Kuigi vahendite üleandmise menetlust on iseloomustatud „äärmiselt ebatavalisena”, leiab järelevalveamet, et see ei mõjuta kohustuste enda väärtuse hindamist.

Eelnenud kaalutlusi silmas pidades ning võttes arvesse asjaolu, et eesõiguste või eesostuõigustega koormatud kinnisvara võib olla raske müüa, võtab järelevalveamet seisukoha, et lennubaasi müügi suhtes ei ole leidnud tõendamist, et kasutatud oleks riigi ressursse ning et tegemist oleks riigiabiga.

3.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

Eelneva hinnangu alusel leiab järelevalveamet, et Lista lennubaasi müük ei ole EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses riigiabi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse vastavalt protokolli nr 3 II osa artikli 4 lõikele 4 koosmõjus artikliga 13 algatatud menetlus seoses Lista lennubaasi rentimisega.

Artikkel 2

EFTA järelevalveamet leiab, et Lista lennubaasi müük ei ole EMP artikli 61 tähenduses riigiabi.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 4

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 27. märts 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „protokoll nr 3”.

4

(5)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, vastu võtnud ja välja andnud järelevalveamet 19. jaanuaril 1994, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „EÜT”) nr L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Suuniseid muudeti viimati 16. detsembril 2008. Edaspidi „riigiabisuunised”. Riigiabisuuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil:

5

Euroopa Liidu Teatajas

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

(6)  Avaldatud ELTs nr C 250, 25.10.2007, lk 28 ja EMP kaasandes nr 50, 25.10.2007, lk 13.

6

(7)  12. juuni 1995. aasta St.prp nr 50 (1994–1995) oli järelmeede resolutsioonile, millega parlament otsustas Norra relvajõud ümber korraldada. Ümberkorralduste osana pidi Lista lennubaas alates 1. jaanuarist 1996 suletama.

7

(8)  Vt http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

8

(9)  Vt lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate stardiabi käsitlevate riigiabisuuniste lõiget 29.

9

(10)  „Uute lennujaamasuuniste” all mõeldakse suuniseid, mis võeti vastu 20. detsembril 2005, st pärast LILASe rendilepingu sõlmimist.

10

st

(11)  Otsus nr 183/07/COL, millele viidatakse eespool joonealuses märkuses 6.

11

(12)  LILASe 1997.–2006. aasta raamatupidamisest ilmneb umbes 10 500 000 Norra krooni suurune akumuleerunud kahjum.

12

(13)  Vt analoogia põhjal komisjoni 25. septembri 2007. aasta otsus seoses abimeetmetega, mida Hispaania on rakendanud ettevõtja IZAR suhtes, juhtum C-47/2003, seni avaldamata, ja komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsus 2006/238/EÜ seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20).

13

IZAR

Mines de potasse d’Alsace

(14)  Vt analoogia põhjal liidetud kohtuasju T-127/99, T-129/99 ja T-148/99: Diputación Foral de Álava, EKL 2002, lk II-1275, punkt 85.

14

Diputación Foral de Álava

---