# Euroopa Liidu L 35/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.035.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 35 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide9. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.035.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 35

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide9. veebruar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/65/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 11. november 2010, Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 25. november 2010, eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 13. detsember 2010, euro pangatähtede emiteerimise kohta (EKP/2010/29) | 26 |
| | | SUUNISED |
| | | 2011/68/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 11. november 2010, raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2010/20) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2011/65/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 11. november 2010, Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2010/21)

(EKP/2010/21)

1

2011/66/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 25. november 2010, eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2010/23)

(EKP/2010/23)

17

2011/67/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 13. detsember 2010, euro pangatähtede emiteerimise kohta (EKP/2010/29)

(EKP/2010/29)

26

SUUNISED

2011/68/EL

*

Euroopa Keskpanga suunis, 11. november 2010, raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2010/20)

(EKP/2010/20)

31

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 9.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/1

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

11. november 2010,

Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2010/21)

(2011/65/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 26.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. novembri 2006. aasta otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna seoses eelkõige intressiriski maandamisega muudetakse otsust veelgi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

10. novembri 2006. aasta otsust EKP/2006/17 Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna seoses eelkõige intressiriski maandamisega muudetakse otsust veelgi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | 10. novembri 2006. aasta suunis EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis, (2) millele otsus EKP/2006/17 viitab, on uuesti sõnastatud ja kehtetuks tunnistatud 11. novembri 2010. aasta suunisega EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (3), |
| --- | --- |

(2)

10. novembri 2006. aasta suunis EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis, (2) millele otsus EKP/2006/17 viitab, on uuesti sõnastatud ja kehtetuks tunnistatud 11. novembri 2010. aasta suunisega EKP/2010/20 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1.   Suunise EKP/2010/20 artiklis 1 määratletud mõistetel on sama tähendus käesolevas otsuses.

2.   Teisi tehnilisi mõisteid kasutatakse käesolevas otsuses samas tähenduses nagu suunise EKP/2010/20 II lisas.

Artikkel 2

Kohaldamise ulatus

Käesolevas otsuses sätestatud eeskirju kohaldatakse EKP aastaaruannete suhtes, mis hõlmavad bilanssi, EKP bilansivälise raamatupidamisarvestuse kirjeid, kasumiaruannet ja EKP raamatupidamise aastaaruande lisasid.

Artikkel 3

Raamatupidamise põhimõtted

Käesolevas otsuses kohaldatakse raamatupidamise põhimõtteid vastavalt suunise EKP/2010/20 artikli 3 määratlusele.

Artikkel 4

Varade ja kohustuste kajastamine

Finants- või muu vara/kohustus kajastatakse EKP bilansis vaid vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 4.

Artikkel 5

Tekkepõhine ja kassa-/arvelduspõhine arvestus

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2010/20 artiklis 5 sätestatud eeskirju.

II   PEATÜKK

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 6

Bilansi ülesehitus

Bilansi ülesehituse aluseks on I lisas esitatud bilansiskeem.

Artikkel 7

Eraldised valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks

Euroopa Keskpanga (EKP) tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks. Nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise osas EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.

Artikkel 8

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui I lisas ei ole märgitud teisiti.

2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks) ja mittekaubeldavate väärtpaberite ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub aasta lõpus turu keskmise kursi ja hinna alusel.

3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute, puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.

4.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, neid hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:

| a) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga; |
| --- | --- |

a)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga;

| b) | kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul; |
| --- | --- |

b)

kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul;

| c) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest. |
| --- | --- |

c)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.

Artikkel 9

Pöördtehingud

Pöördtehingute üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 8.

Artikkel 10

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Kaubeldavate aktsiainstrumentide üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 9.

Artikkel 11

Väärtpaberite intressiriski maandamine tuletisinstrumentide abil

Intressiriski maandamise üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 10.

Artikkel 12

Sünteetilised instrumendid

Sünteetiliste instrumentide üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 11.

III   PEATÜKK

KASUMI KAJASTAMINE

Artikkel 13

Kasumi kajastamine

1.   Kasumi kajastamisele kohaldatakse suunise EKP/2010/20 artikli 13 lõikeid 1, 2, 3, 5 ja 7.

2.   Ümberhindluse erikontodel olevaid hoiuseid, mis on laekunud liikmesriigi, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpangalt vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 49.2 kasutatakse realiseerimata kahjumi katmiseks, kui see ületab vastaval ümberhindluse tavakontol kajastatud varasemat ümberhindluskasumit vastavalt suunise EKP/2010/20 artikli 13 lõike 1 punktile c enne kõnealuse kahjumi katmist vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 33.2. Kulla, valuutade ja väärtpaberite ümberhindluse erikontode positsioone vähendatakse vastavate varade positsioonide vähendamise korral proportsionaalselt.

Artikkel 14

Tehingukulud

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2010/20 artiklit 14.

IV   PEATÜKK

BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE RAAMATUPIDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 15

Üldeeskirjad

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise EKP/2010/20 artiklit 15.

Artikkel 16

Välisvaluuta tähtpäevatehingud

Välisvaluuta tähtpäevatehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 16.

Artikkel 17

Valuutavahetustehingud

Valuutavahetustehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 17.

Artikkel 18

Futuurid

Futuuride üle peetakse arvestust vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 18.

Artikkel 19

Intressimäära vahetustehingud

Intressimäära vahetustehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 19. Aasta lõpul kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjum amortiseeritakse järgnevatel aastatel lineaarmeetodil. Intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul algab amortiseerimine tehingu väärtuspäevast.

Artikkel 20

Intressimäära tähtpäevalepingud

Intressimäära tähtpäevalepingute (FRA) raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 20.

Artikkel 21

Tähtpäevatehingud väärtpaberitega

Väärtpaberitega tehtavate tähtpäevatehingute raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artikli 21 lõike 1 meetodile A.

Artikkel 22

Optsioonid

Optsioonide raamatupidamisarvestus toimub vastavalt suunise EKP/2010/20 artiklile 22.

V   PEATÜKK

AVALDATUD AASTABILANSID JA KASUMIARUANDED

Artikkel 23

Skeemid

1.   EKP avaldatud aastabilansi skeem järgib II lisas toodud skeemi.

2.   EKP avaldatud kasumiaruande skeem vastab III lisale.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Eeskirjade täiendamine, kohaldamine ja tõlgendamine

1.   Käesoleva otsuse tõlgendamisel võetakse arvesse ettevalmistustööd, liidu seadustega ühtlustatud raamatupidamispõhimõtteid ja üldtunnustatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.

2.   Kui mõnda konkreetset raamatupidamiskäsitlust ei ole käesolevas otsuses sätestatud ja nõukogu ei ole otsustanud teisiti, järgib EKP hindamispõhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu poolt kasutusele võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mis on asjakohased EKP tegevuse ja raamatupidamisarvestuse suhtes.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Otsus EKP/2006/17 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile V lisas.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2010.

Frankfurt Maini ääres, 11. november 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 38.

1

(2)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 1.

2

(3)  Vt käesoleva ELT lk 31.

3

---

I LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Märkus: numeratsioon seondub bilansiskeemiga II lisas.

VARAD

| Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kuld ja kulla nõuded |

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva

Turuväärtus

| 2 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

2

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

| 2.1 | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all |
| --- | --- |

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | SDRid
  SDR positsioonid (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR positsioonid (bruto)

| b) | SDRid
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| c) | Muud nõuded
  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused

| c) | Muud nõuded
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 2.2 | Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| c) | Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud
  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| d) | Muud välisvarad
  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 3 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded
  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 4 | Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldusega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

| c) | Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala
  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

| d) | Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 4.2 | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

| 5 | Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika toimingutega |
| --- | --- |

5

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas asjaomaste rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) I lisas (1)

| 5.1 | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.2 | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

| 5.3 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

| 5.4 | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

| 5.5 | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatise vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

| 5.6 | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

| 6 | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega, mis on aktivakirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika tehingutega

Nimiväärtus või kulu

| 7 | Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlasertifikaadid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| 7.2 | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all; eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sealhulgas valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| d) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

d)

Turuhind

| 8 | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8

EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtuses, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

| 9 | Eurosüsteemisisesed nõuded |
| --- | --- |

9

| 9.1 | EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded |
| --- | --- |

9.1

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist

Kulu

| 9.2 | Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

9.2

EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded, vastavalt 13. detsembri 2010. aasta otsusele EKP/2010/29 euro pangatähtede emissiooni kohta (2)

Nimiväärtus

| 9.3 | Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) |
| --- | --- |

9.3

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka kohustuste kirjet 10.2 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka kohustuste kirjet 10.2 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 10 | Lõpetamata arveldused |
| --- | --- |

10

Arvelduskontode saldode (nõuded), arveldamine, sh kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

| 11 | Muud varad |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Euroala mündid |
| --- | --- |

11.1

Euro mündid

Nimiväärtus

| 11.2 | Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
| --- | --- |

11.2

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Amortisatsioon on amortiseeritava osa süstemaatiline eraldamine varast selle kasuliku tööea jooksul. Kasulik tööiga on periood, mille jooksul põhivara on eelduslikult võimalik üksuse poolt kasutada. Üksikute põhivara liikide kasuliku tööea kestuse võib süstemaatiliselt läbi vaadata, kui ootused erinevad varasematest hinnangutest. Oluline põhivara võib koosneda osadest, millel on erinevad kasulikud tööead. Selliste osade kasulikku tööiga tuleb hinnata eraldi.

Immateriaalse vara kulud hõlmavad immateriaalse vara soetushinda. Hinnata tuleb muid otseseid ja kaudseid kulusid.

Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000 euro: ei kapitaliseerita)

| 11.3 | Muud finantsvarad |
| --- | --- |

11.3

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuväärtus |
| --- | --- |

a)

Turuväärtus

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstrumendid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused
  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Puhasväärtus

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Üle-/alakurss amortiseeritakse. |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Üle-/alakurss amortiseeritakse.

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

f)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

| g) | Saldod pankades ja laenud
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

| 11.4 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

11.4

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon valuutavahetuse turukursiga

| 11.5 | Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
| --- | --- |

11.5

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress, s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

| 11.6 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

11.6

| a) | Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud. |
| --- | --- |

a)

Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud.

| a) | Nimiväärtus või kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või kulu

| b) | Klientide kullahoiustega seotud investeeringud |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensioni netovara |
| --- | --- |

c)

Pensioni netovara

| c) | Artikli 24 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 24 lõike 2 kohaselt

| d) | Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis |
| --- | --- |

d)

Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

| d) | Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist) |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

| e) | Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames |
| --- | --- |

e)

Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames

| e) | Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas) |
| --- | --- |

e)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

| 12 | Aruandeaasta kahjum |
| --- | --- |

12

Nimiväärtus

KOHUSTUSED

| Bilansikirje | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ringluses olevad pangatähed |

Bilansikirje

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

1

EKP emiteeritud euro pangatähed vastavalt otsusele EKP/2010/29

Nimiväärtus

| 2 | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2

Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2000/7 I lisas

| 2.1 | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1

Vastavalt EKPSi põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

| 2.2 | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

| 2.3 | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3

Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

| 2.4 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

| 2.5 | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega

Nimiväärtus

| 3 | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7 ”Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid

Nimiväärtus või repokulu

| 4 | Emiteeritud EKP võlasertifikaadid |
| --- | --- |

4

Võlasertifikaadid, mis on kirjeldatud suunise EKP/2000/7 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil

Kulu

Alakurss amortiseeritakse.

| 5 | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

| 5.2 | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved - vt kohustuste kirje 2.1 jne., arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

| 6 | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused, sealhulgas makse eesmärgiga kontod ja reservi juhtimise kontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, sealhulgas Euroopa Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks. Nende liikmesriikide, mille vääringuks ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

| 7 | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 8 | Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 8.2 | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2

Laenamine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 9 | Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud eriarveldusühikute vastaskirje |
| --- | --- |

9

Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel

| 10 | Eurosüsteemisisesed kohustused |
| --- | --- |

10

| 10.1 | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused |
| --- | --- |

10.1

EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes

Nimiväärtus

| 10.2 | Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) |
| --- | --- |

10.2

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka varade kirjet 9.3 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
| --- | --- |

a)

netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka varade kirjet 9.3 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

| b) | muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele |
| --- | --- |

b)

muud tekkida võivad eurodes vääringustatud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP emissioonitulu vahepealne jaotamine RKPdele

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

| 11 | Arveldused teel |
| --- | --- |

11

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded

Nimiväärtus

| 12 | Muud kohustused |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

12.1

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevalepingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

| 12.2 | Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
| --- | --- |

12.2

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| 12.3 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

12.3

| a) | Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused. |
| --- | --- |

a)

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Usalduskohustused.

| a) | Nimiväärtus või (repo) kulu |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus või (repo) kulu

| b) | Klientide kullahoiused. |
| --- | --- |

b)

Klientide kullahoiused.

| b) | Turuväärtus |
| --- | --- |

b)

Turuväärtus

| c) | Pensionikohustuste netoväärtus |
| --- | --- |

c)

Pensionikohustuste netoväärtus

| c) | Artikli 24 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

c)

Artikli 24 lõike 2 kohaselt

| 13 | Eraldised |
| --- | --- |

13

| a) | Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud |
| --- | --- |

a)

Valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski ja muude kulude, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete, katteks vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

| a) | Kulu/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Kulu/nimiväärtus

| b) | Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks |
| --- | --- |

b)

Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks

| b) | Nimiväärtus (vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus (vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule)

| 14 | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

14

| a) | Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid. |
| --- | --- |

a)

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid.

| b) | Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud. Vt artikli 13 lõige 2. |
| --- | --- |

b)

Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud. Vt artikli 13 lõige 2.

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

| 15 | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

15

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Sissemakstud kapital

Nimiväärtus

| 15.2 | Reservid |
| --- | --- |

15.2

Kohustuslik reserv vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 33 ja sissemaksed vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud

Nimiväärtus

| 16 | Aruandeaasta kasum |
| --- | --- |

16

Nimiväärtus

---

(1)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

(2)  Vt käesoleva ELT lk 26.

---

II LISA

EKP AASTABILANSS

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Varad (2) | Aruandeaasta | Eelmine aasta | Kohustused | Aruandeaasta | Eelmine aasta |
| 1. | Kuld ja kulla nõuded |

(miljonit eurot)

Varad (2)

Aruandeaasta

Eelmine aasta

Kohustused

Aruandeaasta

Eelmine aasta

1.

Kuld ja kulla nõuded

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 2.1 | Nõuded IMF vastu |
| --- | --- |

2.1

Nõuded IMF vastu

| 2.2 | Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, võõrlaenud ja muud võõrvarad |
| --- | --- |

2.2

Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, võõrlaenud ja muud võõrvarad

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

4.

Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 4.1 | Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| 4.2 | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

| 5. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

5.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele

| 5.1 | Põhilised refinantseerimistoimingud |
| --- | --- |

5.1

Põhilised refinantseerimistoimingud

| 5.2 | Pikemaajalised refinantseerimistoimingud |
| --- | --- |

5.2

Pikemaajalised refinantseerimistoimingud

| 5.3 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3

Tasanduse pöördtehingud

| 5.4 | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4

Struktuursed pöördtehingud

| 5.5 | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5

Laenamise püsivõimalus

| 5.6 | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

| 6. | Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.

Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid

| 7.1 | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

| 7.2 | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2

Muud väärtpaberid

| 8. | Eurodes nõuded valitsussektori vastu |
| --- | --- |

8.

Eurodes nõuded valitsussektori vastu

| 9. | Eurosüsteemisisesed nõuded |
| --- | --- |

9.

Eurosüsteemisisesed nõuded

| 9.1 | EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded |
| --- | --- |

9.1

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded

| 9.2 | Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

9.2

Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis

| 9.3 | Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) |
| --- | --- |

9.3

Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)

| 10. | Arveldused teel |
| --- | --- |

10.

Arveldused teel

| 11. | Muud varad |
| --- | --- |

11.

Muud varad

| 11.1 | Euroala mündid |
| --- | --- |

11.1

Euroala mündid

| 11.2 | Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
| --- | --- |

11.2

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

| 11.3 | Muud finantsvarad |
| --- | --- |

11.3

Muud finantsvarad

| 11.4 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

11.4

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

| 11.5 | Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
| --- | --- |

11.5

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| 11.6 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

11.6

Mitmesugused muud varad

| 12. | Aruandeaasta kahjum |
| --- | --- |

12.

Aruandeaasta kahjum

| 1. | Ringluses olevad pangatähed |
| --- | --- |

1.

Ringluses olevad pangatähed

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 2.1 | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

| 2.2 | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2

Hoiustamise püsivõimalus

| 2.3 | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3

Tähtajalised hoiused

| 2.4 | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4

Tasanduse pöördtehingud

| 2.5 | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 4. | Emiteeritud EKP võlasertifikaadid |
| --- | --- |

4.

Emiteeritud EKP võlasertifikaadid

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1 | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1

Valitsussektor

| 5.2 | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2

Muud kohustused

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

| 8. | Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

Välisvaluutas vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1 | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1

Hoiused, saldod ja muud kohustused

| 8.2 | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2

ERM II laenudest tulenevad kohustused

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

| 10. | Eurosüsteemisisesed kohustused |
| --- | --- |

10.

Eurosüsteemisisesed kohustused

| 10.1 | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused |
| --- | --- |

10.1

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused

| 10.2 | Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) |
| --- | --- |

10.2

Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)

| 11. | Arveldused teel |
| --- | --- |

11.

Arveldused teel

| 12. | Muud kohustused |
| --- | --- |

12.

Muud kohustused

| 12.1 | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

12.1

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

| 12.2 | Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
| --- | --- |

12.2

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

| 12.3 | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

12.3

Mitmesugused muud varad

| 13. | Eraldised |
| --- | --- |

13.

Eraldised

| 14. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

14.

Ümberhindluskontod

| 15. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

15.

Kapital ja reservid

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Reservid |
| --- | --- |

15.2

Reservid

| 16. | Aruandeaasta kasum |
| --- | --- |

16.

Aruandeaasta kasum

Koguvarad

Kohustused kokku

---

(1)  EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.

(2)  Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

---

III LISA

EKP AVALDATUD KASUMIARUANNE

| (miljonit eurot) |
| --- |
| 31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne | Aruandlusaasta | Eelmine aasta |
| 1.1.1. | Intressitulu välisvaluutareservilt |

(miljonit eurot)

31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne

Aruandlusaasta

Eelmine aasta

1.1.1.

| 1.1.2. | Intressitulu euro pangatähtede jaotusest eurosüsteemis |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Muu intressitulu |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Intressitulu |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Tasu RKPdele ülekantud välisvaluutareservide eest |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Muu intressikulu |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Intressikulu |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Puhas intressitulu |
| --- | --- |

1.

Puhas intressitulu

| 2.1. | Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kanded eraldistest/eraldistesse valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Finantstehingute puhastulem, vähendamiste ja riskieraldised |
| --- | --- |

2.

Finantstehingute puhastulem, vähendamiste ja riskieraldised

| 3.1. | Tulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kulu seoses tasude ja eraldistega |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (2) |
| --- | --- |

3.

Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (2)

| 4. | Tulu aktsiatelt ja osalustest |
| --- | --- |

4.

Tulu aktsiatelt ja osalustest

| 5. | Muu tulu |
| --- | --- |

5.

Muu tulu

Puhastulu kokku

| 6. | Personalikulu (3) |
| --- | --- |

6.

Personalikulu (3)

| 7. | Halduskulu (3) |
| --- | --- |

7.

Halduskulu (3)

| 8. | Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum |
| --- | --- |

8.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

| 9. | Pangatähtede tootmise teenused (4) |
| --- | --- |

9.

Pangatähtede tootmise teenused (4)

| 10. | Muud kulud |
| --- | --- |

10.

Muud kulud

Aruandeaasta (kahjum)/kasum

---

(1)  EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.

(2)  Tulude ja kulude jaotuse võib esitada ka aastaaruande selgitavates märkustes.

(3)  Sealhulgas arvestatud reservid.

(4)  Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede tootmine ostetakse allhankijalt (keskpankadele pangatähti tootvate muude äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kajastada kulud seoses euro pangatähtede emissiooniga kasumiaruandes, kui nende eest esitatakse arve või nad realiseeruvad muul viisil, vt ka suunist EKP/2010/20.

---

IV LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD OTSUS JA SELLE MUUDATUSED

| Otsus EKP/2006/17 | ELT L 348, 11.12.2006, lk 38. |
| --- | --- |
| Otsus EKP/2007/21 | ELT L 42, 16.02.2008, lk 83. |
| Otsus EKP/2008/22 | ELT L 36, 05.02.2009, lk 22. |
| Otsus EKP/2009/19 | ELT L 202, 04.08.2009, lk 54. |
| Otsus EKP/2009/29 | ELT L 348, 29.12.2009, lk 57. |

Otsus EKP/2006/17

ELT L 348, 11.12.2006, lk 38.

Otsus EKP/2007/21

ELT L 42, 16.02.2008, lk 83.

Otsus EKP/2008/22

ELT L 36, 05.02.2009, lk 22.

Otsus EKP/2009/19

ELT L 202, 04.08.2009, lk 54.

Otsus EKP/2009/29

ELT L 348, 29.12.2009, lk 57.

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus EKP/2006/17 | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| — | Artikkel 11 |
| Artikkel 10a | Artikkel 12 |
| Artikkel 11 | Artikkel 13 |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| Artikkel 14 | Artikkel 16 |
| Artikkel 15 | Artikkel 17 |
| Artikkel 16 | Artikkel 18 |
| Artikkel 17 | Artikkel 19 |
| Artikkel 18 | Artikkel 20 |
| Artikkel 19 | Artikkel 21 |
| Artikkel 20 | Artikkel 22 |
| Artikkel 21 | Artikkel 23 |
| Artikkel 22 | Artikkel 24 |
| Artikkel 23 | Artikkel 25 |
| Artikkel 24 | Artikkel 26 |

Otsus EKP/2006/17

Käesolev otsus

—

Artikkel 11

Artikkel 10a

Artikkel 12

Artikkel 11

Artikkel 13

Artikkel 12

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 17

Artikkel 16

Artikkel 18

Artikkel 17

Artikkel 19

Artikkel 18

Artikkel 20

Artikkel 19

Artikkel 21

Artikkel 20

Artikkel 22

Artikkel 21

Artikkel 23

Artikkel 22

Artikkel 24

Artikkel 23

Artikkel 25

Artikkel 24

Artikkel 26

---

| 9.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/17

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

25. november 2010,

eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2010/23)

(2011/66/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/16 osalevate liikmesriikide keskpankade 2002. majandusaasta emissioonitulu jaotuse kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud (2). Kuna otsust tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/16 osalevate liikmesriikide keskpankade 2002. majandusaasta emissioonitulu jaotuse kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud (2). Kuna otsust tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | EKPSi põhikirja artikli 32.1 kohaselt on emissioonitulu rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele (RKPd) kogunev tulu. EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohaselt on iga RKP emissioonitulu võrdne tema aastatuluga, mis moodustub tema varadest, mis vastavad ringluses olevale sularahale, ja kohustustest krediidiasutuste ees seoses nende hoiustega. RKPd peavad need varad märgistama kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega. RKPd peaksid rahapoliitilise funktsiooni täitmisest tuleneva vara märgistama varana, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. EKPSi põhikirja artikli 32.4 kohaselt vähendatakse iga RKP emissioonitulu summat summa võrra, mis on võrdne intressiga, mida see RKP maksab krediidiasutustele hoiustega seotud kohustustelt EKPSi põhikirja artikli 19 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

EKPSi põhikirja artikli 32.1 kohaselt on emissioonitulu rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele (RKPd) kogunev tulu. EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohaselt on iga RKP emissioonitulu võrdne tema aastatuluga, mis moodustub tema varadest, mis vastavad ringluses olevale sularahale, ja kohustustest krediidiasutuste ees seoses nende hoiustega. RKPd peavad need varad märgistama kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega. RKPd peaksid rahapoliitilise funktsiooni täitmisest tuleneva vara märgistama varana, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. EKPSi põhikirja artikli 32.4 kohaselt vähendatakse iga RKP emissioonitulu summat summa võrra, mis on võrdne intressiga, mida see RKP maksab krediidiasutustele hoiustega seotud kohustustelt EKPSi põhikirja artikli 19 kohaselt.

| (3) | Põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKP emissioonitulu summa nende vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali sissemakstud osadega. |
| --- | --- |

(3)

Põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKP emissioonitulu summa nende vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali sissemakstud osadega.

| (4) | EKPSi põhikirja artiklite 32.6 ja 32.7 kohaselt on EKP nõukogul pädevus anda suunised emissioonitulu jaotamisest tuleneva seisu arvelduseks, mida teeb EKP, ja võtma kõik muud EKPSi põhikirja artikli 32 rakendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(4)

EKPSi põhikirja artiklite 32.6 ja 32.7 kohaselt on EKP nõukogul pädevus anda suunised emissioonitulu jaotamisest tuleneva seisu arvelduseks, mida teeb EKP, ja võtma kõik muud EKPSi põhikirja artikli 32 rakendamiseks vajalikud meetmed.

| (5) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutusele võtmise kohta) (3) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd käibele euros vääringustatud pangatähed. Nimetatud määruse artiklis 15 on sätestatud, et riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed jäävad oma kehtimisterritooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks mitte kauem kui kuueks kuuks alates vastavast sularahavahetuse päevast. Seega tuleks sularahavahetuse aastat pidada eriliseks aastaks, sest ringluses olevad riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed võivad endiselt moodustada märkimisväärse osa ringluses olevatest pangatähtedest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutusele võtmise kohta) (3) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd käibele euros vääringustatud pangatähed. Nimetatud määruse artiklis 15 on sätestatud, et riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed jäävad oma kehtimisterritooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks mitte kauem kui kuueks kuuks alates vastavast sularahavahetuse päevast. Seega tuleks sularahavahetuse aastat pidada eriliseks aastaks, sest ringluses olevad riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed võivad endiselt moodustada märkimisväärse osa ringluses olevatest pangatähtedest.

| (6) | 14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) (4) artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et nõuetele vastavatele tehingupooltele eeljaotatud euro pangatähed debiteeritakse nende tehingupoolte RKP juures peetaval kontol nimiväärtusega kooskõlas järgmise lineaardebiteerimise mudeliga: eeljaotatud pangatähtede kogusumma debiteeritakse kolmes osas, sularahavahetuse päevale järgneva esimese, neljanda ja viienda eurosüsteemi põhilise refinantseerimistehingu arveldamise päeval. Sularahavahetuse aasta emissioonitulu arvutamisel tuleb nimetatud lineaarset debiteerimisvalemit arvesse võtta. |
| --- | --- |

(6)

14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) (4) artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et nõuetele vastavatele tehingupooltele eeljaotatud euro pangatähed debiteeritakse nende tehingupoolte RKP juures peetaval kontol nimiväärtusega kooskõlas järgmise lineaardebiteerimise mudeliga: eeljaotatud pangatähtede kogusumma debiteeritakse kolmes osas, sularahavahetuse päevale järgneva esimese, neljanda ja viienda eurosüsteemi põhilise refinantseerimistehingu arveldamise päeval. Sularahavahetuse aasta emissioonitulu arvutamisel tuleb nimetatud lineaarset debiteerimisvalemit arvesse võtta.

| (7) | Käesolev otsus on seotud 13. detsembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta, (5) milles on ette nähtud, et euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd. Otsuses EKP/2010/29 on kehtestatud ringluses olevate euro pangatähtede jaotus RKPde vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Sama otsusega eraldatakse EKP-le 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. Euro pangatähtede jaotus eurosüsteemi liikmete vahel loob eurosüsteemisisesed saldod. Selliste eurosüsteemisiseste ringluses olevate euro pangatähtede saldode tasustamine mõjutab iga eurosüsteemi RKP tulusid ja seepärast tuleks selle suhtes kohaldada käesolevat otsust. Tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas 25. novembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/24 ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu vahepealse jaotamise kohta (6) proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus on seotud 13. detsembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta, (5) milles on ette nähtud, et euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd. Otsuses EKP/2010/29 on kehtestatud ringluses olevate euro pangatähtede jaotus RKPde vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Sama otsusega eraldatakse EKP-le 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. Euro pangatähtede jaotus eurosüsteemi liikmete vahel loob eurosüsteemisisesed saldod. Selliste eurosüsteemisiseste ringluses olevate euro pangatähtede saldode tasustamine mõjutab iga eurosüsteemi RKP tulusid ja seepärast tuleks selle suhtes kohaldada käesolevat otsust. Tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks põhimõtteliselt jaotada RKPdele kooskõlas 25. novembri 2010. aasta otsusega EKP/2010/24 ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu vahepealse jaotamise kohta (6) proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal.

| (8) | Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste nõuete ja kohustuste netojääk intresside tasumisel tuleks rakendada objektiivset kriteeriumi, mis määratleks raha hinna. Sellega seoses peetakse asjakohaseks põhiliste refinatseerimistehingute intressimäära, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes. |
| --- | --- |

(8)

Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste nõuete ja kohustuste netojääk intresside tasumisel tuleks rakendada objektiivset kriteeriumi, mis määratleks raha hinna. Sellega seoses peetakse asjakohaseks põhiliste refinatseerimistehingute intressimäära, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes.

| (9) | EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohase RKPde emissioonitulu arvutamisel tuleks kohustuste baasi hulka arvata ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed netokohustused, sest need on samaväärsed ringluses olevate pangatähtedega. Ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisiseste saldode intressi arvelduse tulemuseks on seega eurosüsteemi emissioonitulu suurema osa jaotamine RKPde vahel proportsionaalselt nende poolt EKP kapitali makstud osadega. Neid eurosüsteemisiseseid saldosid tuleks korrigeerida, et võimaldada RKPde bilansside ja kasumiaruannete järkjärgulist kohandamist. Korrigeerimise aluseks peaks olema iga RKP ringluses olevate pangatähtede väärtus euro pangatähtede kasutuselevõtule eelnenud ajavahemiku jooksul. Kõnealuseid korrigeerimisi tuleks teha igal aastal kindla valemi kohaselt kuni viis aastat. |
| --- | --- |

(9)

EKPSi põhikirja artikli 32.2 kohase RKPde emissioonitulu arvutamisel tuleks kohustuste baasi hulka arvata ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed netokohustused, sest need on samaväärsed ringluses olevate pangatähtedega. Ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisiseste saldode intressi arvelduse tulemuseks on seega eurosüsteemi emissioonitulu suurema osa jaotamine RKPde vahel proportsionaalselt nende poolt EKP kapitali makstud osadega. Neid eurosüsteemisiseseid saldosid tuleks korrigeerida, et võimaldada RKPde bilansside ja kasumiaruannete järkjärgulist kohandamist. Korrigeerimise aluseks peaks olema iga RKP ringluses olevate pangatähtede väärtus euro pangatähtede kasutuselevõtule eelnenud ajavahemiku jooksul. Kõnealuseid korrigeerimisi tuleks teha igal aastal kindla valemi kohaselt kuni viis aastat.

| (10) | Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine on välja arvutatud nii, et see kompenseeriks võimalikud märkimisväärsed muudatused RKPde tuludes, mis võivad tuleneda euro pangatähtede kasutuselevõtust ja sellele järgnevast emissioonitulu jaotamisest. |
| --- | --- |

(10)

Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine on välja arvutatud nii, et see kompenseeriks võimalikud märkimisväärsed muudatused RKPde tuludes, mis võivad tuleneda euro pangatähtede kasutuselevõtust ja sellele järgnevast emissioonitulu jaotamisest.

| (11) | EKPSi põhikirja artiklis 32 sätestatud üldreegleid kohaldatakse ka tulule, mis tekib ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmisest. |
| --- | --- |

(11)

EKPSi põhikirja artiklis 32 sätestatud üldreegleid kohaldatakse ka tulule, mis tekib ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmisest.

| (12) | EKPS põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKPde kogu emissioonitulu RKPde vahel vastavalt nende osale EKP sissemakstud kapitalis. Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 32.7 on EKP nõukogu pädevuses võtta vastu meetmeid, mis on vajalikud artikli 32 rakendamiseks. See hõlmab ka pädevuse võtta ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamisest tuleneva tulu jaotuse otsuse tegemisel arvesse muid tegureid. Seega on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt nõutav, et arvesse võetaks ajavahemikku, mille jooksul ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed emiteeriti. Selle konkreetse tulu jaotuse alus peab seetõttu arvestama nii vastavat osa EKP kapitalis kui ka emissiooni kestust. |
| --- | --- |

(12)

EKPS põhikirja artikli 32.5 kohaselt jaotatakse RKPde kogu emissioonitulu RKPde vahel vastavalt nende osale EKP sissemakstud kapitalis. Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 32.7 on EKP nõukogu pädevuses võtta vastu meetmeid, mis on vajalikud artikli 32 rakendamiseks. See hõlmab ka pädevuse võtta ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamisest tuleneva tulu jaotuse otsuse tegemisel arvesse muid tegureid. Seega on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt nõutav, et arvesse võetaks ajavahemikku, mille jooksul ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed emiteeriti. Selle konkreetse tulu jaotuse alus peab seetõttu arvestama nii vastavat osa EKP kapitalis kui ka emissiooni kestust.

| (13) | Euro pangatähtede ringlusest kõrvaldamist tuleb reguleerida iseseisvate otsustega 20. märtsi 2003. aasta otsuse EKP/2003/4 (euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta) (7) artikli 5 alusel, |
| --- | --- |

(13)

Euro pangatähtede ringlusest kõrvaldamist tuleb reguleerida iseseisvate otsustega 20. märtsi 2003. aasta otsuse EKP/2003/4 (euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta) (7) artikli 5 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   RKP– eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi keskpank;

b)   kohustuste baas– kohustuste summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse I lisa kohaselt;

c)   märgistatavad varad– kohustuste baasile vastav varade summa iga riigi keskpanga bilansis käesoleva otsuse II lisa kohaselt;

d)   ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod– riigi keskpanga ja EKP või kahe riigi keskpanga vahelised nõuded ja kohustused, mis tulenevad otsuse EKP/2010/29 artikli 4 kohaldamisest;

e)   kapitali märkimise alus– RKPde protsendina väljendatud osalused EKP kapitali märkimises, mis kehtivad vastaval majandusaastal ja mis saadakse, rakendades RKPde osakaalusid kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 29.1 tähenduses;

f)   krediidiasutus– a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (8) artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a mõistes, vastavalt rakendussätetele riigi õiguses, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus, või b) muu krediidiasutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel;

g)   ühtlustatud bilanss– bilanss, mis on sätestatud 11. novembri 2010. aasta suunise EKP/2010/20 (Euroopa Keskpankade Süsteemi aruandluse ja raamatupidamise õigusliku raamistiku kohta) (9) VIII lisas;

h)   viitemäär– viimane intressi piirmäär, mida eurosüsteem kasutab põhiliste refinatseerimistehingute pakkumistes 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (10) I lisa punkti 3.1.2 kohaselt. Kui ühel ja samal päeval toimub mitme põhilise refinatseerimistehingu arveldus, kasutatakse samal ajal teostatud tehingute intressi piirmäärade aritmeetilist keskmist;

i)   sularahavahetuse päev– päev, mil euro pangatähed ja mündid saavad eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seaduslikuks maksevahendiks;

j)   vaatlusperiood– ajavahemik, mis kestab 24 kuud ja algab 30 kuud enne sularahavahetuse päeva;

k)   sularahavahetuse aasta– ajavahemik, mis kestab 12 kuud ja algab sularahavahetuse päeval;

l)   päevakurss– igapäevane valuutavahetuse viitekurss, mis põhineb päevakooskõlastustel Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpankade ja muude keskpankade vahel ning toimub tavaliselt 14.15 Kesk-Euroopa aja järgi;

m)   ringlusest kõrvaldatud pangatähed– mis tahes euro pangatähtede liik või seeria, mis on kõrvaldatud ringlusest otsuse EKP/2003/4 artikli 5 alusel tehtud EKP nõukogu otsuse alusel;

n)   emissiooni jaotuse alus– kapitali märkimise keskmine alus ajavahemikul, mil emiteeriti ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede liigid või seeriad;

o)   emissiooni ajavahemik– euro pangatähtede liigi või seeriaga seotud ajavahemik, mis algab päeval, kui selle liigi või seeria euro pangatähtede esmaemissioon kirjendatakse kohustuste baasis, ja lõpeb päeval, kui selle liigi või seeria pangatähtede viimane emissioon kirjendatakse kohustuste baasis;

p)   mahakandmine– ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede kustutamine bilansikirjest „ringluses olevad pangatähed”.

Artikkel 2

Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod

1.   Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod arvutatakse kuude kaupa ning need kirjendatakse EKP ja RKPde raamatupidamisarvestuses kuu esimesel pangapäeval eelmise kuu viimase pangapäeva väärtuspäevaga.

Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, kirjendatakse esimeses lõikes osutatud ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisisesed saldod EKP ja RKPde raamatupidamises sularahavahetuse päeva väärtuspäevaga.

Eurosüsteemisisesed ringluses olevate euro pangatähtede saldod tuleb perioodil alates esimese aasta, millest alates viieaastast korrektsiooni EKPSi põhikirja artikli 29.3 kohaselt kohaldatakse, 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini arvutada kapitali märkimise korrigeeritud alusel, mida kohaldatakse eelmise aasta 31. detsembril ringluses olevatele euro pangatähtedele.

2.   Ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseste saldode, sealhulgas käesoleva otsuse artikli 4 rakendamisest tulenevate saldode intressid makstakse viitemäära alusel.

3.   Lõikes 2 osutatud tasustamine teostatakse TARGET2-maksetena kord kvartalis.

Artikkel 3

Emissioonitulu arvutamise meetod

1.   Iga RKP emissioonitulu määratakse, mõõtes tegelikku tulu, mis tuleneb raamatupidamises kirjendatud märgistatavatest varadest. Sellest erandina ei loeta kulda tuluallikaks ning 2. juuli 2009. aasta otsuse EKP/2009/16 (tagatud võlakirjade ostu kava rakendamise kohta) (11) alusel rahapoliitika eesmärgil hoitavatest väärtpaberitest saadav tulu võetakse arvesse viitemäära alusel.

2.   Kui RKP märgistatavate varade väärtus on suurem või väiksem kui tema kohustuste baasi väärtus, tasaarvestatakse see vahe, kohaldades vahe väärtuse suhtes viitemäära.

Artikkel 4

Eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimine

1.   Emissioonitulu arvutamisel korrigeeritakse iga RKP euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid hüvitussumma võrra, mis määratakse kindlaks järgmise valemi kohaselt:

C = (K – A) × S,

kus:

| C | on hüvitussumma, |
| --- | --- |
| K | on iga RKP jaoks eurosumma, mis saadakse, kohaldades kapitali märkimise alust vaatlusperioodil ringluses olnud pangatähtede keskmise väärtuse suhtes, kusjuures pangatähtede summa eurole ülemineva liikmesriigi vääringus esitatakse eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt, |
| A | on vaatlusperioodil ringluses olnud iga RKP pangatähtede keskmine väärtus eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt, |
| S | on iga majandusaasta puhul alates sularahavahetuse päevast järgmine koefitsient:






  Majandusaasta | Koefitsient |
| Sularahavahetuse aasta | 1 |
| Sularahavahetuse aasta pluss üks aasta | 0,8606735 |
| Sularahavahetuse aasta pluss kaks aastat | 0,7013472 |
| Sularahavahetuse aasta pluss kolm aastat | 0,5334835 |
| Sularahavahetuse aasta pluss neli aastat | 0,3598237 |
| Sularahavahetuse aasta pluss viis aastat | 0,1817225 |

C

on hüvitussumma,

K

on iga RKP jaoks eurosumma, mis saadakse, kohaldades kapitali märkimise alust vaatlusperioodil ringluses olnud pangatähtede keskmise väärtuse suhtes, kusjuures pangatähtede summa eurole ülemineva liikmesriigi vääringus esitatakse eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,

A

on vaatlusperioodil ringluses olnud iga RKP pangatähtede keskmine väärtus eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt,

S

on iga majandusaasta puhul alates sularahavahetuse päevast järgmine koefitsient:

Majandusaasta

Koefitsient

Sularahavahetuse aasta

1

Sularahavahetuse aasta pluss üks aasta

0,8606735

Sularahavahetuse aasta pluss kaks aastat

0,7013472

Sularahavahetuse aasta pluss kolm aastat

0,5334835

Sularahavahetuse aasta pluss neli aastat

0,3598237

Sularahavahetuse aasta pluss viis aastat

0,1817225

2.   RKPde hüvitussummade summa on 0.

3.   Hüvitussummad arvutatakse iga kord, kui liikmesriik võtab kasutusele euro või kui EKP kapitali märkimise alus muutub.

4.   RKP ühinemisel eurosüsteemiga jagatakse selle RKP hüvitussumma teiste RKPde vahel vastavalt RKPde osale kapitali märkimise aluses, kasutades vastupidist märki (+/–) ja see täiendab hüvitussummasid, mis kehtivad teiste RKPde vahel.

5.   Hüvitussummad ja neid tasakaalustavad raamatupidamiskirjed kirjendatakse iga RKP raamatupidamises eraldi eurosüsteemisisestel kontodel, kusjuures väärtuspäevaks on sularahavahetuse päev ning sama kuupäev on väärtuspäev igal korrigeerimisperioodile järgneval aastal. Hüvitussummasid tasakaalustavaid raamatupidamiskirjeid ei tasustata.

6.   Kui pangatähtede ringluses esinevad käesoleva otsuse III lisas osutatud asjaolud, korrigeeritakse iga RKP ringluses olevate euro pangatähtedega seotud eurosüsteemisiseseid saldosid vastavalt selle lisa ja mitte lõike 1 sätetele.

7.   Käesolevas artiklis sätestatud eurosüsteemisiseste saldode korrigeerimist ei kohaldata alates vastavale sularahavahetuse aastale järgneva kuuenda aasta esimesest päevast.

Artikkel 5

Emissioonitulu arvutamine ja jaotamine

1.   Iga RKP emissioonitulu arvutab EKP iga päev. Arvutuste aluseks on raamatupidamisandmed, mille RKPd EKP-le esitavad. EKP teatab kumuleerunud summad RKPdele kord kvartalis.

2.   Iga RKP emissioonitulu summat vähendatakse summa võrra, mis on võrdne intressidega, mis on kogunenud või mida makstakse seoses kohustuste baasi kuuluvate kohustustega ja kooskõlas kõigi EKPSi põhikirja artikli 32.4 teise lõigu põhjal tehtud EKP nõukogu otsustega.

3.   Iga RKP emissioonitulu summa jaotamine proportsionaalselt kapitali märkimise alusega toimub iga majandusaasta lõpus.

Artikkel 6

Euro pangatähtede mahakandmisest tuleneva tulu arvestus ja jaotus

1.   Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed kuuluvad kohustuste baasi, kuni nad vahetatakse välja või kantakse maha, olenevalt kumb sündmus toimub esimesena.

2.   EKP nõukogu võib teha otsuste ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmise kohta ning sel juhul määratleb ta mahakandmise kuupäeva ja eraldiste kogusumma, mis on vajalik nende ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele.

3.   Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede mahakandmine toimub järgmiselt:

| a) | mahakandmise päeval vähendatakse EKP ja RKPde bilansikirjet „ringluses olevad pangatähed” summa võrra, mis vastab kõrvaldamisele kuuluvatele ringluses olevatele pangatähtedele. Selleks korrigeeritakse ringluses olnud ja sealt kõrvaldatud euro pangatähtede summad proportsionaalsete summade suhtes, mis on kooskõlas emissiooni jaotuse alusega, ja vahed tasaarvestatakse EKP ja RKPde vahel; |
| --- | --- |

a)

mahakandmise päeval vähendatakse EKP ja RKPde bilansikirjet „ringluses olevad pangatähed” summa võrra, mis vastab kõrvaldamisele kuuluvatele ringluses olevatele pangatähtedele. Selleks korrigeeritakse ringluses olnud ja sealt kõrvaldatud euro pangatähtede summad proportsionaalsete summade suhtes, mis on kooskõlas emissiooni jaotuse alusega, ja vahed tasaarvestatakse EKP ja RKPde vahel;

| b) | ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede korrigeeritud summa kantakse maha bilansikirjel „Ringluses olevad pangatähed” ja kirjendatakse RKP kasumi ja kahjumi kontodel; |
| --- | --- |

b)

ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede korrigeeritud summa kantakse maha bilansikirjel „Ringluses olevad pangatähed” ja kirjendatakse RKP kasumi ja kahjumi kontodel;

| c) | iga RKP peab moodustama eraldise ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele. Eraldise suurus peab vastama asjaomase RKP osale kogueraldises, mis arvutatakse emissiooni jaotuse alust kasutades. |
| --- | --- |

c)

iga RKP peab moodustama eraldise ringlusest kõrvaldatud euro pangatähtede jaoks, mis kuuluvad vahetamisele. Eraldise suurus peab vastama asjaomase RKP osale kogueraldises, mis arvutatakse emissiooni jaotuse alust kasutades.

4.   Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed, mis vahetatakse pärast mahakandmise kuupäeva, tuleb kirjendada selle RKP raamatupidamises, kes on need vastu võtnud. Ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed jaotatakse RKPde vahel vähemalt kord aastas emissiooni jaotuse aluse põhjal ja nad tasaarvestavad omavahel vahed. Juhul kui tulu ületab eraldist, tasaarvestab iga RKP proportsionaalse summa oma eraldisega ja kirjendab vastava kulu oma kasumi ja kahjumi kontol.

5.   EKP nõukogu vaatab kogueraldise läbi kord aastas.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus EKP/2001/16 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele ja lähtuda tuleb vastavustabelist V lisas.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2010.

Frankfurt Maini ääres, 25. november 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 55.

1

(2)  Vt IV lisa.

2

(3)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

3

(4)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 39.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26. Otsus EKP/2010/29 on vastu võetud enne otsuse EKP/2010/23 avaldamist.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  ELTs veel avaldamata. Otsus EKP/2010/24 on vastu võetud enne otsuse EKP/2010/23 avaldamist.

6

(7)  ELT L 78, 25.3.2003, lk 16.

7

(8)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

8

(9)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 31.

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

10

(11)  ELT L 175, 4.7.2009, lk 18.

11

---

I LISA

KOHUSTUSTE BAASI KOOSSEIS

| A. | Kohustuste baasi kuuluvad ainult:






  1. | Ringluses olevad pangatähed
  Käesoleva lisa eesmärgil kohaldatakse sularahavahetuse aastal iga eurosüsteemiga liituva RKP ringluses oleva sularaha osas järgmist:






  a) | see hõlmab RKP poolt riigi vääringuühikus emiteeritud pangatähed, ja |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Kohustuste baasi kuuluvad ainult:

1.

Ringluses olevad pangatähed

Käesoleva lisa eesmärgil kohaldatakse sularahavahetuse aastal iga eurosüsteemiga liituva RKP ringluses oleva sularaha osas järgmist:

a)

see hõlmab RKP poolt riigi vääringuühikus emiteeritud pangatähed, ja

| b) | seda vähendatakse eelnevalt jaotatud euro pangatähtedega seotud tasustamata laenusummade võrra, mida pole veel debiteeritud (ühtlustatud bilansi vara kirje 6. osa). |
| --- | --- |

b)

seda vähendatakse eelnevalt jaotatud euro pangatähtedega seotud tasustamata laenusummade võrra, mida pole veel debiteeritud (ühtlustatud bilansi vara kirje 6. osa).

Pärast asjaomast sularahavahetuse aastat tähendab kõikide RKPde ringluses olev sularaha euros vääringustatud pangatähti ning välja jäetakse mis tahes muud pangatähed.

Juhul kui TARGET2 on sularahavahetuse päeval suletud, moodustavad RKP kohustused, mis tulenevad suunise EKP/2006/9 alusel eeljaotatud euro pangatähtedest, mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse päeva, kohustuste baasi osa (osana korrespondentkontost ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 all), kuni kohustus muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste kohustuste osaks.

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud kohustused euroala krediidiasutuste ees, sealhulgas:






  a) | jooksevkontod, k.a kohustusliku reservi nõue EKPSi põhikirja artikli 19.1 alusel (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.1); |
| --- | --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud kohustused euroala krediidiasutuste ees, sealhulgas:

a)

jooksevkontod, k.a kohustusliku reservi nõue EKPSi põhikirja artikli 19.1 alusel (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.1);

| b) | eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse alusel hoiustatud summad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.2); |
| --- | --- |

b)

eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse alusel hoiustatud summad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.2);

| c) | tähtajalised hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.3); |
| --- | --- |

c)

tähtajalised hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.3);

| d) | peenhäälestuse pöördtehingutest tulenevad kohustused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.4); |
| --- | --- |

d)

peenhäälestuse pöördtehingutest tulenevad kohustused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.4);

| e) | lisatagatise nõuetega seotud hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.5). |
| --- | --- |

e)

lisatagatise nõuetega seotud hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.5).

| 3. | Hoiuste kohustused lepingurikkumisega seotud eurosüsteemi tehingupoolte ees, mis on ümberliigitatud ühtlustatud bilansi kohustuste kirjest 2.1. |
| --- | --- |

3.

Hoiuste kohustused lepingurikkumisega seotud eurosüsteemi tehingupoolte ees, mis on ümberliigitatud ühtlustatud bilansi kohustuste kirjest 2.1.

| 4. | RKPde eurosüsteemisisesed kohustused, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist kooskõlas suunise EKP/2000/7 I lisa punktiga 3.3 (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.2). |
| --- | --- |

4.

RKPde eurosüsteemisisesed kohustused, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist kooskõlas suunise EKP/2000/7 I lisa punktiga 3.3 (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.2).

| 5. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a need, mis tulenevad käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.3 osa). |
| --- | --- |

5.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a need, mis tulenevad käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.3 osa).

| 6. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 osa). |
| --- | --- |

6.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 osa).

| B. | Iga RKP kohustuste baasi summa arvutatakse ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt, mis on sätestatud suunises EKP/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Iga RKP kohustuste baasi summa arvutatakse ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt, mis on sätestatud suunises EKP/2010/20.

---

II LISA

MÄRGISTATAVAD VARAD

| A. | Märgistatavate varade hulka kuuluvad ainult:






  1. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele (ühtlustatud bilansi varade kirje 5). |
| --- | --- | --- |

A.

Märgistatavate varade hulka kuuluvad ainult:

1.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele (ühtlustatud bilansi varade kirje 5).

| 2. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (ühtlustatud bilansi varade kirje 7.1). |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (ühtlustatud bilansi varade kirje 7.1).

| 3. | Eurosüsteemisisesed nõuded, mis on samaväärsed välisvaluutareservi, v.a kuld, ülekandmisega EKP-le EKPSi põhikirja artikli 30 kohaselt (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.2 osa). |
| --- | --- |

3.

Eurosüsteemisisesed nõuded, mis on samaväärsed välisvaluutareservi, v.a kuld, ülekandmisega EKP-le EKPSi põhikirja artikli 30 kohaselt (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.2 osa).

| 4. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.4 osa). |
| --- | --- |

4.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.4 osa).

| 5. | Eurosüsteemisisesed netonõuded seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.5 osa). |
| --- | --- |

5.

Eurosüsteemisisesed netonõuded seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.5 osa).

| 6. | Kuld, k.a nõuded seoses EKP-le ülekantud kullaga, summas, mis võimaldab igal RKP-l märgistada oma kulla osa, mis vastab tema osa märgitud kapitali aluses suhtele kõikide RKPde poolt märgistatavas kogukullas (ühtlustatud bilansi varade kirje 1 ja varade kirje 9.2 osa).
  Käesoleva otsuse eesmärgil hinnatakse kulda eurodes kullahinna alusel puhta untsi kohta 31. detsembril 2002. |
| --- | --- |

6.

Kuld, k.a nõuded seoses EKP-le ülekantud kullaga, summas, mis võimaldab igal RKP-l märgistada oma kulla osa, mis vastab tema osa märgitud kapitali aluses suhtele kõikide RKPde poolt märgistatavas kogukullas (ühtlustatud bilansi varade kirje 1 ja varade kirje 9.2 osa).

Käesoleva otsuse eesmärgil hinnatakse kulda eurodes kullahinna alusel puhta untsi kohta 31. detsembril 2002.

| 7. | Nõuded, mis on seotud euro pangatähtedega, mis on eeljaotatud kooskõlas suunisega EKP/2006/9 ja mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse kuupäeva (osana ühtlustatud bilansi varade kirjest 4.1 kuni sularahavahetuse kuupäevani ja pärast seda osana ühtlustatud bilansi korrespondentkonto vara kirjest 9.5), kui nõue muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste nõuete osaks. |
| --- | --- |

7.

Nõuded, mis on seotud euro pangatähtedega, mis on eeljaotatud kooskõlas suunisega EKP/2006/9 ja mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse kuupäeva (osana ühtlustatud bilansi varade kirjest 4.1 kuni sularahavahetuse kuupäevani ja pärast seda osana ühtlustatud bilansi korrespondentkonto vara kirjest 9.5), kui nõue muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste nõuete osaks.

| 8. | Eurosüsteemi krediiditehingute ja/või seonduvate finantsvaradega või nõuetega kolmandate isikute ees seotud täitmata nõuded, mis tulenevad eurosüsteemi tehingupoolte lepingurikkumistest, mis omandatakse tagatisena ja/või saadakse seoses lepingut rikkunud eurosüsteemi tehingupoole poolt antud tagatise realiseerimisel eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis, mis liigitatakse umber ühtlustatud bilansi varade kirjest 5 (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.6 osa). |
| --- | --- |

8.

Eurosüsteemi krediiditehingute ja/või seonduvate finantsvaradega või nõuetega kolmandate isikute ees seotud täitmata nõuded, mis tulenevad eurosüsteemi tehingupoolte lepingurikkumistest, mis omandatakse tagatisena ja/või saadakse seoses lepingut rikkunud eurosüsteemi tehingupoole poolt antud tagatise realiseerimisel eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis, mis liigitatakse umber ühtlustatud bilansi varade kirjest 5 (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.6 osa).

| B. | Iga RKP märgistatava vara väärtus arvutatakse kooskõlas suunises EKP/2010/20 sätestatud ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt. |
| --- | --- |

B.

Iga RKP märgistatava vara väärtus arvutatakse kooskõlas suunises EKP/2010/20 sätestatud ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt.

---

III LISA

A.   Esimene erakorraline korrigeerimine

Kui sularahavahetuse aastal ringluses olevate pangatähtede keskmine koguväärtus on väiksem kui vaatlusperioodil ringluses olevate pangatähtede keskmine koguväärtus eurodes (sealhulgas euro kasutuselevõtnud liikmesriikide vääringus pangatähed, mida väljendatakse eurodes vaatlusperioodi päevakursside kohaselt), vähendatakse artikli 4 lõike 1 kohaselt kohaldatavat koefitsienti S tagasiulatuvalt vastavalt ringluses olevate pangatähtede keskmise koguväärtuse vähenemisele.

Vähendamise tulemusel saadav koefitsient ei või jääda alla 0,8606735. Käesoleva erandi kohaldamisel lisatakse veerand sularahavahetuse aastal kohaldatavast RKP hüvitussumma (C) vähendamise summast iga RKP hüvitussummale, mida kohaldatakse artikli 4 lõike 1 kohaselt teisest kuni viienda aastani, mis järgnevad sularahavahetuse aastale.

B.   Teine erakorraline korrigeerimine

Juhul kui RKPd, kelle artikli 4 lõikes 1 osutatud hüvitussumma on positiivne ja ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisisese saldo netotulemina tuleb maksta tasu, mille tõttu nende aastalõpu tulude ja kulude konto kirje „ühendatud emissioonitulu netotulem” näitab netokulu, vähendatakse sularahavahetuse aastal vastavalt artikli 4 lõikele 1 kohaldatavat koefitsienti S, kuni see tagajärg on kõrvaldatud.

Vähendamise tulemusel saadav koefitsient ei või jääda alla 0,8606735. Käesoleva erandi kohaldamisel lisatakse veerand sularahavahetuse aastal kohaldatavast RKP hüvitussumma (C) vähendamise summast iga RKP hüvitussummale, mida kohaldatakse artikli 4 lõike 1 kohaselt teisest kuni viienda aastani, mis järgnevad sularahavahetuse aastale.

---

IV LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD OTSUS JA SELLE MUUDATUSED

| Otsus EKP/2001/16 | EÜT L 337, 20.12.2001, lk 55. |
| --- | --- |
| Otsus EKP/2003/22 | ELT L 9, 15.1.2004, lk 39. |
| Otsus EKP/2006/7 | ELT L 148, 2.6.2006, lk 56. |
| Otsus EKP/2007/15 | ELT L 333, 19.12.2007, lk 86. |
| Otsus EKP/2009/27 | ELT L 339, 22.12.2009, lk 55. |

Otsus EKP/2001/16

EÜT L 337, 20.12.2001, lk 55.

Otsus EKP/2003/22

ELT L 9, 15.1.2004, lk 39.

Otsus EKP/2006/7

ELT L 148, 2.6.2006, lk 56.

Otsus EKP/2007/15

ELT L 333, 19.12.2007, lk 86.

Otsus EKP/2009/27

ELT L 339, 22.12.2009, lk 55.

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus EKP/2001/16 | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 5a | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |

Otsus EKP/2001/16

Käesolev otsus

Artikkel 5a

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

---

| 9.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/26

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

13. detsember 2010,

euro pangatähtede emiteerimise kohta

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2010/29)

(2011/67/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artikli 128 lõike 1 ja EKPSi põhikirja artikli 16 kohaselt on Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogul ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidus. Nende sätete alusel võivad EKP ja RKPd emiteerida euro pangatähti, mis on ainsad pangatähed, millel on liikmesriikides, mille rahaühik on euro, seadusliku maksevahendi staatus. Liidu õigusega on ette nähtud süsteem, mille kohaselt pangatähtede emitente võib olla mitu. Euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artikli 128 lõike 1 ja EKPSi põhikirja artikli 16 kohaselt on Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogul ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidus. Nende sätete alusel võivad EKP ja RKPd emiteerida euro pangatähti, mis on ainsad pangatähed, millel on liikmesriikides, mille rahaühik on euro, seadusliku maksevahendi staatus. Liidu õigusega on ette nähtud süsteem, mille kohaselt pangatähtede emitente võib olla mitu. Euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd.

| (2) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (1) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd alates 1. jaanuarist 2002 ringlusse euros vääringustatud pangatähed. Euro pangatähtede puhul on tegemist sama ühisrahaga, mille suhtes kohaldatakse ühtset õiguslikku režiimi. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (1) artikli 10 kohaselt lasevad EKP ja RKPd alates 1. jaanuarist 2002 ringlusse euros vääringustatud pangatähed. Euro pangatähtede puhul on tegemist sama ühisrahaga, mille suhtes kohaldatakse ühtset õiguslikku režiimi.

| (3) | Euro pangatähtede emiteerimise suhtes ei ole vaja rakendada koguselisi või muid piiranguid, sest pangatähtede ringlusse laskmine on nõudlusest lähtuv protsess. |
| --- | --- |

(3)

Euro pangatähtede emiteerimise suhtes ei ole vaja rakendada koguselisi või muid piiranguid, sest pangatähtede ringlusse laskmine on nõudlusest lähtuv protsess.

| (4) | 20. märtsi 2003. aasta otsus EKP/2003/4 euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (2) sätestab ühised reeglid euro pangatähtede kohta. EKP on kehtestanud euro pangatähtede ühised tehnilised iseloomulikud tunnused ja kvaliteedi kontrollimise meetmed, millega tagatakse, et euro pangatähed vastavad sellistele tunnustele. Sellest tulenevalt on kõigi euro pangatähtede füüsiline kuju sama ja nad on sama kvaliteediga ning sama nimiväärtusega pangatähti ei saa üksteisest eristada. |
| --- | --- |

(4)

20. märtsi 2003. aasta otsus EKP/2003/4 euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (2) sätestab ühised reeglid euro pangatähtede kohta. EKP on kehtestanud euro pangatähtede ühised tehnilised iseloomulikud tunnused ja kvaliteedi kontrollimise meetmed, millega tagatakse, et euro pangatähed vastavad sellistele tunnustele. Sellest tulenevalt on kõigi euro pangatähtede füüsiline kuju sama ja nad on sama kvaliteediga ning sama nimiväärtusega pangatähti ei saa üksteisest eristada.

| (5) | Eurosüsteemi liikmed peaksid kõigi euro pangatähtede suhtes kohaldama samasuguseid vastuvõtmis- ja käitlemisnõudeid olenemata sellest, kes on konkreetsed pangatähed ringlusse lasknud. Euro pangatähtede suhtes ei kohaldata korda, mille kohaselt saadetakse riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed tagasi need emiteerinud keskpanka. Euro pangatähtede emiteerimise kord lähtub põhimõttest, et euro pangatähti ei saadeta tagasi nende päritoluriiki. |
| --- | --- |

(5)

Eurosüsteemi liikmed peaksid kõigi euro pangatähtede suhtes kohaldama samasuguseid vastuvõtmis- ja käitlemisnõudeid olenemata sellest, kes on konkreetsed pangatähed ringlusse lasknud. Euro pangatähtede suhtes ei kohaldata korda, mille kohaselt saadetakse riigi rahaühikus vääringustatud pangatähed tagasi need emiteerinud keskpanka. Euro pangatähtede emiteerimise kord lähtub põhimõttest, et euro pangatähti ei saadeta tagasi nende päritoluriiki.

| (6) | EKPSi põhikirja artikli 29.1 kohaselt määratakse igale Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmeks olevale keskpangale osakaal EKP kapitali märkimise aluses, nagu on ette nähtud 12. detsembri 2008. aasta otsuses EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses; (3) nimetatud osakaal põhineb iga liikmesriigi rahvaarvul ja sisemajanduse kogutoodangul ning see reguleerib sissemakseid EKP kapitali, RKPde välisvaluutareservide ülekandmist EKP-le, RKPde emissioonitulu jaotamist ning EKP kasumi ja kahjumi jagamist. |
| --- | --- |

(6)

EKPSi põhikirja artikli 29.1 kohaselt määratakse igale Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmeks olevale keskpangale osakaal EKP kapitali märkimise aluses, nagu on ette nähtud 12. detsembri 2008. aasta otsuses EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses; (3) nimetatud osakaal põhineb iga liikmesriigi rahvaarvul ja sisemajanduse kogutoodangul ning see reguleerib sissemakseid EKP kapitali, RKPde välisvaluutareservide ülekandmist EKP-le, RKPde emissioonitulu jaotamist ning EKP kasumi ja kahjumi jagamist.

| (7) | Euro rahatähed on seaduslikud maksevahendid kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro, nad ringlevad euroalal vabalt, eurosüsteemi liikmed võivad neid reemiteerida ning neid võib hoida ja kasutada ka väljaspool euroala. Seepärast jaotatakse ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtuse emiteerimisega seotud kohustused kõigi eurosüsteemi liikmete vahel objektiivsete kriteeriumide põhjal. Asjakohane kriteerium on iga RKP osa EKP sissemakstud kapitalis. See osa saadakse EKPSi põhikirja artiklis 29.1 osutatud kapitali märkimise aluse proportsionaalsel rakendamisel RKPde suhtes. Seda kriteeriumi ei saa kohaldada EKP suhtes ja seega määrab EKP emiteeritavate euro pangatähtede protsentuaalse osa kindlaks EKP nõukogu. |
| --- | --- |

(7)

Euro rahatähed on seaduslikud maksevahendid kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro, nad ringlevad euroalal vabalt, eurosüsteemi liikmed võivad neid reemiteerida ning neid võib hoida ja kasutada ka väljaspool euroala. Seepärast jaotatakse ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtuse emiteerimisega seotud kohustused kõigi eurosüsteemi liikmete vahel objektiivsete kriteeriumide põhjal. Asjakohane kriteerium on iga RKP osa EKP sissemakstud kapitalis. See osa saadakse EKPSi põhikirja artiklis 29.1 osutatud kapitali märkimise aluse proportsionaalsel rakendamisel RKPde suhtes. Seda kriteeriumi ei saa kohaldada EKP suhtes ja seega määrab EKP emiteeritavate euro pangatähtede protsentuaalse osa kindlaks EKP nõukogu.

| (8) | EKPSi põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 alusel, millega nähakse ette eurosüsteemi tehingute detsentraliseerimise põhimõte, usaldatakse kõigi euro pangatähtede, ka EKP emiteeritud pangatähtede ringlusse laskmine ja ringlusest kõrvaldamine, RKPdele. Nimetatud põhimõtte kohaselt tegelevad RKPd ka euro pangatähtede füüsilise käitlemisega. |
| --- | --- |

(8)

EKPSi põhikirja artiklite 9.2 ja 12.1 alusel, millega nähakse ette eurosüsteemi tehingute detsentraliseerimise põhimõte, usaldatakse kõigi euro pangatähtede, ka EKP emiteeritud pangatähtede ringlusse laskmine ja ringlusest kõrvaldamine, RKPdele. Nimetatud põhimõtte kohaselt tegelevad RKPd ka euro pangatähtede füüsilise käitlemisega.

| (9) | Pangatähtede jaotamise aluse kohaselt igale RKP-le eraldatud euro pangatähtede väärtuse ja sellise RKP poolt ringlusse lastavate euro pangatähtede väärtuse vahe põhjal peaksid tekkima eurosüsteemisisesed saldod. Kuna EKP ei lase euro pangatähti ringlusse, peaksid tal olema eurosüsteemisisesed nõuded RKPde suhtes tema emiteeritavate euro pangatähtede osa väärtuses. Selliste eurosüsteemisiseste saldode tasustamine mõjutab RKPde tulusid ja seepärast kohaldatakse nende suhtes EKPSi põhikirja artiklil 32 põhinevat 25. novembri 2010. aasta otsust EKP/2010/23 liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade emissioonitulu jaotamise kohta (4). |
| --- | --- |

(9)

Pangatähtede jaotamise aluse kohaselt igale RKP-le eraldatud euro pangatähtede väärtuse ja sellise RKP poolt ringlusse lastavate euro pangatähtede väärtuse vahe põhjal peaksid tekkima eurosüsteemisisesed saldod. Kuna EKP ei lase euro pangatähti ringlusse, peaksid tal olema eurosüsteemisisesed nõuded RKPde suhtes tema emiteeritavate euro pangatähtede osa väärtuses. Selliste eurosüsteemisiseste saldode tasustamine mõjutab RKPde tulusid ja seepärast kohaldatakse nende suhtes EKPSi põhikirja artiklil 32 põhinevat 25. novembri 2010. aasta otsust EKP/2010/23 liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade emissioonitulu jaotamise kohta (4).

| (10) | Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsuse 2010/416/EÜ (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (5) artikli 1 kohaselt täidab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (6) artiklis 4 nimetatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsuse 2010/416/EÜ (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (5) artikli 1 kohaselt täidab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (6) artiklis 4 nimetatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.

| (11) | Arvestades, et 1. jaanuaril 2011 võtab Eesti kasutusele euro, tuleb 6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/15 euro pangatähtede emissiooni kohta (7) muuta selleks, et määrata kindlaks 1. jaanuarist 2011 kohaldatav pangatähtede jaotamise alus. Kuna otsust EKP/2001/15 on juba korduvalt muudetud, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada, |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et 1. jaanuaril 2011 võtab Eesti kasutusele euro, tuleb 6. detsembri 2001. aasta otsust EKP/2001/15 euro pangatähtede emissiooni kohta (7) muuta selleks, et määrata kindlaks 1. jaanuarist 2011 kohaldatav pangatähtede jaotamise alus. Kuna otsust EKP/2001/15 on juba korduvalt muudetud, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „RKP”– rahaühikuna eurot kasutava liikmesriigi keskpank;

b)   „euro pangatäht”– pangatäht, mis vastab otsuses EKP/2003/4 sätestatud nõuetele ja EKP nõukogu kehtestatud tehnilistele näitajatele;

c)   „kapitali märkimise alus”– RKPde (protsendina väljendatud) osalused EKP kapitali märkimises, mis kehtivad vastaval majandusaastal ja mis saadakse, rakendades riikide keskpankadele osakaalusid kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 29.1 tähenduses;

d)   „pangatähtede jaotamise alus”– protsent, mis tuleneb EKP osa arvesse võtmisest euro pangatähtede koguemissioonis ja kapitali märkimise aluse (ümardatuna lähima 0,0005 protsendipunkti kordseni) kohaldamisest RKPde osale selles kogusummas. Kui saadud protsendid ei summeeru 100 protsendiks, tuleb vahe hüvitada järgmiselt i) kui kogusumma on alla 100 %, lisatakse 0,0005 protsendipunkti tõusvas järjekorras, alustades väikseimatest osadest, kuni jõutakse täpselt 100 protsendini; või ii) kui kogusumma on üle 100 %, lahutatakse 0,0005 protsendipunkti langevas järjekorras, alustades suurimatest osadest, kuni jõutakse täpselt 100 protsendini. Käesoleva otsuse lisa määratleb pangatähtede jaotamise aluse, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Artikkel 2

Euro pangatähtede emiteerimine

Euro pangatähti emiteerivad EKP ja RKPd.

Artikkel 3

Emitentide kohustused

1.   RKPd lasevad euro pangatähed ringlusse ja kõrvaldavad need ringlusest ning tegelevad kõigi euro pangatähtede, kaasa arvatud EKP emiteeritud pangatähtede füüsilise käitlemisega.

2.   RKPd võtavad omaniku taotlusel vastu kõik euro pangatähed, et vahetada need samaväärsete euro pangatähtede vastu või kontoomanike puhul kanda vastuvõtvas RKPs olevatele kontodele.

3.   RKPd käsitavad kõiki enda vastuvõetud euro pangatähti kohustustena ning töötlevad neid samal viisil.

4.   RKPd ei kanna enda vastuvõetud euro pangatähti üle teistele RKPdele ning hoiavad need kordusemissiooniks. Erandkorras ja kooskõlas võimalike EKP nõukogu kehtestatud eeskirjadega:

| a) | vastuvõttev RKP võib hävitada rikutud, kahjustatud, kulunud või ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed ja |
| --- | --- |

a)

vastuvõttev RKP võib hävitada rikutud, kahjustatud, kulunud või ringlusest kõrvaldatud euro pangatähed ja

| b) | RKPde valduses olevad euro pangatähed võib logistilistel põhjustel eurosüsteemi raames partiidena ümber jaotada. |
| --- | --- |

b)

RKPde valduses olevad euro pangatähed võib logistilistel põhjustel eurosüsteemi raames partiidena ümber jaotada.

Artikkel 4

Euro pangatähtede jaotamine eurosüsteemi raames

1.   Ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtus jaotatakse eurosüsteemi liikmete vahel pangatähtede jaotamise aluse kohaselt.

2.   Pangatähtede jaotamise aluse kohaselt igale RKP-le eraldatud euro pangatähtede väärtuse ja selle RKP poolt ringlusse lastavate euro pangatähtede väärtuse vahe põhjal tekivad eurosüsteemisisesed saldod. EKP peab arvestust RKPde eurosüsteemisiseste nõuete üle, mis on proportsionaalsed nende osaga kapitali märkimise aluses ja mis võrduvad tema emiteeritavate euro pangatähtede väärtusega.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Otsus EKP/2001/15 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Frankfurt Maini ääres, 13. detsember 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 78, 25.3.2003, lk 16.

2

(3)  ELT L 21, 24.1.2009, lk 66.

3

(4)  ELTs veel avaldamata.

4

(5)  ELT L 196, 28.7.2010, lk 24.

5

(6)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

6

(7)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52.

7

---

I LISA

PANGATÄHTEDE JAOTAMISE ALUS ALATES 1. JAANUARIST 2011

| Euroopa Keskpank | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van Belgiė / Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| KOKKU | 100,0000 % |

Euroopa Keskpank

8,0000 %

Nationale Bank van Belgiė / Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

KOKKU

100,0000 %

---

II LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD OTSUS JA JÄRGNENUD MUUDATUSED

| Otsus EKP/2001/15 | EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52. |
| --- | --- |
| Otsus EKP/2003/23 | ELT L 9, 15.1.2004, lk 40. |
| Otsus EKP/2004/9 | ELT L 205, 9.6.2004, lk 17. |
| Otsus EKP/2006/25 | ELT L 24, 31.1.2007, lk 13. |
| Otsus EKP/2007/19 | ELT L 1, 4.1.2008, lk 7. |
| Otsus EKP/2008/26 | ELT L 21, 24.1.2009, lk 75. |

Otsus EKP/2001/15

EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52.

Otsus EKP/2003/23

ELT L 9, 15.1.2004, lk 40.

Otsus EKP/2004/9

ELT L 205, 9.6.2004, lk 17.

Otsus EKP/2006/25

ELT L 24, 31.1.2007, lk 13.

Otsus EKP/2007/19

ELT L 1, 4.1.2008, lk 7.

Otsus EKP/2008/26

ELT L 21, 24.1.2009, lk 75.

---

SUUNISED

| 9.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/31

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

11. november 2010,

raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2010/20)

(2011/68/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 12.1, 14.3 ja 26.4,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) üldnõukogu kaasabi kooskõlas EKPSi põhikirja artikli 46.2 teise ja kolmanda taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. novembri 2006. aasta suunist EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna seoses eelkõige intressiriski maandamise ja SDR positsioonide ümberhindlusega muudetakse suunist veelgi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

10. novembri 2006. aasta suunist EKP/2006/16 raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta (1) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna seoses eelkõige intressiriski maandamise ja SDR positsioonide ümberhindlusega muudetakse suunist veelgi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKPS) kehtib aruandekohustus EKPSi põhikirja artikli 15 alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKPS) kehtib aruandekohustus EKPSi põhikirja artikli 15 alusel.

| (3) | Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 26.3 koostab EKP juhatus analüüsi ja tegevuse eesmärgil EKPS konsolideeritud bilansi. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 26.3 koostab EKP juhatus analüüsi ja tegevuse eesmärgil EKPS konsolideeritud bilansi.

| (4) | Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 26.4 kehtestab EKP nõukogu artikli 26 kohaldamiseks reeglid, mis on vajalikud RKPde tegevuse raamatupidamise ja finantsaruandluse standardimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 26.4 kehtestab EKP nõukogu artikli 26 kohaldamiseks reeglid, mis on vajalikud RKPde tegevuse raamatupidamise ja finantsaruandluse standardimiseks.

| (5) | RKPde poolt igal aastal avaldatavates finantsaruannetes tuleks harmoneerida teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste tasustamise ja emissioonitulu kohta, |
| --- | --- |

(5)

RKPde poolt igal aastal avaldatavates finantsaruannetes tuleks harmoneerida teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste tasustamise ja emissioonitulu kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1.   Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „RKP”– liikmesriigi, mille rahaühik on euro, keskpank;

b)   „eurosüsteemi raamatupidamise ja finantsaruandluse eesmärgid”– eesmärgid, mille tarbeks EKP koostab I lisas loetletud raamatupidamisaruandeid kooskõlas EKPSi põhikirja artiklitega 15 ja 26;

c)   „aruandeüksus”– EKP või RKP;

d)   „kvartaalne ümberhindluspäev”– kvartali viimane kalendripäev;

e)   „konsolideerimine”– raamatupidamismenetlus, millega koondatakse erinevate iseseisvate juriidiliste isikute finantsnäitajad nii, nagu oleks tegu ühe majandusüksusega;

f)   „sularahavahetuse aasta”– 12 kuud alates päevast, mil euro pangatähed ja mündid saavad liikmesriigis, mille rahaühik on euro, seaduslikuks maksevahendiks;

g)   „pangatähtede jaotamise alus”– protsentuaalsed väärtused, mis tulenevad EKP osa arvessevõtmisest euro pangatähtede koguemissioonis, mille suhtes kohaldatakse RKP osa kapitali märkimise aluses vastavalt 13. detsembri 2010. aasta otsusele EKP/2010/29 euro pangatähtede emissiooni kohta (2);

h)   „krediidiasutus”– a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (3) artikli 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a mõistes, vastavalt rakendussätetele riigi õiguses, mille üle teostab järelelvalvet pädev ametiasutus; või b) muu krediidiasutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel.

2.   Muud käesolevas suunises kasutatud tehnilised mõisted on määratletud II lisas.

Artikkel 2

Kohaldamise ulatus

1.   Käesolevat suunist kohaldatakse EKP ja RKPde suhtes eurosüsteemi raamatupidamise ja finantsaruandluse eesmärgil.

2.   Käesolevat suunist kohaldatakse EKPSi põhikirjaga kehtestatud eurosüsteemi raamatupidamise ja finantsaruandluse korra ulatuses. Seega ei kohaldata seda RKPde riigisisestele aruannetele ega finantsaruannetele. Et saavutada kooskõla ja võrreldavus eurosüsteemi ja riikide normide vahel, soovitatakse RKPdel järgida oma riigisiseses aruandluses ja finantsaruannetes võimalikult suurel määral käesolevas suunises sätestatud eeskirju.

Artikkel 3

Raamatupidamise põhimõtted

Raamatupidamises kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

a)   tegelik majanduslik olukord ja läbipaistvus: raamatupidamismeetodid ja finantsaruandlus kajastavad tegelikku majanduslikku olukorda, on läbipaistvad ja juhinduvad järgmistest kvaliteedinõuetest: arusaadavus, asjakohasus, usaldusväärsus ja võrreldavus. Tehingute arvestusel ja esitamisel on lisaks õiguslikule vormile aluseks ka nende olemus ja tegelik majanduslik sisu;

b)   usaldatavus: varade ja kohustuste väärtuse hindamist ja tuluarvestust teostatakse usaldatavuse põhimõttest lähtudes. Käesoleva suunise mõistes tähendab see seda, et realiseerimata kasumit ei kajastata kasumiaruandes tuluna, vaid see kantakse otse ümberhindluskontole, ja et realiseerimata kahjum kajastatakse aasta lõpul kasumiaruandes, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol. Usaldatavuse põhimõttega ei ole kooskõlas varjatud reservid ja kirjete tahtlik vääritimärkimine bilansis ja kasumiaruandes;

c)   bilansipäevajärgsed sündmused: varasid ja kohustusi korrigeeritakse sündmuste osas, mis toimuvad aastabilansi kuupäeva ja finantsaruannete asjaomaste asutuste poolt heakskiitmise kuupäeva vahelisel ajal, kui need mõjutavad varade ja kohustuste olemust bilansipäeval. Kui pärast bilansipäeva toimuvad sündmused, mis ei mõjuta varade ja kohustuste olemust bilansipäeval, kuid mille mitteavaldamine mõjutaks raamatupidamisaruannete kasutajate võimet teha õigeid hinnanguid ja otsuseid, ei korrigeerita varasid ja kohustusi, kuid need sündmused avalikustatakse;

d)   olulisus: kõrvalekalded raamatupidamiseeskirjadest, sealhulgas nendest, mis mõjutavad RKPde ja EKP kasumi ja kahjumi arvestust, on lubatud ainult siis, kui on võimalik põhjendatult otsustada, et need on aruandeüksuse finantsaruannete üldises kontekstis ja esitusviisis ebaolulised;

e)   jätkuvuse põhimõte: aruanded koostatakse tegevuse jätkuvuse põhimõttel;

f)   tekkepõhine arvestuspõhimõte: tulud ja kulud kajastatakse arvestusperioodil, kui nad teenitakse või tekivad, mitte aga perioodil, kui nad laekuvad või makstakse;

g)   järjepidevus ja võrreldavus: bilansilise väärtuse hindamisel ja tulude kajastamisel kohaldatakse eurosüsteemis kriteeriume järjepidevalt ühetaolise ja pideva lähenemisviisiga, et tagada raamatupidamisaruannetes esitatud andmete võrreldavus.

Artikkel 4

Varade ja kohustuste kajastamine

Rahaline või muu vara/kohustus kajastatakse aruandeüksuse bilansis üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | on tõenäoline, et vara või kohustuse kandega seotud tulevane majanduslik kasu liigub aruandeüksusesse või aruandeüksusest välja; |
| --- | --- |

a)

on tõenäoline, et vara või kohustuse kandega seotud tulevane majanduslik kasu liigub aruandeüksusesse või aruandeüksusest välja;

| b) | kõik vara või kohustusega seotud riskid ja kasu on suures osas tulnud üle aruandeüksusele; |
| --- | --- |

b)

kõik vara või kohustusega seotud riskid ja kasu on suures osas tulnud üle aruandeüksusele;

| c) | vara maksumust või väärtust aruandeüksuse jaoks või kohustuse suurust saab usaldusväärselt mõõta. |
| --- | --- |

c)

vara maksumust või väärtust aruandeüksuse jaoks või kohustuse suurust saab usaldusväärselt mõõta.

Artikkel 5

Tekkepõhine ja kassa-/arvelduspõhine arvestus

1.   Välisvaluutatehingute, välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumentide ja nendega seotud viitsummade kirjendamisel tuleb kasutada tekkepõhist arvestust. Tekkepõhise arvestuse kohaldamisel kasutatakse kahte erinevat meetodit:

| a) | „tavaline meetod” nagu see on määratletud III ja IV peatükis ning III lisas ja |
| --- | --- |

a)

„tavaline meetod” nagu see on määratletud III ja IV peatükis ning III lisas ja

| b) | „alternatiivne meetod” nagu see on määratletud III lisas. |
| --- | --- |

b)

„alternatiivne meetod” nagu see on määratletud III lisas.

2.   Välisvaluutas väärtpaberitehingute, sealhulgas aktsiainstrumentide, kajastamiseks võib jätkuvalt kasutada kassa-/arvelduspõhist arvestust. Seonduvad laekunud intressid sealhulgas üle- või alakurss kirjendatakse igapäevaselt alates hetketehingu arvelduspäevast.

3.   RKPd võivad kasutada kas tekkepõhist või kassa-/arvelduspõhist arvestust, et kirjendada mis tahes konkreetseid eurodes vääringustatud tehinguid, finantsinstrumente ja seonduvaid viitlaekumisi.

4.   Välja arvatud kvartali- ja aastalõpu korrigeerimised ning kirjete „Muud varad” ja „Muud kohustused” all näidatavad andmed, peavad eurosüsteemi finantsaruandluse eesmärgil igapäevase finantsaruandluse osana esitatavad arvud kajastama ainult sularaha voogu bilansikirjetes.

II   PEATÜKK

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 6

Bilansi ülesehitus

Eurosüsteemi finantsaruandluse raames on EKP ja RKPde bilansi aluseks IV lisas esitatud bilansiskeem.

Artikkel 7

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1.   Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui IV lisas ei ole märgitud teisiti.

2.   Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks) ja kaubeldavate väärtpaberite ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub kvartali ümberhindluspäeval ning turu keskmise kursi ja hinna alusel. See ei välista aruandeüksustel portfellide sagedasemat ümberhindamist sisevajaduse korral; tingimuseks on bilansikirjete aruandlus ainult kvartali jooksul kehtinud tehinguväärtuse kohaselt.

3.   Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist kvartali ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute, puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.

4.   Ümberhindluskanded storneeritakse järgmise kvartali lõpus, välja arvatud aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjum; kvartali jooksul kajastatakse tehingud tehinguhindade ja -kurssidega.

5.   Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks, hinnatakse amortisatsioonikulude põhjal ja nende suhtes kohaldatakse väärtuse langusest tulenevat kulu. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:

| a) | kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga; |
| --- | --- |

a)

kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga;

| b) | kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul; |
| --- | --- |

b)

kui need väärtpaberid müüakse tähtpäeva kuul;

| c) | erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest. |
| --- | --- |

c)

erandlikus olukorras, nagu näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral, või tulenevalt EKP nõukogu sellekohasest rahapoliitikaotsusest.

Artikkel 8

Pöördtehingud

1.   Repolepingu alusel teostatud pöördtehing kajastatakse tagatud sissetuleva hoiusena bilansi kohustuste poolel, kusjuures tagatist kajastav kirje jääb bilansi varade poolele. Müüdud väärtpabereid, mis kuuluvad tagasiostmisele repolepingute alusel, käsitleb aruandeüksus, kes peab need tagasi ostma, nagu oleksid kõnealused varad endiselt osa portfellist, millest need müüdi.

2.   Pöördrepolepingu alusel teostatud pöördtehing kajastatakse bilansi varade poolel laenusumma ulatuses tagatud väljamineva laenuna. Pöördrepolepingute alusel soetatud väärtpaberite väärtust ei hinnata ümber ning neist tulenevat kasumit või kahjumit ei kajastata kasumiaruandes rahalisi vahendeid välja laenanud aruandeüksuse poolt.

3.   Väärtpaberilaenu tehingute korral jäävad väärtpaberid üleandja bilanssi. Nende tehingute kajastamine raamatupidamises toimub samal viisil nagu repotehingute puhul. Kui vastuvõtjana tegutseva aruandeüksuse poolt laenuks võetud väärtpabereid ei hoita aasta lõpu seisuga tema hoiukontol, moodustab vastuvõtja eraldise kahjumi katmiseks, kui tehingu aluseks olnud väärtpaberite turuväärtus on pärast laenutehingu lepingukuupäeva tõusnud. Kui väärtpaberid on vahepeal ära müüdud, näitab vastuvõtja väärtpaberite tagasikandmise kohustust.

4.   Tagatisega kullatehinguid käsitletakse repolepingutena. Kõnealuste tagatud tehingutega seotud kullavooge ei kajastata raamatupidamisaruannetes ning tehingu hetke- ja tähtpäevahinna vahet käsitletakse tekkepõhiselt.

5.   Pöördtehinguid, sealhulgas väärtpaberilaenutehinguid, mis on tehtud automatiseeritud väärtpaberilaenuprogrammi raames, kajastatakse bilansis üksnes juhul, kui asjaomase RKP või EKP arvele on kantud sularahatagatis.

Artikkel 9

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kaubeldavate aktsiainstrumentide (aktsiad või aktsiafondid) suhtes, olenemata sellest, kas tehinguid teeb vahetult aruandeüksus või tema esindaja, v.a pensionifondide tehingud, tehingud kapitaliosaluste, investeeringutega tütarettevõtetesse või oluliste osalusega.

2.   Välisvaluutas vääringustatud aktsiainstrumendid, mis esitatakse „Muu vara” all, ei ole üldise valuutapositsiooni osa, vaid moodustavad eraldi valuutapositsiooni osa. Seonduvat valuutavahetuskasumit ja -kahjumit võib arvutada keskmise puhasmaksumuse meetodil või keskmise maksumuse meetodil.

3.   Aktsiaportfelle hinnatakse ümber kooskõlas artikli 7 lõikega 2. Ümberhindamine toimub kirjepõhiselt. Aktsiafondide puhul teostatakse ümberhindamine netopõhiselt, mitte aktsiate kaupa. Erinevaid aktsiaid või erinevaid aktsiafonde omavahel ei tasaarveldata.

4.   Tehingud kajastatakse bilansis tehinguhinnaga.

5.   Maakleritasu võib kajastada vara maksumuse hulka kuuluva tehingukuluna või kuluna kasumiaruandes.

6.   Dividendinõude summa kajastatakse aktsia maksumuse all. Pärast nimekirja sulgemist käsitletakse dividendinõude summat eraldi kirjena kuni dividendi väljamakseni.

7.   Dividenditulu perioodi lõpu seisu ei esitata, kuna see kajastub juba aktsiainstrumentide turuhinnas, v.a aktsia noteerimise puhul pärast dividendimakset.

8.   Märkimisõigusi käsitletakse emiteerimisel eraldi varana. Soetusmaksumuse arvutamise aluseks on olemasoleva aktsiainstrumendi keskmine hind, soetatavate optsioonide tehinguhind ning olemasolevate ja uute aktsiainstrumentide vaheline proportsioon. Samas võib märkimisõiguse hinna aluseks olla ka märkimisõiguse väärtus turul, olemasoleva aktsiainstrumendi keskmine hind ja aktsiainstrumendi turuhind enne märkimisõiguste emissiooni.

Artikkel 10

Väärtpaberite intressiriski maandamine tuletisinstrumentide abil

1.   Väärtpaberi intressiriski maandamine tuletisinstrumendi abil tähendab tuletisinstrumendi kujundamist selliselt, et selle õiglase väärtuse muutus tasaarvestaks maandatava riskiga väärtpaberi intressimäära muutmisest tuleneva õiglase väärtuse muutuse.

2.   Maandatud riskiga ja riski maandavaid instrumente tuleb käsitleda kooskõlas käesolevas suunises sätestatud üldreeglite, hindamisreeglite, tuluarvestuse ja instrumentide suhtes kohaldatavate üksiknõuetega.

3.   Erandina artikli 3 punktist b, artikli 7 lõikest 3, artikli 13 lõigetest 1 ja 2, artikli 14 lõike 1 punktist b ning lõike 2 punktist d ja artikli 15 lõikest 2 võib maandatud riskiga väärtpaberi ja riski maandava instrumendi hindamisel kohaldada järgmist asenduskäsitlust:

| a) | iga kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ja tuletisinstrument ümber ning kajastatakse bilansis turuväärtusega. Maandatud riskiga ja riski maandavatest instrumentidest tuleneva realiseerimata kasumi/kahjumi netosumma suhtes kohaldatakse järgmist asümmeetrilist hindamist:






  i) | realiseerimata netokahjum kantakse aasta lõpus kasumi ja kahjumi kontole ning soovitav on see maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul amortiseerida ja |
| --- | --- | --- |

a)

iga kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ja tuletisinstrument ümber ning kajastatakse bilansis turuväärtusega. Maandatud riskiga ja riski maandavatest instrumentidest tuleneva realiseerimata kasumi/kahjumi netosumma suhtes kohaldatakse järgmist asümmeetrilist hindamist:

i)

realiseerimata netokahjum kantakse aasta lõpus kasumi ja kahjumi kontole ning soovitav on see maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul amortiseerida ja

| ii) | realiseerimata netokasum kantakse ümberhindluskontole ja storneeritakse järgmisel ümberhindluse kuupäeval; |
| --- | --- |

ii)

realiseerimata netokasum kantakse ümberhindluskontole ja storneeritakse järgmisel ümberhindluse kuupäeval;

| b) | juba omatava väärtpaberi riski maandamine: kui maandatud riskiga väärtpaberi hind erineb väärtpaberi turuhinnast riski maandamise alguses, kohaldatakse järgmist käsitlust:






  i) | väärtpaberi realiseerimata kasum sel kuupäeval kantakse ümberhindluskontole, samas kui realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole; ja |
| --- | --- | --- |

b)

juba omatava väärtpaberi riski maandamine: kui maandatud riskiga väärtpaberi hind erineb väärtpaberi turuhinnast riski maandamise alguses, kohaldatakse järgmist käsitlust:

i)

väärtpaberi realiseerimata kasum sel kuupäeval kantakse ümberhindluskontole, samas kui realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole; ja

| ii) | punkti a sätteid kohaldatakse turuväärtuse muutuste suhtes, mis leiavad aset pärast riski maandamise algust; |
| --- | --- |

ii)

punkti a sätteid kohaldatakse turuväärtuse muutuste suhtes, mis leiavad aset pärast riski maandamise algust;

| c) | amortiseerimata üle- ja alakursside vahe, nagu see on riski maandamise päeval, on soovitav amortiseerida maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

c)

amortiseerimata üle- ja alakursside vahe, nagu see on riski maandamise päeval, on soovitav amortiseerida maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul.

4.   Kui riski maandamise arvestus lõpetatakse, hinnatakse aruandeüksuse raamatupidamisse jäänud väärtpaberit ja tuletisinstrumenti eraldi instrumentidena alates päevast, mil arvestus lõpetati kooskõlas käesolevas suunises sätestatud üldreeglitega.

5.   Lõikes 3 osutatud asenduskäsitlust võib kohaldada ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | riski maandamise alguses on olemas formaalsed dokumendid, mis käsitlevad riski maandamise suhet, riski haldamise eesmärki ja riski maandamise strateegiat. Dokumendid peavad sisaldama järgmist: i) riski maandamise instrumendina kasutatud tuletisinstrumendi kindlaksmääramine; ii) seotud maandatud riskiga väärtpaberi kindlaskmääramine; iii) hinnang tuletisinstrumendi väärtpaberi intressiriskist tuleneva õiglase väärtuse muutumise tasaarvestamise tõhususele; |
| --- | --- |

a)

riski maandamise alguses on olemas formaalsed dokumendid, mis käsitlevad riski maandamise suhet, riski haldamise eesmärki ja riski maandamise strateegiat. Dokumendid peavad sisaldama järgmist: i) riski maandamise instrumendina kasutatud tuletisinstrumendi kindlaksmääramine; ii) seotud maandatud riskiga väärtpaberi kindlaskmääramine; iii) hinnang tuletisinstrumendi väärtpaberi intressiriskist tuleneva õiglase väärtuse muutumise tasaarvestamise tõhususele;

| b) | riski maandamist peetakse väga tõhusaks ja selle tõhusust saab usaldusväärselt mõõta. Hinnata tuleb nii oodatavat kui tegelikku tõhusust. Soovitav on:






  i) | mõõta oodatavat tõhusust, võrreldes maandatud riskiga instrumendi õiglase väärtuse seniseid muutusi riski maandava instrumendi väärtuse seniste muutustega või tõendades suure statilistilise seose olemasolu maandatud riskiga instrumendi õiglase väärtuse ning riski maandava instrumendi õiglase väärtuse vahel ja |
| --- | --- | --- |

b)

riski maandamist peetakse väga tõhusaks ja selle tõhusust saab usaldusväärselt mõõta. Hinnata tuleb nii oodatavat kui tegelikku tõhusust. Soovitav on:

i)

mõõta oodatavat tõhusust, võrreldes maandatud riskiga instrumendi õiglase väärtuse seniseid muutusi riski maandava instrumendi väärtuse seniste muutustega või tõendades suure statilistilise seose olemasolu maandatud riskiga instrumendi õiglase väärtuse ning riski maandava instrumendi õiglase väärtuse vahel ja

| ii) | tõendada tegelikku tõhusust, kui maandatud riskiga instrumendi tegeliku kasumi/kahjumi ja riski maandava instrumendi tegeliku kahjumi/kasumi vaheline suhe jääb 80 %–125 % vahele. |
| --- | --- |

ii)

tõendada tegelikku tõhusust, kui maandatud riskiga instrumendi tegeliku kasumi/kahjumi ja riski maandava instrumendi tegeliku kahjumi/kasumi vaheline suhe jääb 80 %–125 % vahele.

6.   Väärtpaberite kogumi riski maandamise suhtes kohaldatakse järgmist: sarnase intressimääraga väärtpaberid võib liita ja nende riski ühiselt maandada üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | väärtpaberitel on sarnane ajaline kehtivus; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberitel on sarnane ajaline kehtivus;

| b) | väärtpaberite kogum vastab oodatava ja tegeliku tõhususe testile; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite kogum vastab oodatava ja tegeliku tõhususe testile;

| c) | õiglase väärtuse muutus, mis tuleneb kogumi iga väärtpaberi maandatud riskist, on ligikaudu proportsionaalne väärtpaberite kogumi maandatud riskist tuleneva õiglase väärtuse üldise muutusega. |
| --- | --- |

c)

õiglase väärtuse muutus, mis tuleneb kogumi iga väärtpaberi maandatud riskist, on ligikaudu proportsionaalne väärtpaberite kogumi maandatud riskist tuleneva õiglase väärtuse üldise muutusega.

Artikkel 11

Sünteetilised instrumendid

1.   Kõik instrumendid, mis koos moodustavad sünteetilise instrumendi, tuleb eristada ja käsitleda teistest instrumentidest eraldi kooskõlas käesolevas suunises sätestatud üldreeglite, hindamisreeglite, tuluarvestuse ja instrumentide suhtes kohaldatavate erinõuetega.

2.   Erandina artikli 3 lõikest b, artikli 7 lõikest 3, artikli 13 lõikest 1 ja artikli 15 lõikest 2 võib sünteetiliste instrumentide hindamise suhtes kohaldada järgmist asenduskäsitlust:

| a) | instrumentide, mis liidetult moodustavad sünteetilise instrumendi, realiseerimata kasumi ja kahjumi võib aasta lõpus tasaarveldada. Sel juhul kirjendatakse realiseerimata netokasum ümberhindluskontol. Realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol; |
| --- | --- |

a)

instrumentide, mis liidetult moodustavad sünteetilise instrumendi, realiseerimata kasumi ja kahjumi võib aasta lõpus tasaarveldada. Sel juhul kirjendatakse realiseerimata netokasum ümberhindluskontol. Realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol;

| b) | väärtpaberid, mis on sünteetilise instrumendi osa, ei kuulu nende väärtpaberite koguomandisse, vaid neid hoitakse eraldi; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberid, mis on sünteetilise instrumendi osa, ei kuulu nende väärtpaberite koguomandisse, vaid neid hoitakse eraldi;

| c) | realiseerimata kahjum või kasum, mis on aasta lõpus kantud kasumi ja kahjumi kontole, amortiseeritakse järgmistel aastatel eraldi. |
| --- | --- |

c)

realiseerimata kahjum või kasum, mis on aasta lõpus kantud kasumi ja kahjumi kontole, amortiseeritakse järgmistel aastatel eraldi.

3.   Juhul kui ühe liidetud instrumendi tähtaeg lõpeb, see müüakse, lõpeb või pööratakse täitmisele, peab aruandeüksus lõikes 2 osutatud asenduskäsitluse lõpetama ja kogu eelmistel aastatel kasumi ja kahjumi kontole krediteeritud tulu amortiseerimata ümberhindluskasumist tuleb viivitamata storneerida.

4.   Lõikes 2 osutatud asenduskäsitlust võib kohaldada ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | üksikinstrumentide juhtimine ja nende tasuvuse hindamine toimub liidetult, järgides riskijuhtimis- või investeerimisstrateegiat; |
| --- | --- |

a)

üksikinstrumentide juhtimine ja nende tasuvuse hindamine toimub liidetult, järgides riskijuhtimis- või investeerimisstrateegiat;

| b) | esmasel käsitlemisel struktureeritakse ja määratletakse üksikinstrumendid sünteetilise instrumendina; |
| --- | --- |

b)

esmasel käsitlemisel struktureeritakse ja määratletakse üksikinstrumendid sünteetilise instrumendina;

| c) | asenduskäsitluse kasutamine kõrvaldab või vähendab oluliselt hindamise mittevastavust (valuation mismatch), mis tuleneb käesolevas suunises sätestatud üldreeglite kohaldamisest üksikinstrumentidele; |
| --- | --- |

c)

asenduskäsitluse kasutamine kõrvaldab või vähendab oluliselt hindamise mittevastavust (valuation mismatch), mis tuleneb käesolevas suunises sätestatud üldreeglite kohaldamisest üksikinstrumentidele;

| d) | dokumentatsiooni olemasolu võimaldab punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täitmist kontrollida. |
| --- | --- |

d)

dokumentatsiooni olemasolu võimaldab punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täitmist kontrollida.

Artikkel 12

Pangatähed

1.   EKPS-i põhikirja artikli 49 rakendamiseks ei kirjendata RKP valduses olevaid teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, pangatähti ringluses olevate pangatähtedena, vaid eurosüsteemisiseste saldodena. Teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, pangatähtede käsitlemise kord on järgmine:

| a) | RKP, kes võtab vastu teise RKP poolt emiteeritud euroala riigi vääringus pangatähti, teatab iga päev pangatähed emiteerinud RKP-le vahetamiseks esitatud pangatähtede väärtuse, välja arvatud juhul, kui vastava päeva käive on väike. Pangatähed emiteerinud RKP algatab TARGET2 kaudu piiriülese makse pangatähed vastu võtnud RKP-le; ja |
| --- | --- |

a)

RKP, kes võtab vastu teise RKP poolt emiteeritud euroala riigi vääringus pangatähti, teatab iga päev pangatähed emiteerinud RKP-le vahetamiseks esitatud pangatähtede väärtuse, välja arvatud juhul, kui vastava päeva käive on väike. Pangatähed emiteerinud RKP algatab TARGET2 kaudu piiriülese makse pangatähed vastu võtnud RKP-le; ja

| b) | pangatähed emiteerinud RKP raamatupidamises korrigeeritakse eespool osutatud teate saamisel „Ringluses olevate pangatähtede” andmeid. |
| --- | --- |

b)

pangatähed emiteerinud RKP raamatupidamises korrigeeritakse eespool osutatud teate saamisel „Ringluses olevate pangatähtede” andmeid.

2.   „Ringluses olevad pangatähed” RKPde bilanssides koosneb kolmest komponendist:

| a) | ringluses olevate euro pangatähtede korrigeerimata väärtus, sealhulgas euroala riigi vääringus pangatähtede väärtus eurole ülemineva RKP puhul sularahavahetuse aastal, mis arvutatakse vastavalt ühele kahest allpool toodud meetodist:







  Meetod A | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| Meetod B | : | B = I – R – N |

a)

ringluses olevate euro pangatähtede korrigeerimata väärtus, sealhulgas euroala riigi vääringus pangatähtede väärtus eurole ülemineva RKP puhul sularahavahetuse aastal, mis arvutatakse vastavalt ühele kahest allpool toodud meetodist:

Meetod A

:

B = P – D – N – S

Meetod B

:

B = I – R – N

kus:

| B | on „Ringluses olevate pangatähtede” korrigeerimata väärtus |
| --- | --- |
| P | on toodetud või trükikojast tulnud või teistelt RKPdelt saadud pangatähtede väärtus |
| D | on hävitatud pangatähtede väärtus |
| N | on RKP poolt emiteeritud riigi pangatähtede väärtus, mis on teiste RKPde valduses (millest on teatatud, kuid mida ei ole veel päritoluriiki tagasi saadetud) |
| I | on ringlusse lastud pangatähtede väärtus |
| D | on vastuvõetud pangatähtede väärtus |
| S | on pangatähtede väärtus varudes/varahoidlas; |

B

on „Ringluses olevate pangatähtede” korrigeerimata väärtus

P

on toodetud või trükikojast tulnud või teistelt RKPdelt saadud pangatähtede väärtus

D

on hävitatud pangatähtede väärtus

N

on RKP poolt emiteeritud riigi pangatähtede väärtus, mis on teiste RKPde valduses (millest on teatatud, kuid mida ei ole veel päritoluriiki tagasi saadetud)

I

on ringlusse lastud pangatähtede väärtus

D

on vastuvõetud pangatähtede väärtus

S

on pangatähtede väärtus varudes/varahoidlas;

| b) | miinus väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede (ECI) programmiga seotud tasustamata nõuete summa ECI panga vastu, juhul kui antakse üle ECI programmiga seotud pangatähtede omand; |
| --- | --- |

b)

miinus väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede (ECI) programmiga seotud tasustamata nõuete summa ECI panga vastu, juhul kui antakse üle ECI programmiga seotud pangatähtede omand;

| c) | pluss või miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisest tuleneva kohandamise summa. |
| --- | --- |

c)

pluss või miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisest tuleneva kohandamise summa.

III   PEATÜKK

KASUMI KAJASTAMINE

Artikkel 13

Kasumi kajastamine

1.   Kasumi kajastamise suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | realiseeritud kasum ja realiseeritud kahjum kajastatakse kasumiaruandes; |
| --- | --- |

a)

realiseeritud kasum ja realiseeritud kahjum kajastatakse kasumiaruandes;

| b) | realiseerimata kasumit ei kajastata kasumina, vaid kirjendatakse vahetult ümberhindluskontol; |
| --- | --- |

b)

realiseerimata kasumit ei kajastata kasumina, vaid kirjendatakse vahetult ümberhindluskontol;

| c) | aasta lõpul realiseerimata kahjum kajastatakse kasumiaruandes, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol; |
| --- | --- |

c)

aasta lõpul realiseerimata kahjum kajastatakse kasumiaruandes, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol;

| d) | kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei kanta järgmistel aastatel tagasi uue realiseerimata kasumi arvel; |
| --- | --- |

d)

kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei kanta järgmistel aastatel tagasi uue realiseerimata kasumi arvel;

| e) | ühe väärtpaberi, valuuta või kulla positsioonide realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata muude väärtpaberite või valuutade või kulla realiseerimata kasumiga; |
| --- | --- |

e)

ühe väärtpaberi, valuuta või kulla positsioonide realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata muude väärtpaberite või valuutade või kulla realiseerimata kasumiga;

| f) | aasta lõpul väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse kasumiaruandes ning seda ei kanta järgmistel aastatel tagasi, välja arvatud juhul, kui väärtuse langus kahaneb ning selle kahanemise saab seostada tuvastatava sündmusega, mis toimus pärast väärtuse languse esmast kirjendamist. |
| --- | --- |

f)

aasta lõpul väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse kasumiaruandes ning seda ei kanta järgmistel aastatel tagasi, välja arvatud juhul, kui väärtuse langus kahaneb ning selle kahanemise saab seostada tuvastatava sündmusega, mis toimus pärast väärtuse languse esmast kirjendamist.

2.   Üle- või alakurss, mis tuleneb emiteeritud ja ostetud väärtpaberitest, arvutatakse ja esitatakse intressitulu osana ning amortiseeritakse väärtpaberite järelejäänud eluea jooksul lineaarmeetodil või sisemise tasuvusläve meetodil (internal rate of return, IRR). Sisemise tasuvusläve meetod on kohustuslik nullkupongiga väärtpaberite puhul, mille järelejäänud tähtaeg on soetamise hetkel üle ühe aasta.

3.   Finantsvarade ja kohustuste välisvaluutas vääringustatud viitlaekumisi ja -võlgu, nt intressivõlgu ja amortiseeritud üle/alakursse, arvutatakse ja kirjendatakse raamatupidamises igapäevaselt vastavalt viimaste suhtes kehtivatele kurssidele. Finantsvarade ja kohustuste eurodes vääringustatud viitsummasid arvutatakse ja kirjendatakse raamatupidamises vähemalt kord kvartalis. Muud viitsummad arvutatakse ja kajastatakse raamatupidamises vähemalt kord aastas.

4.   Sõltumata viitsummade arvutamise sagedusest, kuid arvestades artikli 5 lõikes 4 viidatud eranditega, esitavad aruandeüksused andmeid kvartali jooksul kehtinud tehinguväärtuse kohaselt.

5.   Välisvaluutades vääringustatud viitsummad arvutatakse ümber kande tegemise päeva vahetuskursiga ning võetakse arvesse valuutapositsioonis.

6.   Üldiselt võib viitsummade arvutamiseks aasta jooksul kasutada kohalikku tava, nt võib neid arvutada kvartali viimase pangapäevani või viimase kalendripäevani. Samas on aasta lõpul kohustuslikuks arvestuskuupäevaks 31. detsember.

7.   Valuuta väljavool, mis toob kaasa selle valuuta positsiooni muutuse, võib põhjustada realiseeritud vahetuskursikasumi või -kahjumi.

Artikkel 14

Tehingukulud

1.   Tehingukulude suhtes kohaldatakse järgmisi üldeeskirju:

| a) | kulla, välisvaluutainstrumentide ja väärtpaberite puhul kasutatakse müüdud instrumentide soetusmaksumuse arvutamiseks igapäevaselt keskmise kulu meetodit, arvestades vahetuskursi- ja/või hinnakõikumiste mõju; |
| --- | --- |

a)

kulla, välisvaluutainstrumentide ja väärtpaberite puhul kasutatakse müüdud instrumentide soetusmaksumuse arvutamiseks igapäevaselt keskmise kulu meetodit, arvestades vahetuskursi- ja/või hinnakõikumiste mõju;

| b) | vara/kohustuse keskmist soetusmaksumust/kurssi vähendatakse/suurendatakse realiseerimata kahjumi võrra, mis on aasta lõpus kasumiaruandesse kantud; |
| --- | --- |

b)

vara/kohustuse keskmist soetusmaksumust/kurssi vähendatakse/suurendatakse realiseerimata kahjumi võrra, mis on aasta lõpus kasumiaruandesse kantud;

| c) | kupongväärtpaberite soetamise korral käsitletakse ostetud kupongitulu nõuet eraldi. Välisvaluutas vääringustatud väärtpaberid on kõnealuse valuuta positsiooni osa, kuid ei mõjuta keskmise hinna määramisel vara maksumust või hinda ega kõnealuse valuuta maksumust. |
| --- | --- |

c)

kupongväärtpaberite soetamise korral käsitletakse ostetud kupongitulu nõuet eraldi. Välisvaluutas vääringustatud väärtpaberid on kõnealuse valuuta positsiooni osa, kuid ei mõjuta keskmise hinna määramisel vara maksumust või hinda ega kõnealuse valuuta maksumust.

2.   Väärtpaberite suhtes kohaldatakse järgmisi erieeskirju:

| a) | tehingud kajastatakse tehinguhinnaga ja esitatakse raamatupidamisaruannetes puhashinnas; |
| --- | --- |

a)

tehingud kajastatakse tehinguhinnaga ja esitatakse raamatupidamisaruannetes puhashinnas;

| b) | depoo- ja haldustasusid, arvelduskonto tasusid ja muid kaudseid kulusid ei loeta tehingukuludeks ning kantakse kasumiaruandesse. Neid ei käsitleta konkreetse vara keskmise kulu osana; |
| --- | --- |

b)

depoo- ja haldustasusid, arvelduskonto tasusid ja muid kaudseid kulusid ei loeta tehingukuludeks ning kantakse kasumiaruandesse. Neid ei käsitleta konkreetse vara keskmise kulu osana;

| c) | tulu kajastatakse brutosummas, kusjuures kinnipeetavaid ja muid makse, mis kuuluvad tagastamisele, arvestatakse eraldi; |
| --- | --- |

c)

tulu kajastatakse brutosummas, kusjuures kinnipeetavaid ja muid makse, mis kuuluvad tagastamisele, arvestatakse eraldi;

| d) | väärtpaberi keskmise soetusmaksumuse arvutamiseks: i) liidetakse kõik päeva jooksul toimunud ostutehingud soetusmaksumuses eelmise päeva seisule, et arvutada välja uus kaalutud keskmine hind enne sama päeva müügitehingute arvesse võtmist, või ii) kajastatakse väärtpaberite üksikud ostu- ja müügitehingud jooksvalt tehingute toimumise järjekorras, et arvutada välja korrigeeritud keskmine hind. |
| --- | --- |

d)

väärtpaberi keskmise soetusmaksumuse arvutamiseks: i) liidetakse kõik päeva jooksul toimunud ostutehingud soetusmaksumuses eelmise päeva seisule, et arvutada välja uus kaalutud keskmine hind enne sama päeva müügitehingute arvesse võtmist, või ii) kajastatakse väärtpaberite üksikud ostu- ja müügitehingud jooksvalt tehingute toimumise järjekorras, et arvutada välja korrigeeritud keskmine hind.

3.   Kulla ja välisvaluuta suhtes kohaldatakse järgmisi erieeskirju:

| a) | välisvaluutatehingud, millega ei kaasne vastava valuutapositsiooni muutus, arvutatakse ümber eurodesse lepingu- või arvelduspäeva vahetuskursiga ning need ei mõjuta kõnealuse valuutapositsiooni soetusmaksumust; |
| --- | --- |

a)

välisvaluutatehingud, millega ei kaasne vastava valuutapositsiooni muutus, arvutatakse ümber eurodesse lepingu- või arvelduspäeva vahetuskursiga ning need ei mõjuta kõnealuse valuutapositsiooni soetusmaksumust;

| b) | välisvaluutatehingud, millega kaasneb vastava valuutapositsiooni muutus, arvutatakse ümber eurodesse lepingupäeva vahetuskursiga; |
| --- | --- |

b)

välisvaluutatehingud, millega kaasneb vastava valuutapositsiooni muutus, arvutatakse ümber eurodesse lepingupäeva vahetuskursiga;

| c) | välisvaluutas või kullas vääringustatud väärtpaberite pöördtehingute põhisummade arveldamine ei ole aluseks muudatuste tegemisele vastavas valuuta- või kullapositsioonis; |
| --- | --- |

c)

välisvaluutas või kullas vääringustatud väärtpaberite pöördtehingute põhisummade arveldamine ei ole aluseks muudatuste tegemisele vastavas valuuta- või kullapositsioonis;

| d) | tegelikud sularahalaekumised ja -maksed arvutatakse ümber arvelduse toimumise päeva vahetuskursiga; |
| --- | --- |

d)

tegelikud sularahalaekumised ja -maksed arvutatakse ümber arvelduse toimumise päeva vahetuskursiga;

| e) | kui tegemist on pika positsiooniga, lisatakse päeva jooksul toimunud valuutade ja kulla netosissevoog päeva keskmise maksumuse alusel eelmise päeva seisule iga valuuta ja kulla kohta, saades uue kaalutud keskmise kursi/kulla hinna. Netoväljavoo puhul on realiseeritud kasumi või kahjumi arvutamise aluseks vastava valuuta- või kullapositsiooni keskmine maksumus eelmisel päeval, nii et keskmine maksumus püsib muutumatuna. Keskmise kursi/kulla hinna erinevused päeva jooksul toimunud sisse- ja väljavoo vahel annavad samuti tulemuseks realiseeritud kasumi või kahjumi. Kui valuuta- või kullapositsioon on negatiivne, kohaldatakse eespool kirjeldatud lähenemist vastupidiselt. Seega mõjutab netoväljavoog kohustuse positsiooni keskmist maksumust, samas kui netosissevoog vähendab positsiooni suurust vastavalt kehtivale kaalutud keskmisele valuutakursile/kulla hinnale, mille tulemuseks on realiseeritud kasum või kahjum; |
| --- | --- |

e)

kui tegemist on pika positsiooniga, lisatakse päeva jooksul toimunud valuutade ja kulla netosissevoog päeva keskmise maksumuse alusel eelmise päeva seisule iga valuuta ja kulla kohta, saades uue kaalutud keskmise kursi/kulla hinna. Netoväljavoo puhul on realiseeritud kasumi või kahjumi arvutamise aluseks vastava valuuta- või kullapositsiooni keskmine maksumus eelmisel päeval, nii et keskmine maksumus püsib muutumatuna. Keskmise kursi/kulla hinna erinevused päeva jooksul toimunud sisse- ja väljavoo vahel annavad samuti tulemuseks realiseeritud kasumi või kahjumi. Kui valuuta- või kullapositsioon on negatiivne, kohaldatakse eespool kirjeldatud lähenemist vastupidiselt. Seega mõjutab netoväljavoog kohustuse positsiooni keskmist maksumust, samas kui netosissevoog vähendab positsiooni suurust vastavalt kehtivale kaalutud keskmisele valuutakursile/kulla hinnale, mille tulemuseks on realiseeritud kasum või kahjum;

| f) | valuutatehingute kulud ja muud üldkulud kantakse kasumi ja kahjumi kontole. |
| --- | --- |

f)

valuutatehingute kulud ja muud üldkulud kantakse kasumi ja kahjumi kontole.

IV   PEATÜKK

BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE RAAMATUPIDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 15

Üldeeskirjad

1.   Välisvaluuta tähtpäevatehingud, vääringute vahetustehingute tähtpäevaosad ja muud valuutainstrumendid, mis hõlmavad ühe vääringu vahetamist teise vastu tulevasel kuupäeval, arvatakse keskmise soetusmaksumuse ning kursivahedest tuleneva kasumi ja kahjumi arvutamisel välisvaluuta netopositsioonide hulka.

2.   Intressimäära vahetustehingute, futuuride, tähtpäevatehingute, muude intressitoodete ja optsioonide arvestamine ja ümberhindamine toimub ükshaaval. Neid instrumente käsitletakse bilansikirjetest eraldi.

3.   Bilansivälistest instrumentidest tulenevat kasumit ja kahjumit kajastatakse ja käsitletakse bilansiinstrumentidega sarnasel viisil.

Artikkel 16

Välisvaluuta tähtpäevatehingud

1.   Tähtpäeva ostu- ja müügitehinguid kajastatakse bilansivälistel kontodel tehingupäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu hetkekursiga. Müügitehingu realiseeritud kasumit ja kahjumit arvutatakse valuutapositsiooni keskmise maksumuse alusel tehingupäeval vastavalt ostu ja müügi igapäevase tasaarveldamise meetodile.

2.   Hetkekursi ja tähtpäevakursi vahet käsitletakse tekkepõhiselt intressikohustuse või -nõudena.

3.   Arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse.

4.   Tähtpäevatehingute tehingupäeva hetkekurss mõjutab valuutapositsiooni.

5.   Tähtpäevapositsioonide väärtust hinnatakse koos sama valuuta hetkepositsiooniga, tasaarvestades võimalikud erinevused, mis võivad ilmneda ühe valuutapositsiooni piires. Netokahjumi jääk debiteeritakse tulude ja kulude kontole, kui see ületab ümberhindluskontol kajastatud eelmist ümberhindluskasumit. Puhaskasumi jääk krediteeritakse ümberhindluskontole.

Artikkel 17

Valuutavahetustehingud

1.   Ostu- ja müügi tähtpäeva- ja hetketehingud kajastatakse bilansikontodel vastaval arvelduspäeval.

2.   Ostu- ja müügi tähtpäeva- ja hetketehingud kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tehingu hetkekursiga.

3.   Müügitehingud kajastatakse tehingu hetkekursiga. Seega ei teki kasumit ega kahjumit.

4.   Hetke- ja tähtpäevakursi vahet käsitletakse nii ostu kui ka müügi puhul tekkepõhiselt intressikohustuse või -nõudena.

5.   Arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse.

6.   Välisvaluutapositsioon muutub ainult seoses välisvaluutas vääringustatud viitsummadega.

7.   Tähtpäevapositsiooni väärtust hinnatakse koos hetkepositsiooniga.

Artikkel 18

Futuurid

1.   Futuurid kajastatakse tehingupäeval bilansivälistel kontodel.

2.   Esialgne marginaal kajastatakse sularahas deponeerimisel eraldi varana. Kui deponeeritakse väärtpaberina, jääb see bilansis muutumatuks.

3.   Kõikumise marginaalide igapäevased muutused kantakse tulude ja kulude kontole ning need mõjutavad valuutapositsiooni. Sama menetlust kohaldatakse ka avatud positsiooni sulgemispäeval, sõltumata sellest, kas üleandmine toimub või mitte. Kui üleandmine toimub, tehakse ostu- või müügikanne turuhinnaga.

4.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.

Artikkel 19

Intressimäära vahetustehingud

1.   Intressivahetustehingud kajastatakse tehingupäeval bilansivälistel kontodel.

2.   Nii laekunud kui ka väljamakstud jooksvad intressimaksed kajastatakse tekkepõhiselt. Ühe intressivahetustehingu maksed võib arveldada netos, kuid arvestatud intressitulu ja -kulu aruandlus toimub brutosummas.

3.   Intressivahetustehingud hinnatakse ümber ükshaaval ja vajaduse korral arvutatakse valuuta hetkekursiga ümber eurodesse. Soovitav on kasumiaruandes aasta lõpus kajastud realiseerimata kahjum amortiseerida järgnevate aastate jooksul; intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul peaks amortiseerimine algama tehingu väärtuspäevast ja olema lineaarne. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole.

4.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.

Artikkel 20

Intressimäära tähtpäevalepingud

1.   Intressimäära tähtpäevalepingud kajastatakse tehingupäeval bilansivälistel kontodel.

2.   Hüvitus, mida üks pool peab arvelduspäeval teisele maksma, kantakse arvelduspäeval tulude ja kulude kontole. Makseid ei kajastata tekkepõhiselt.

3.   Kui intressimäära tähtpäevalepingud on välisvaluutas, mõjutavad hüvitusmaksed valuutapositsiooni. Hüvitusmaksed arvutatakse arvelduspäeva hetkekursiga ümber eurodesse.

4.   Kõik intressimäära tähtpäevalepingud hinnatakse ümber ükshaaval ja vajaduse korral arvutatakse valuuta hetkekursiga ümber eurodesse. Aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgnevate aastate realiseerimata kasumiga, välja arvatud juhul, kui instrument on suletud või lõpetatud. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole.

5.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.

Artikkel 21

Tähtpäevatehingud väärtpaberitega

Tähtpäevatehinguid väärtpaberitega kajastatakse vastavalt ühele kahest allpool toodud meetodist:

| 1) | Meetod A:







  a) | tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga; |
| --- | --- | --- |

1)

Meetod A:

a)

tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga;

| b) | kaubeldud väärtpaberite positsiooni keskmine maksumus ei muutu arveldamiseni; müügi tähtpäevatehingute kasum ja kahjum arvutatakse arvelduspäeval; |
| --- | --- |

b)

kaubeldud väärtpaberite positsiooni keskmine maksumus ei muutu arveldamiseni; müügi tähtpäevatehingute kasum ja kahjum arvutatakse arvelduspäeval;

| c) | arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse ja ümberhindluskonto jääk, kui on, krediteeritakse tulude ja kulude kontole. Ostetud väärtpaber kajastatakse tähtpäeval hetkehinna alusel (tegelik turuhind), kusjuures erinevus algsest tähtpäevahinnast kajastatakse realiseeritud kasumi või kahjumina; |
| --- | --- |

c)

arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse ja ümberhindluskonto jääk, kui on, krediteeritakse tulude ja kulude kontole. Ostetud väärtpaber kajastatakse tähtpäeval hetkehinna alusel (tegelik turuhind), kusjuures erinevus algsest tähtpäevahinnast kajastatakse realiseeritud kasumi või kahjumina;

| d) | välisvaluutas vääringustatud väärtpaberite puhul ei muutu valuuta netopositsiooni keskmine maksumus, kui aruandeüksusel juba on kõnealuse valuuta positsioon. Kui tähtpäevatehinguga ostetud võlakiri on vääringus, mille positsiooni aruandeüksusel ei ole ja ta peab seda vääringut ostma, kohaldatakse artikli 14 lõike 3 punktis e sätestatud valuutaostueeskirju; |
| --- | --- |

d)

välisvaluutas vääringustatud väärtpaberite puhul ei muutu valuuta netopositsiooni keskmine maksumus, kui aruandeüksusel juba on kõnealuse valuuta positsioon. Kui tähtpäevatehinguga ostetud võlakiri on vääringus, mille positsiooni aruandeüksusel ei ole ja ta peab seda vääringut ostma, kohaldatakse artikli 14 lõike 3 punktis e sätestatud valuutaostueeskirju;

| e) | tähtpäevapositsioone hinnatakse ükshaaval vastavalt tehingu järelejäänud kestusele turu tähtpäevakursi alusel. Ümberhindluskahjum debiteeritakse aasta lõpus kasumiaruandesse ning ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgnevate aastate realiseerimata kasumiga, välja arvatud juhul, kui instrument on suletud või lõpetatud. |
| --- | --- |

e)

tähtpäevapositsioone hinnatakse ükshaaval vastavalt tehingu järelejäänud kestusele turu tähtpäevakursi alusel. Ümberhindluskahjum debiteeritakse aasta lõpus kasumiaruandesse ning ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Aasta lõpus kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgnevate aastate realiseerimata kasumiga, välja arvatud juhul, kui instrument on suletud või lõpetatud.

| 2) | Meetod B:







  a) | tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga. Arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse; |
| --- | --- | --- |

2)

Meetod B:

a)

tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga. Arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse;

| b) | kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ümber netopositsiooni alusel, mis tuleneb bilansist ja bilansivälistel kontodel kajastatud sama väärtpaberi müügist. Ümberhindlussumma on võrdne erinevusega kõnealuse netopositsiooni ümberhindamisel saadud hinna ja sama positsiooni keskmise bilansilise maksumuse vahel. Kvartali lõpus kohaldatakse tähtpäevaostude suhtes artiklis 7 kirjeldatud ümberhindlusmenetlust. Ümberhindlustulem on võrdne hetkehinna ja ostukohustuste keskmise maksumuse vahega; |
| --- | --- |

b)

kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ümber netopositsiooni alusel, mis tuleneb bilansist ja bilansivälistel kontodel kajastatud sama väärtpaberi müügist. Ümberhindlussumma on võrdne erinevusega kõnealuse netopositsiooni ümberhindamisel saadud hinna ja sama positsiooni keskmise bilansilise maksumuse vahel. Kvartali lõpus kohaldatakse tähtpäevaostude suhtes artiklis 7 kirjeldatud ümberhindlusmenetlust. Ümberhindlustulem on võrdne hetkehinna ja ostukohustuste keskmise maksumuse vahega;

| c) | tähtpäevamüügi tulem kajastatakse aruandeaastal, mille jooksul kohustus võeti. Kõnealune tulem on võrdne algse tähtpäevahinna ja bilansipositsiooni keskmise maksumuse või bilansiväliste ostukohustuste keskmise maksumuse vahega, kui bilansipositsioon on müügihetkel ebapiisav. |
| --- | --- |

c)

tähtpäevamüügi tulem kajastatakse aruandeaastal, mille jooksul kohustus võeti. Kõnealune tulem on võrdne algse tähtpäevahinna ja bilansipositsiooni keskmise maksumuse või bilansiväliste ostukohustuste keskmise maksumuse vahega, kui bilansipositsioon on müügihetkel ebapiisav.

Artikkel 22

Optsioonid

1.   Optsioone kajastatakse bilansivälistel kontodel tehingupäevast kasutamis- või aegumispäevani alusinstrumendi tehinguhinnaga.

2.   Välisvaluutas vääringustatud optsiooniõiguse tasu arvutatakse ümber eurodesse lepingu- või arvelduspäeva vahetuskursiga. Makstud tasu kajastatakse eraldi varana, saadud tasu kajastatakse eraldi kohustusena.

3.   Optsiooni kasutamise korral kajastatakse selle alusinstrument bilansis optsiooni tehinguhinnaga pluss/miinus optsiooniõiguse tasu. Optsiooniõiguse tasu korrigeeritakse vastavalt aasta lõpul kasumiaruandesse kantud realiseerimata kahjumile.

4.   Kui optsiooni ei kasutata, kantakse optsiooniõiguse tasu, mida on korrigeeritud vastavalt eelmise aastalõpu realiseerimata kahjumile, optsiooni tähtpäeva vahetuskursi alusel tulude ja kulude kontole.

5.   Valuutapositsiooni mõjutavad futuurilaadsete optsioonide igapäevaste kõikumiste marginaal, optsiooniõiguse tasu võimalik vähendamine aasta lõpul, alusinstrumendiga kauplemine optsiooniõiguse kasutamise päeval või optsiooniõiguse tasu optsioonitähtaja lõppemisel. Kõikumise marginaalide igapäevased muutused kantakse tulude ja kulude kontole.

6.   Iga optsioonileping hinnatakse ümber eraldi. Kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgmiste aastate realiseerimata kasumiga. Realiseerimata ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Mis tahes optsiooni realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata mis tahes teise optsiooni realiseerimata kasumiga.

7.   Lõike 6 kohaldamisel on turuväärtuseks noteeritud hind, kui see noteeritakse börsil, väärtpaberivahendaja, maakleri või muu sarnase üksuse poolt. Kui noteeritud hind ei ole kättesaadav, määratakse turuväärtus hindamismeetodi abil. Sellist hindamismeetodit tuleb kasutada järjepidevalt ning peab olema võimalik tõendada, et meetod võimaldab leida usaldusväärse hinna, mis oleks saadud reaalse turutehingu puhul.

8.   Teenustasud kantakse tulude ja kulude kontole.

V   PEATÜKK

ARUANDLUSKOHUSTUS

Artikkel 23

Aruandluse vorm

1.   RKPd esitavad aruandeid eurosüsteemi finantsaruandluse eesmärgil EKP-le vastavalt käesolevale suunisele.

2.   Eurosüsteemi aruandluse vormid peavad hõlmama kõiki IV lisas nimetatud kirjeid. IV lisas on kirjeldatud ka erinevate bilansiskeemide puhul nõutavate kirjete sisu.

3.   Erinevate avaldatud raamatupidamisaruannete vorm peab vastama järgmistele lisadele:

a)   V lisa: eurosüsteemi avaldatud konsolideeritud nädalaaruanne pärast kvartali lõppu;

b)   VI lisa: eurosüsteemi avaldatud konsolideeritud nädalaaruanne kvartali jooksul;

c)   VII lisa: eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss.

VI   PEATÜKK

AVALDATUD AASTABILANSID JA KASUMIARUANDED

Artikkel 24

Avaldatud bilansid ja kasumiaruanded

RKPdel soovitatakse kohandada oma avaldatud aastabilansid ja kasumiaruanded vastavalt VIII ja IX lisale.

VII   PEATÜKK

KONSOLIDEERIMISREEGLID

Artikkel 25

Üldised konsolideerimisreeglid

1.   Eurosüsteemi konsolideeritud bilansid hõlmavad EKP ja RKPde bilansside kõiki kirjeid.

2.   Konsolideerimisel koostatakse aruanded ühtsetel alustel. Kõik eurosüsteemi raamatupidamisaruanded koostatakse sarnastel põhimõtetel, kohaldades samu konsolideerimisvõtteid ja -menetlusi.

3.   Eurosüsteemi konsolideeritud bilansid koostab EKP. Nimetatud bilansid lähtuvad järgmisest: vajadus ühtsete raamatupidamispõhimõtete ja -võtete järele; samaaegsete aruandeperioodide vajadus eurosüsteemis; eurosüsteemisisestest tehingutest ja positsioonidest tulenevate konsolideerimise korrigeerimiste vajadus; muudatuste arvestamine eurosüsteemi koosseisus.

4.   Mis tahes iseseisvad bilansikirjed, välja arvatud RKPde ja EKP eurosüsteemisisesed saldod, agregeeritakse konsolideerimisel.

5.   RKPde ja EKP saldod kolmandate isikutega kajastatakse konsolideerimisel brutosummadena.

6.   Eurosüsteemisisesed saldod esitatakse EKP ja RKPde bilanssides vastavalt IV lisale.

VIII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Eeskirjade täiendamine, kohaldamine ja tõlgendamine

1.   EKPSi raamatupidamise ja emissioonitulu komitee (Accounting and Monetary Income Committee, AMICO) annab juhatuse kaudu nõukogule aru EKPS raamatupidamis- ja aruandluseeskirjade täiendamise, kohaldamise ja täitmise osas.

2.   Käesoleva suunise tõlgendamisel võetakse arvesse ettevalmistustööd, liidu õigusaktidega ühtlustatud raamatupidamispõhimõtteid ja üldtunnustatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.

Artikkel 27

Üleminekueeskirjad

1.   RKPd hindavad kogu oma vara ja kõik kohustused ümber selle kuupäeva seisuga, mil neist saavad eurosüsteemi liikmed. Realiseerimata kasum, mis tekkis sellel päeval või enne seda, tuleb eraldada realiseerimata ümberhindluskasumist, mis võib olla tekkinud pärast seda päeva, ja jääb RKP-le. RKPde poolt kohaldatavad turuhinnad ja kursid eurosüsteemiga liitumisel koostatud algbilansis tuleb lugeda RKPde varade ja kohustuste keskmiseks maksumuseks.

2.   On soovitatav, et enne RKP liitumist eurosüsteemiga või liitumispäeval tekkinud realiseerimata kasumit ei loeta üleminekuajal jaotatavaks ning et seda tuleks käsitleda realiseeritavana/jaotatavana üksnes seoses selliste tehingutega, mis toimuvad pärast eurosüsteemiga liitumist.

3.   Välisvaluuta- ja kullatehingute ning hinnavahe kasum ja kahjum, mis tekkis RKP vara üleminekust EKP-le, loetakse realiseerituks.

4.   Käesolev artikkel ei piira EKPSi põhikirja artikli 30 alusel tehtud otsuse kehtivust.

Artikkel 28

Kehtetuks tunnistamine

Suunis EKP/2006/16 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud suunisele tuleb käsitleda viidetena käesolevale suunisele ja lähtuda tuleb vastavustabelist XI lisas.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 31. detsembril 2010.

Artikkel 30

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 11. november 2010

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26. Otsus EKP/2010/29 võeti vastu enne suunise EKP/2010/20 avaldamist.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

3

---

I LISA

EUROSÜSTEEMI RAAMATUPIDAMISARUANDED

| Aruande liik | Sisemine avaldatud | Õigusliku kohustuse alus | Aruande eesmärk |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eurosüsteemi päevaaruanne |

Aruande liik

Sisemine avaldatud

Õigusliku kohustuse alus

Aruande eesmärk

1

Eurosüsteemi päevaaruanne

Sisemine

Puudub

Peamiselt likviidsuse juhtimise eesmärgil EKPSi põhikirja artikli 12.1 rakendamiseks

Osa päevaaruande andmetest kasutatakse emissioonitulu arvutamiseks

| 2 | Disagregeeritud nädalaaruanne |
| --- | --- |

2

Disagregeeritud nädalaaruanne

Sisemine

Puudub

Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruande koostamise alus

| 3 | Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne |
| --- | --- |

3

Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne

Avaldatud

EKPSi põhikirja artikkel 15.2

Rahandus- ja majandusanalüüsi konsolideeritud aruanne. Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne tuletatakse aruandepäeva päevaaruandest

| 4 | Eurosüsteemi kuu ja kvartali finantsteave |
| --- | --- |

4

Eurosüsteemi kuu ja kvartali finantsteave

Avaldatud ja sisemine (1)

Määrused statistiliste andmete esitamise kohta, millele vastavalt RAd andmeid esitavad

Statistiline analüüs

| 5 | Eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss |
| --- | --- |

5

Eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss

Avaldatud

EKPSi põhikirja artikkel 26.3

Analüüsi ja tegevuse eesmärgil konsolideeritud aastabilanss

---

(1)  Kuuandmed sisalduvad avaldatud statistika koondandmetes, mida nõutakse Euroopa Liidu rahaloomeasutustelt (RA). Lisaks sellele peavad nii RAd kui keskpangad esitama kvartaalsed andmed, mis on detailsemad kui kuuandmed.

---

II LISA

SÕNASTIK

—   „Aktsiainstrumendid”: dividendi kandvad väärtpaberid st äriühingute aktsiad ning väärtpaberid, mis tõendavad investeeringut aktsiafondi.

—   „Alakurss”: väärtpaberi nimiväärtuse ja hinna vahe, kui hind on nimiväärtusest madalam.

—   „Amortisatsioon”: ülekursi/alakursi kontode või vara väärtuse süstemaatiline vähendamine ajaperioodi jooksul.

—   „Arveldus”: toiming, millega lõpevad kohustused seoses rahaliste vahendite või varade ülekandmisega kahe või enama poole vahel. Eurosüsteemisiseste tehingute mõistes tähistab mõiste arveldus eurosüsteemisisestest tehingutest tulenevate netosaldode lõppemist, millega kaasneb varade ülekandmine.

—   „Arvelduspäev”: väärtuse lõpliku ja pöördumatu üleandmise kajastamise kuupäev asjaomase arveldusasutuse raamatupidamises. Arvelduse ajastus võib olla vahetu (reaalajaline), toimuda samal päeval (päevalõpu-) või kokkulepitud kuupäeval pärast tehingu tegemise kuupäeva.

—   „Automatiseeritud väärtpaberilaenude programm (ASLP)”: finantstehing, mis ühendab repo- ja pöördrepotehinguid, kus üldtagatise vastu laenatakse konkreetne tagatis. Kõnealuste laenuandmise ja laenuvõtmise tehingute tulemusena tekib tänu kahe tehingu repokursside erinevusele tulu, st saadud marginaal. Tehingu võib teha enda nimel, st kõnealust programmi pakkuvat panka käsitletakse lõpliku osapoolena, või agendipõhise programmi alusel, st kõnealust programmi pakkuv pank tegutseb üksnes agendina ning lõplikuks osapooleks on asutus, kellega väärtpaberilaenutehing tehakse.

—   „Eraldised”: summad, mis on eraldatud enne kasumit või kahjumit mis tahes teadaoleva või oodatava kohustuse või riski katmiseks, mille maksumust ei saa täpselt kindlaks määrata (vt „Reservid”). Eraldisi tulevaste kohustuste ja kulude tarbeks ei või kasutada varade väärtuse korrigeerimiseks.

—   „Finantskohustused”: mis tahes õiguslik kohustus anda teisele ettevõttele üle sularaha või mõni muu finantsinstrument või vahetada teise ettevõttega finantsinstrumente, mis eelduste kohaselt on ebasoodne.

—   „Finantsvara”: mis tahes vara, mis on: a) sularaha; b) lepinguline õigus saada teiselt ettevõttelt sularaha või mõnda muud finantsinstrumenti; c) lepinguline õigus vahetada finantsinstrumente teise ettevõttega, mis eelduste kohaselt on soodne või d) teise ettevõtte aktsiainstrument.

—   „Futuurilaadne optsioon”: noteeritud optsioonid, mille puhul kõikumise marginaal makstakse või saadakse igapäevaselt.

—   „Hetkekurss”: kurss, millega tehing arveldatakse hetketehingu arvelduspäeval. Välisvaluuta tähtpäevatehingute hetkekurss on kurss, mille suhtes kohaldatakse tähtpäevatehingu punkte, et tuletada tähtpäevakurssi.

—   „Hetketehingu arvelduspäev”: päev, mil finantsinstrumendi hetketehing arveldatakse vastavalt selle finantsinstrumendi suhtes kehtivatele turutavadele.

—   „Hinnavahe”: väärtpaberi nimiväärtuse ja hinna vahe, kui hind on nimiväärtusest madalam.

—   „Intressimäära futuur”: börsil kaubeldav tähtpäevaleping. Selles lepingus lepitakse lepingukuupäeval kokku intressitoote, näiteks võlakirja, ostus või müügis, kusjuures üleandmine kokkulepitud hinnaga toimub teataval tulevasel kuupäeval. Tegelikku üleandmist tavaliselt ei toimu; leping lõpetatakse üldjuhul enne kokkulepitud tähtpäeva.

—   „Intressimäära tähtpäevaleping”: leping, milles kaks poolt lepivad kokku intressimääras, mis kuulub teataval tulevasel kuupäeval tasumisele määratletud tähtajaga tinglikult hoiuselt. Arvelduspäeval peab üks pool hüvitama teisele lepingulise intressimäära ja turuhinna vahe arvelduspäeval.

—   „Intressimäära vahetustehing”: leping, mille kohaselt vahetatakse vastaspoolega perioodiliste intressimaksete laekumisi esindavaid rahavooge kas ühes valuutas või eri valuutade tehingute puhul kahes valuutas.

—   „Kassa-/arvelduspõhine arvestus”: raamatupidamispõhimõte, mille kohaselt raamatupidamissündmused kajastatakse arvelduspäeval.

—   „Keskmine maksumus”: jätkuva või kaalutud keskmise meetod, millega iga ostu maksumus lisatakse senisele bilansilisele väärtusele, saades uue kaalutud keskmise maksumuse.

—   „Keskmine turuhind”: väärtpaberi pakkumishinna ja pakutud hinna vaheline keskpunkt, mida kasutatakse kvartaalses ümberhindlusmenetluses ning mille aluseks on normaalse suurusega tehingute noteeringud tunnustatud turutegijate või tunnustatud kauplemisbörside poolt.

—   „Keskmised turukursid”: euro viitekursid, mis põhinevad üldiselt regulaarsel kooskõlastusel EKPS keskpankade ja muude keskpankade vahel, mis toimub tavaliselt 14.15 Kesk-Euroopa aja järgi, ning mida kasutatakse kvartaalses ümberhindlusmenetluses.

—   „Kohustus”: ettevõtte minevikus toimunud sündmustest tulenev praegusel hetkel kehtiv võlg, mille täitmine põhjustab eeldatavalt majanduslikku kasu tekitavate ressursside väljavoolu ettevõttest.

—   „Kulumi/amortisatsiooniarvestuse lineaarmeetod”: kulum/amortisatsioon kindlal ajavahemikul määratakse kindlaks, jagades vara maksumuse, millest on maha arvatud selle hinnanguline jääkväärtus, vara hinnangulise kasuliku tööeaga pro rata temporis põhimõttel.

—   „Laenueriõigus (Special Drawing Right, SDR)”: IMF-i poolt 1969. aastal loodud intressi kandev rahvusvaheline reservvara, mis täiendab liikmesriikide muid reservvarasid.

—   „Müügi ja tagasiostu pöördleping (pöördrepo)”: leping, mille alusel sularaha valdaja nõustub ostma vara ja samaaegselt nõustub vara nõudmisel, pärast kindlaksmääratud tähtaega või teatava ettenägematu asjaolu korral kokkulepitud hinnaga tagasi müüma. Mõnikord lepitakse repotehingus kokku kolmanda isiku kaudu (kolmepoolne repotehing).

—   „Nullkupongiga väärtpaber”: vara, millelt ei maksta kupongiintressi ja millelt saadakse tulu kapitali väärtuse kasvu kaudu, kuna vara lastakse välja või ostetakse alakursiga.

—   „Optsioon”: leping, mis annab isikule õiguse, kuid ei loo kohustust, müüa või osta kindlaksmääratud hulk antud aktsiaid, kaupa, valuutat, indeksit või võlga kindlaksmääratud hinnaga kindlaksmääratud perioodi jooksul või optsiooni tähtpäeval.

—   „Optsiooni tehinguhind”: optsioonilepingus kindlaksmääratud hind lepingu täitmiseks.

—   „Puhashind”: tehinguhind, mis ei sisalda allahinnatud/arvestatud intressi, kuid sisaldab tehingukulusid, mis moodustavad osa hinnast.

—   „Pöördtehing”: aruandeüksuse tehing vara ostmiseks (pöördrepotehing) või müümiseks (repotehing) tagasiostulepingu alusel või teostab krediiditehinguid tagatise vastu.

—   „Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN-kood)”: number, mille on välja andnud asjaomane pädev asutus.

—   „Rahvusvahelised raamatupidamisstandardid”: rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IAS), rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ja seonduvad tõlgendused (SIC-IFRIC), nende standardite ja seonduvate tõlgenduste hilisemad muudatused ning tulevased standardid ja seonduvad tõlgendused, mis Euroopa Liit on vastu võtnud.

—   „Realiseerimata kasum/kahjum”: kasum/kahjum, mis tuleneb varade ümberhindamisest, võrreldes nende korrigeeritud soetusmaksumusega.

—   „Realiseeritud kasum/kahjum”: kasum/kahjum, mis tuleneb bilansikirje müügihinna ja selle korrigeeritud maksumuse vahelisest erinevusest.

—   „Reservid”: jaotatavast kasumist kõrvale pandud summa, mis ei ole mõeldud bilansipäeval teadaoleva kindla kohustuse, potentsiaalse kulu või vara väärtuse oodatava vähenemise katmiseks.

—   „Sihtotstarbeline portfell”: märgistatud investeeringud bilansi varade poolel tasakaalustava fondina, mis koosneb väärtpaberitest, aktsiainstrumentidest, tähtjalistest ja jooksvatest hoiustest, kapitaliosalustest ja/või investeeringutest tütarettevõtetesse. Sellele vastab tuvastatav kirje bilansi kohustuste poolel, olenemata õiguslikest või muudest kitsendustest.

—   „Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid”: märgistatud investeeringud, mida hoitakse vastaskirje fondidena, mis koosnevad väärtpaberitest, aktsiainstrumentidest, kapitaliosalustest ja/või investeeringutest tütarettevõtjatesse ja millele vastab tuvastatav kirje bilansi passiva poolel, sõltumata sellest, kas tegemist on õigusaktist tuleneva, põhikirjalise või muu piiranguga nt pensionifondid, töötuskindlustusskeemid, eraldised, kapital, reservid.

—   „Sisemine tasuvuslävi”: hinnaaland, mille juures väärtpaberi arvestuslik väärtus on võrdne tulevase rahavoo hetkeväärtusega.

—   „Sünteetiline instrument”: finantsinstrument, mis tekib kahe või enama instrumendi liitmisel eesmärgiga jäljendada muu instrumendi sularaha vooge ja hindamismeetodeid. Tavaliselt toimub see finantsvahendaja kaudu.

—   „Tagatise omandamine”: toiming, millega võetakse aruandeüksuse poolt tagatiseks saadud väärtpaberite, laenude või mis tahes vara omandiõigus alusnõude täitmise pööramise vahendina.

—   „TARGET2”: üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem vastavalt 26. aprilli 2007. aasta suunisele EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (1).

—   „Tehinguhind”: poolte vahel lepingu sõlmimisel kokkulepitud hind.

—   „Tehingukulud”: kulud, mille seotust konkreetse tehinguga on võimalik tuvastada.

—   „Tekkepõhine arvestus”: raamatupidamispõhimõte, mille kohaselt kajastatakse tehingud tehingupäeval.

—   „Turuhind”: kulla, välisvaluuta või väärtpaberiinstrumendi noteeritud hind, mis tavaliselt ei hõlma arvestatud ega allahinnatud intressi, ametlikul börsil, näiteks väärtpaberibörsil, või mitteametlikul turul, näiteks vabavahetusturul.

—   „Tähtaja lõpuni hoitavad väärtpaberid”: määratud või määratlevate maksete ja tähtajaga väärtpaberid, mida aruandeüksus kavatseb hoida tähtaja lõpuni.

—   „Tähtpäev”: nimi-/põhiväärtuse täies ulatuses valdajale tasumise tähtaja kuupäev.

—   „Tähtpäevatehingud väärtpaberitega”: börsivälised lepingud, milles lepitakse kokku intressi tootva instrumendi, tavaliselt võlakirja või veksli, teatud hinnaga ostus või müügis tulevasel kuupäeval.

—   „Vahetuskursimehhanism ERM II (Exchange rate mechanism II)”: toimingud, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu (EMU) kolmandas etapis.

—   „Vahetuskurss”: ühe valuuta väärtus teiseks valuutaks konverteerimisel.

—   „Valuutavahetustehing”: samaaegne ühe valuuta ost/müük hetketehinguna teise valuuta eest (short leg) ja selle valuuta samas summas ost/müük tähtpäevatehinguna teise valuuta eest (long leg).

—   „Vara”: aruandeüksuse käsutatav varasematest sündmustest tulenev ressurss, millest oodatakse aruandeüksusele tulevikus majanduslikku kasu.

—   „Välisvaluuta tähtpäevaleping”: leping, mille alusel lepitakse kokku teatavas koguses välisvaluuta ost või müük teise (tavaliselt riigisisese) vääringu eest, kusjuures kokkulepitud hinnaga kogus kuulub üleandmisele konkreetsel tulevasel kuupäeval, mis on vähemalt kaks pangapäeva pärast lepingukuupäeva. Kõnealune tähtpäevakurss koosneb kehtivast hetkekursist pluss/miinus kokkulepitud üle-/alakurss.

—   „Välisvaluutapositsioon”: vastava valuuta netopositsioon. Käesoleva mõiste tähenduses käsitletakse SDRe eraldi valuutana; tehingud, mis toovad kaasa SDR netopositsioonide muutuse, on kas SDR-des nomineeritud tehingud või tehingud välisvaluutas, mis jäljendavad SDR korvi ülesehitust (vastavalt asjaomasele korvi mõistele ja osakaalule).

—   „Väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede (ECI) programm”: programm, mis hõlmab väljaspool euroala olevat kommertspanga depood, milles säilitatakse eurosüsteemi huvides euro pangatähti nende väljastamise ja vastuvõtmise eesmärgil.

—   „Väärtuse langus”: realiseerimisväärtuse langemine alla bilansilise jääkväärtuse.

—   „Ümberhindluskontod”: bilansikontod vara või kohustuse korrigeeritud soetusmaksumuse ja perioodi lõpu turuhinnaga ümberhindamise vahelise väärtuse erinevuse kajastamiseks, kui viimane on varade puhul esimesest kõrgem, ja kui viimane on kohustuste puhul esimesest madalam. Need hõlmavad erinevusi hinnanoteeringutes ja/või vabades vahetuskurssides.

---

(1)  ELT L 237, 8.9.2007, lk 1.

---

III LISA

TEKKEPÕHISE ARVESTUSE KIRJELDUS

(sealhulgas artiklis 5 nimetatud „tavaline meetod” ja „alternatiivne meetod”)

1.   Arvestus tehingupäeval

1.1.   Arvestus tehingupäeval võib toimuda „tavalisel meetodil” või „alternatiivsel meetodil”.

1.2.   Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatakse „tavalisele meetodile”.

1.2.1.   Tehingud kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäeval. Bilansivälised raamatupidamiskanded storneeritakse arvelduspäeval ja tehingud kajastatakse bilansikontodel.

1.2.2.   Välisvaluutapositsioonid võivad muutuda kauplemispäeval. Seetõttu arvutatakse netomüügist tulenev realiseeritud kasum ja kahjum samuti tehingupäeval. Välisvaluuta ostu netosumma mõjutab valuutapositsiooni keskmist maksumust tehingupäeval.

1.3.   Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatakse „alternatiivsele meetodile”.

1.3.1.   Vastupidiselt „tavalisele meetodile” ei toimu hilisemal kuupäeval arveldamisele kuuluvate lepinguliste tehingute igapäevast bilansivälist kirjendamist. Realiseeritud kasum kajastatakse ja uued keskmised kulud (välisvaluuta ostu korral) ja keskmised hinnad (väärtpaberite ostu korral) arvutatakse arvelduspäeval (1).

1.3.2.   Tehingute puhul, milles on kokku lepitud ühel aastal, kuid mille tähtaeg on järgneval aastal, toimub kasumi kajastamine vastavalt „tavalisele meetodile”. See tähendab, et realiseeritud müügilaekumised mõjutavad selle aasta kasumiaruannet, mille jooksul tehingu osas kokku lepiti ja ost muudab hoiuse keskmist kurssi sellel aastal, millal tehingus kokku lepiti.

1.4.   Allpool esitatud tabel kirjeldab eraldiseisvate välisvaluutainstrumentide ja väärtpaberite tarvis välja töötatud kahe meetodi põhilisi tunnuseid.

| ARVESTUS TEHINGUPÄEVAL |
| --- |
| „Tavaline meetod” | „Alternatiivne meetod” |
| Välisvaluuta hetketehingud – käsitlemine aasta jooksul |
| Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt kauplemispäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast.

  Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks tehingu/kauplemispäeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded. | Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast.

  Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks arvelduspäeval. Tehingupäeval bilansis raamatupidamiskandeid ei tehta. |
| Välisvaluuta tähtpäevatehingud – käsitlemine aasta jooksul |
| Käsitletakse samamoodi nagu ülalkirjeldatud hetketehinguid, kirjendatakse tehingu hetkekursiga. | Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast tehingu hetkekursiga.
  Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval Kasum ja kahjum loetakse realiseerituks hetketehingu arvelduspäeval.
  Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded.
  Perioodilõpu käsitluse kohta vt allpool. |
| Välisvaluuta hetke- ja tähtpäevatehingud, mis on alustatud aastal 1 ning tehingute arvelduspäev on aastal 2 |
| Erikorda ei ole vaja, kuna tehingud kirjendatakse tehingupäeval ning kasum ja kahjum loetakse realiseerituks samal päeval. | Käsitletakse samamoodi nagu „tavaline meetod” ette näeb (2):






  — | välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1, et tuua välja välisvaluuta realiseeritud kasum/kahjum majandusaasta kohta, mil tehingus kokku lepiti; |

ARVESTUS TEHINGUPÄEVAL

„Tavaline meetod”

„Alternatiivne meetod”

Välisvaluuta hetketehingud – käsitlemine aasta jooksul

Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt kauplemispäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast.

Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks tehingu/kauplemispäeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded.

Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast.

Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks arvelduspäeval. Tehingupäeval bilansis raamatupidamiskandeid ei tehta.

Välisvaluuta tähtpäevatehingud – käsitlemine aasta jooksul

Käsitletakse samamoodi nagu ülalkirjeldatud hetketehinguid, kirjendatakse tehingu hetkekursiga.

Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast tehingu hetkekursiga.

Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval Kasum ja kahjum loetakse realiseerituks hetketehingu arvelduspäeval.

Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded.

Perioodilõpu käsitluse kohta vt allpool.

Välisvaluuta hetke- ja tähtpäevatehingud, mis on alustatud aastal 1 ning tehingute arvelduspäev on aastal 2

Erikorda ei ole vaja, kuna tehingud kirjendatakse tehingupäeval ning kasum ja kahjum loetakse realiseerituks samal päeval.

Käsitletakse samamoodi nagu „tavaline meetod” ette näeb (2):

—

välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1, et tuua välja välisvaluuta realiseeritud kasum/kahjum majandusaasta kohta, mil tehingus kokku lepiti;

| — | välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1 ja mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast; |
| --- | --- |

—

välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1 ja mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast;

| — | valuutapositsiooni ümberhindlusel aasta lõpul tuleb arvesse võtta neto ostu/müügi hetketehinguid, mille arvelduspäev on järgmisel majandusaastal. |
| --- | --- |

—

valuutapositsiooni ümberhindlusel aasta lõpul tuleb arvesse võtta neto ostu/müügi hetketehinguid, mille arvelduspäev on järgmisel majandusaastal.

Väärtpaberitehingud – käsitlemine aasta jooksul

Ost ja müük kajastatakse bilansiväliselt tehingupäeval. Kasum ja kahjum kajastatakse samuti sellel päeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded (st sama mis välisvaluuta hetketehingute puhul).

Kõik tehingud kirjendatakse arvelduspäeval; samas vt allpool käsitlus perioodi lõpul. Seega kajastatakse mõju keskmisele hinnale ostu korral ja kasumile/kahjumile müügi korral arvelduspäeval.

Väärtpaberitehingud, mis on alustatud aastal 1 ning tehingute arvelduspäev on aastal 2

Eraldi käsitlemist vaja ei ole, kuna tehingud ja nende tagajärjed on juba kauplemispäeval kirjendatud.

Realiseeritud kasum ja kahjum kajastatakse aastal 1 perioodi lõpul, st sama käsitlus, mis välisvaluuta hetketehingutel, ning aastalõpu ümberhindlusmenetlus hõlmab oste (3)

2.   Kogunenud intressi, sealhulgas üle- või alakursi igapäevane kirjendamine

2.1.   Välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumentide kogunenud intressi ja üle- või alakurssi arvutatakse ja kirjendatakse iga päev, tegelikust rahavoost sõltumatult. See tähendab, et kõnealuse kogunenud intressi kirjendamine mõjutab välisvaluutapositsiooni, vastupidiselt sellele, kui intress üksnes laekub või tasutakse (4).

2.2.   Arvestatud kupongiintress ja üle-/alakursi amortisatsioon arvutatakse ja kirjendatakse alates väärtpaberi ostu arvelduspäevast kuni müügi arvelduspäevani või kuni tähtpäevani.

2.3.   Allpool esitatud tabel kirjeldab viitsummade st maksmisele kuuluvate intresside ja amortiseeritud üle-/alakursi igapäevase kirjendamise mõju välisvaluutapositsioonile:

Kogunenud intresside igapäevane kirjendamine tekkepõhise arvestuse osana

Välisvaluutas instrumentide kogunenud intress arvutatakse ja kirjendatakse iga päev kirje tegemise päeva kursiga.

Mõju välisvaluuta positsioonile

Kogunenud summad mõjutavad välisvaluutapositsiooni kirjendamise ajal ja neid hiljem ei storneerita. Viitsummad on realiseeritud, kui toimub tegelik sularaha laekumine või maksmine. Arvelduspäeval puudub seega mõju välisvaluutapositsioonile, sest kogunenud summa on juba arvestatud positsioonis, mida hinnatakse ümber perioodilisel ümberhindamisel.

---

(1)  Välisvaluuta tähtpäevatehingute puhul muudetakse valuutapositsiooni hetketehingu arvelduskuupäeval (s.t tavaliselt kauplemispäev pluss kaks päeva).

(2)  Nagu tavaliselt võib kohaldada olulisuspõhimõtet, kui tehing ei avalda olulist mõju välisvaluutapositsioonile ja/või kasumiaruandele.

(3)  Võib kohaldada olulisuspõhimõtet, kui tehing ei avalda olulist mõju välisvaluutapositsioonile ja/või kasumiaruandele.

(4)  Viitsummade arvestamiseks on kaks erinevat meetodit. Esimene meetod on „kalendripäeva meetod”, mille puhul kajastatakse viitsummad igal kalendripäeval, olenemata sellest, kas tegu on nädalavahetuse, riigipüha või pangapäevaga. Teine meetod on „pangapäeva meetod”, mille puhul kogunenud summad kajastatakse üksnes pangapäevadel. Meetodi valiku osas ei ole eelistusi. Kui aasta viimane päev ei ole pangapäev, tuleb see kummagi põhimõtte rakendamisel kogunenud summade arvutamisse kaasata.

---

IV LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD
   (1)

VARAD

| Bilansikirje (3) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Reguleerimisala (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Kuld ja nõuded kullas | Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva | Turuväärtus | Kohustuslik |
| 2 | 2 | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu | Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala | | |
| 2.1 | 2.1 | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) | a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata sellesse positsiooni või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” alla |

Bilansikirje (3)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Reguleerimisala (4)

1

1

Kuld ja nõuded kullas

Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahel on üle ühe pangapäeva

Turuväärtus

Kohustuslik

2

2

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas rahvusvahelised ja riigiülesed asutused ning keskpangad väljaspool euroala

2.1

2.1

Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF)

a)

Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata sellesse positsiooni või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” alla

| a) | Laenuõigused reservkvoodi piires (neto)
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | SDRid
  SDR positsioonid (bruto) |
| --- | --- |

b)

SDR positsioonid (bruto)

| b) | SDRid
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| c) | Muud nõuded
  Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused |
| --- | --- |

c)

Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, IMFi juhtimisel usaldusfondidesse tehtud hoiused

| c) | Muud nõuded
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

2.2

2.2

Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| c) | Välislaenud (hoiused) väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Välislaenud
  Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

| d) | Muud välisvarad
  Euroalavälised pangatähed ja mündid |
| --- | --- |

d)

Euroalavälised pangatähed ja mündid

| d) | Muud välisvarad
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

d)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

3

3

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| a) | Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid |
| --- | --- |

a)

Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad aktsiainstrumendid

| a) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind ja valuutavahetuse turukurss

Kohustuslik

| b) | Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
| --- | --- |

b)

Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine

| b) | Muud nõuded
  Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
| --- | --- |

b)

Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel

Kohustuslik

4

4

Eurodes vääringustatud nõuded euroala välisteresidentide vastu

4.1

4.1

Saldod pankades, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega |
| --- | --- |

a)

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega

| a) | Saldod pankades väljaspool euroala
  Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all
  Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
| --- | --- |

b)

Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud aktsiainstrumendid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid

| b) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iv) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid

  Turuhind |
| --- | --- |

iv)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

Kohustuslik

| c) | Laenud väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
| --- | --- |

c)

| c) | Laenud väljaspool euroala
  Hoiused nimiväärtuses |
| --- | --- |

c)

Hoiused nimiväärtuses

Kohustuslik

| d) | Euroalaväliste üksuste poolt emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all
  Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast |
| --- | --- |

d)

Riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks Euroopa Investeerimispanga, emiteeritud väärtpaberid, olenemata emitentide geograafilisest asukohast

| d) | i) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| ii) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

ii)

Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| iii) | Mittekaubeldavad väärtpaberid

  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

iii)

Mittekaubeldavad väärtpaberid

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

4.2

4.2

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika toimingutega

Kirjed 5.1–5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mis on kirjeldatud 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta) (5) lisas I

5.1

5.1

Põhilised refinantseerimistehingud

Regulaarsed iganädalased likviidsust andvad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.2

5.2

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

Regulaarsed igakuised likviidsust andvad ja üldjuhul kolmekuulise tähtajaga pöördtehingud

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.3

5.3

Tasanduse pöördtehingud

Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.4

5.4

Struktuursed pöördtehingud

Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.5

5.5

Laenamise püsivõimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud heakskiidetud tagatise vastu (püsivõimalus)

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

5.6

5.6

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses kõnealustele krediidiasutustele antud muu laenuga

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

6

6

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega, mis on aktivakirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid” sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muud nõuded. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Nõuded, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika toimingutest enne eurosüsteemiga ühinemist

Nimiväärtus või kulu

Kohustuslik

7

7

Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid

7.1

7.1

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

Euroalal emiteeritud väärtpaberid, mida hoitakse rahapoliitika eesmärgil. Tasanduseks ostetud EKP võlasertifikaadid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega)

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

7.2

7.2

Muud väärtpaberid

Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all, eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sh valitsussektori väärtpaberid EMU-eelsest ajast. Aktsiainstrumendid

| a) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| b) | Kaubeldavad väärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| c) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

c)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Kohustuslik

| d) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

d)

Kaubeldavad aktsiainstrumendid

Turuhind

Kohustuslik

8

8

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

EMU-eelsed nõuded valitsussektori vastu (mittekaubeldavad väärtpaberid, laenud)

Hoiused/laenud nimiväärtusega, mittekaubeldavad väärtpaberid soetusmaksumuses

Kohustuslik

—

9

Eurosüsteemisisesed nõuded+)

—

9.1

Kapitaliosalus EKPs+)

Ainult RKP bilansikirje

Iga RKP osa EKP kapitalis vastavalt asutamislepingule ja tema osale kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 48.2 kohaselt

Kulu

Kohustuslik

—

9.2

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurodes vääringustatud nõuded EKP vastu seoses välisvaluutareservide algse ja täiendava üleandmisega EKPSi põhikirja artikli 30 alusel

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.3

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded+)

Üksnes EKP bilansikirje

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist

Kulu

Kohustuslik

—

9.4

Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis+)
   (2)

RKPde jaoks: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netonõue st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt 25. novembri 2010. aasta otsusele EKP/2010/23 liikmesriikide, mille rahaühik on euro, RKPde emissioonitulu jaotamise kohta (uuestisõnastamine) (6)

EKP jaoks: EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded vastavalt otsusele EKP/2010/29

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

9.5

Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)+)

Järgmiste allkirjete netoseisud:

| a) | netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma - vt ka kohustuste kirjet 10.4 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
| --- | --- |

a)

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Kohustuslik

| b) | kogutava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
| --- | --- |

b)

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Kohustuslik

| c) | Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine
   (2) |
| --- | --- |

c)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Kohustuslik

9

10

Lõpetamata arveldused

Arvelduskontode saldod (nõuded), sealhulgas kogumisel olevad tšekid

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11

Muud varad

9

11.1

Euroala mündid

Euro mündid, kui RKP ei ole seaduslik emitent

Nimiväärtus

Kohustuslik

9

11.2

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara

Kulud miinus amortisatsioon

Amortisatsiooninormid:

| — | arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid: 4 aastat |
| --- | --- |

—

arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid: 4 aastat

| — | hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik: 10 aastat |
| --- | --- |

—

hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik: 10 aastat

| — | hoone ja kapitaliseeritud remondikulud: 25 aastat |
| --- | --- |

—

hoone ja kapitaliseeritud remondikulud: 25 aastat

Kulude kapitaliseerimine: piirmäärani (ilma käibemaksuta alla 10 000 eurot: ei kapitaliseerita)

Soovituslik

9

11.3

Muud finantsvarad

| — | Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad |
| --- | --- |

—

Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtetesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiad

| — | Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiad, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod)

| — | Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all |
| --- | --- |

—

Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all

| a) | Kaubeldavad aktsiainstrumendid
  Turuhind |
| --- | --- |

a)

Turuhind

Soovituslik

| b) | Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad aktsiainstumendid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust |
| --- | --- |

b)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Soovituslik

| c) | Investeeringud tütarettevõtetesse või olulised osalused
  Puhasväärtus |
| --- | --- |

c)

Puhasväärtus

Soovituslik

| d) | Kaubeldavad väärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad
  Turuhind
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

d)

Turuhind

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| e) | Kaubeldavad väärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

e)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| f) | Mittekaubeldavad väärtpaberid
  Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust
  Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
| --- | --- |

f)

Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust

Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse

Soovituslik

| g) | Saldod pankades ja laenud
  Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
| --- | --- |

g)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas

Soovituslik

9

11.4

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valauutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused kauplemispäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

9

11.5

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei kuulu laekumisele aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress (s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress)

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

11.6

Mitmesugused muud varad

Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed.

Ümberhindluse vahekontod (ainult bilansikirje aasta jooksul: realiseerimata kahjum ümberhindluspäevadel aasta jooksul, mis ei ole kaetud vastavate ümberhindluskontodega kohustuste kirjel „Ümberhindluskontod”). Usalduslaenud. Klientide kullahoiustega seotud investeeringud. Mündid euroala riikide vääringutes Jooksvad kulud (akumuleeritud netokahjum), eelnenud aasta kahjum enne katmist. Pensioni netovara

Nimiväärtus või kulu

Soovituslik

Ümberhindluse vahekontod

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

Klientide kullahoiustega seotud investeeringud

Turuväärtus

Kohustuslik

Eurosüsteemi vastaspoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded Eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis

Tasumata nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist)

Kohustuslik

Kolmandate osapooltega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate Eurosüsteemi vastaspoolte antud tagatise realiseerimise raames

Varad või nõuded (kohustuste mittetäitmisest)

Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas)

Kohustuslik

—

12

Aruandeaasta kahjum

Nimiväärtus

Kohustuslik

KOHUSTUSED

| Bilansikirje (8) | Bilansikirjete sisu liigitus | Hindamispõhimõte | Reguleerimisala (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Ringluses olevad pangatähed
   (7) | a) | Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt suunisele EKP/2010/23 ja otsusele EKP/2010/29 |

Bilansikirje (8)

Bilansikirjete sisu liigitus

Hindamispõhimõte

Reguleerimisala (9)

1

1

Ringluses olevad pangatähed
   (7)

a)

Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt suunisele EKP/2010/23 ja otsusele EKP/2010/29

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal |
| --- | --- |

b)

Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2

2

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Punktid 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused vastavalt kirjeldusele suunise EKP/2000/7 I lisas

2.1

2.1

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

Vastavalt EKPSi põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.2

2.2

Hoiustamise püsivõimalus

Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus)

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.3

2.3

Tähtajalised hoiused

Tasandustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus

Kohustuslik

2.4

2.4

Tasanduse pöördtehingud

Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

2.5

2.5

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega

Nimiväärtus

Kohustuslik

3

3

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7„Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika toimingutega. Ei sisalda krediidiasutuste arvelduskontosid Kohustused/hoiused, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika toimingutest enne eurosüsteemiga ühinemist

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

4

4

Emiteeritud võlakirjad

Üksnes EKP bilansikirje - RKPde puhul ülemineku bilansikirje.

Võlakirjad nagu on kirjeldatud suunise EKP/2000/7 I lisas. Nullkupongiga väärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil

Kulu

Alakurss amortiseeritakse.

Kohustuslik

5

5

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

5.1

5.1

Valitsussektor

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

5.2

5.2

Muud kohustused

Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantsasutuste jooksvad arved - vt kohustuste kirje 2.1 jne., arvelduskontod; samuti tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused

Nimiväärtus

Kohustuslik

6

6

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused sealhulgas maksmise kontod ja reservihalduskontod, mis kuuluvad teistele pankadele, keskpankadele, rahvusvahelistele/riigiülestele asutustele, ssealhulgas Euroopa Komisjonile; samuti teiste hoiustajate arvelduskontod. Repotehingud seoses samaaegsete pöördrepotehingutega eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamiseks.

Nende liikmesriikide, mille vääringuks ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod

Nimiväärtus või repokulu

Kohustuslik

7

7

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

Arvelduskontod, repotehingute võlad; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavad investeerimistehingud

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8

8

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

8.1

8.1

Hoiused, saldod ja muud kohustused

Arvelduskontod. Repotehingute; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute, võlad

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

8.2

8.2

ERM II laenudest tulenevad kohustused

Laenamine vastavalt ERM II tingimustele

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

9

9

Rahvusvahelise Valuutafondi eraldatud eriarveldusühikute vastaskirje

Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKPle algselt eraldatud SDRide summat

Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud turukursi alusel

Kohustuslik

—

10

Eurosüsteemisisesed kohustused+)

—

10.1

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused+)

Üksnes EKP bilansikirje (eurodes vääringustatud)

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.2

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded+)

Ainult RKP bilansikirje

Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissioonist

Kulu

Kohustuslik

—

10.3

Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis+),
   (7)

Üksnes RKP bilansikirje.

RKPde jaoks: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netokohustus, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt otsusele EKP/2010/23

Nimiväärtus

Kohustuslik

—

10.4

Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)+)

Järgmiste allkirjete netopositsioonid:

| a) | Netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma - vt ka aktivakirjet 9.5 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
| --- | --- |

a)

Netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma - vt ka aktivakirjet 9.5 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)”

| a) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Nimiväärtus

Kohustuslik

| b) | Ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
| --- | --- |

b)

Ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval

| b) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

b)

Kohustuslik

| c) | Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (7) |
| --- | --- |

c)

Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (7)

| c) | Nimiväärtus |
| --- | --- |

c)

Kohustuslik

10

11

Arveldused teel

Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded teel

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

12

Muud kohustused

10

12.1

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute, väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani

Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga

Kohustuslik

10

12.2

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu

Nmiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

10

12.3

Mitmesugused muud varad

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Klientide kullahoiused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu passivakirjel „Eraldised”. Pensionikohustuste netoväärtus

Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus

Soovituslik

Klientide kullahoiused

Turuväärtus

Klientide kullahoiused: kohustuslik

10

13

Eraldised

| a) | Pensionide, valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski ja ning muude kulude katteks nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu passivakirjel 12.3 „Muud kohustused/Mitmesugused muud kohustused”.
  RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritrakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+) |
| --- | --- |

a)

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritrakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

| a) | Maksumus/nimiväärtus |
| --- | --- |

a)

Soovituslik

| b) | Rahapoliitika toimingutest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks |
| --- | --- |

b)

| b) | Nimiväärtus (proportsionaalselt märgitud kapitali märkimise alusega vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) |
| --- | --- |

b)

Kohustuslik

11

14

Ümberhindluskontod

Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid.

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritrakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel

Kohustuslik

12

15

Kapital ja reservid

12

15.1

Kapital

Sissemakstud kapital - EKP kapital konsolideeritakse RKPde kapitaliosadega

Nimiväärtus

Kohustuslik

12

15.2

Reservid

Kohustuslikud reservid ja muud reservid. Jaotamata kasum

RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritrakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs” (+)

Nimiväärtus

Kohustuslik

10

16

Aruandeaasta kasum

Nimiväärtus

Kohustuslik

---

(1)  RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.

(2)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

(3)  Esimese veeru numeratsioon viitab V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon viitab VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „+” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetesse.

(4)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi toimimise seisukohast.

(5)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 17. Otsus EKP/2010/23 võeti vastu enne suunise EKP/2010/20 avaldamist.

(7)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

(8)  Esimese veeru numeratsioon viitab V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon viitab VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „+” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.

(9)  Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi toimimise seisukohast.

---

V LISA

Eurosüsteemi iganädalane konsolideeritud finantsaruanne pärast kvartali lõppu avaldamiseks kasutatav skeem

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Varad (1) | Bilanss seisuga ... | Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on | Kohustused | Bilanss seisuga ... | Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on |
| tehingud | kvartalilõpu ümberhindlused | tehingud | kvartalilõpu ümberhindlused |
| 1. | Kuld ja nõuded kullas |

(miljonit eurot)

Varad (1)

Bilanss seisuga ...

Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on

Kohustused

Bilanss seisuga ...

Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on

tehingud

kvartalilõpu ümberhindlused

tehingud

kvartalilõpu ümberhindlused

1.

Kuld ja nõuded kullas

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu

| 2.1. | Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt |
| --- | --- |

2.1.

Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt

| 2.2. | Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2.

Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

4.

Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 4.1. | Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1.

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| 4.2. | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2.

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

| 5. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

5.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele

| 5.1. | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1.

Põhilised refinantseerimistehingud

| 5.2. | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2.

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

| 5.3. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3.

Tasanduse pöördtehingud

| 5.4. | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4.

Struktuursed pöördtehingud

| 5.5. | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5.

Laenamise püsivõimalus

| 5.6. | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6.

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

| 6. | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid |
| --- | --- |

7.

Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid

| 7.1. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

| 7.2. | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2.

Muud väärtpaberid

| 8. | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8.

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

| 9. | Muud varad |
| --- | --- |

9.

Muud varad

| 1. | Ringluses olevad pangatähed |
| --- | --- |

1.

Ringluses olevad pangatähed

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 2.1. | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1.

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

| 2.2. | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2.

Hoiustamise püsivõimalus

| 2.3. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3.

Tähtajalised hoiused

| 2.4. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4.

Tasanduse pöördtehingud

| 2.5. | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5.

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 4. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

4.

Emiteeritud võlakirjad

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1. | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1.

Valitsussektor

| 5.2. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2.

Muud kohustused

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

| 8. | Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1. | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1.

Hoiused, saldod ja muud kohustused

| 8.2. | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2.

ERM II laenudest tulenevad kohustused

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

| 11. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

11.

Ümberhindluskontod

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Varad kokku

Kohustused kokku

Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda.

---

(1)  Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

---

VI LISA

Eurosüsteemi iganädalane konsolideeritud finantsaruanne kvartali jooksul avaldamiseks kasutatav skeem

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Varad (1) | Bilanss seisuga | Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud | Kohustused | Bilanss seisuga ... | Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud |
| 1. | Kuld ja nõuded kullas |

(miljonit eurot)

Varad (1)

Bilanss seisuga

Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud

Kohustused

Bilanss seisuga ...

Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud

1.

Kuld ja nõuded kullas

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 2.1. | Nõuded IMFi vastu |
| --- | --- |

2.1.

Nõuded IMFi vastu

| 2.2. | Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2.

Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

4.

Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 4.1. | Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1.

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| 4.2. | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2.

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

| 5. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

5.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele

| 5.1. | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1.

Põhilised refinantseerimistehingud

| 5.2. | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2.

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

| 5.3. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3.

Tasanduse pöördtehingud

| 5.4. | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4.

Struktuursed pöördtehingud

| 5.5. | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5.

Laenamise püsivõimalus

| 5.6. | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6.

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

| 6. | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid |
| --- | --- |

7.

Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid

| 7.1. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

| 7.2. | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2.

Muud väärtpaberid

| 8. | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8.

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

| 9. | Muud varad |
| --- | --- |

9.

Muud varad

| 1. | Ringluses olevad pangatähed |
| --- | --- |

1.

Ringluses olevad pangatähed

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 2.1. | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1.

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

| 2.2. | Hoiustamise püsivõimalus |
| --- | --- |

2.2.

Hoiustamise püsivõimalus

| 2.3. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3.

Tähtajalised hoiused

| 2.4. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4.

Tasanduse pöördtehingud

| 2.5. | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5.

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 4. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

4.

Emiteeritud võlakirjad

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1. | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1.

Valitsussektor

| 5.2. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2.

Muud kohustused

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

| 8. | Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1. | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1.

Hoiused, saldod ja muud kohustused

| 8.2. | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2.

ERM II laenudest tulenevad kohustused

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

| 11. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

11.

Ümberhindluskontod

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Varad kokku

Kohustused kokku

Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda.

---

(1)  Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

---

VII LISA

Eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Varad (1) | Aruandeaasta | Eelmine aasta | Kohustused | Aruandeaasta | Eelmine aasta |
| 1. | Kuld ja nõuded kullas |

(miljonit eurot)

Varad (1)

Aruandeaasta

Eelmine aasta

Kohustused

Aruandeaasta

Eelmine aasta

1.

Kuld ja nõuded kullas

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 2.1. | Nõuded IMFi vastu |
| --- | --- |

2.1.

Nõuded IMFi vastu

| 2.2. | Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2.

Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

4.

Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 4.1. | Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1.

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| 4.2. | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2.

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

| 5. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

5.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele

| 5.1. | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1.

Põhilised refinantseerimistehingud

| 5.2. | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2.

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

| 5.3. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3.

Tasanduse pöördtehingud

| 5.4. | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4.

Struktuursed pöördtehingud

| 5.5. | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5.

Laenamise püsivõimalus

| 5.6. | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6.

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

| 6. | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid |
| --- | --- |

7.

Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid

| 7.1. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

| 7.2. | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2.

Muud väärtpaberid

| 8. | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8.

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

| 9. | Muud varad |
| --- | --- |

9.

Muud varad

| 1. | Ringluses olevad pangatähed |
| --- | --- |

1.

Ringluses olevad pangatähed

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 2.1. | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1.

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

| 2.2. | Hoiustamise püsivoimalus |
| --- | --- |

2.2.

Hoiustamise püsivoimalus

| 2.3. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3.

Tähtajalised hoiused

| 2.4. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4.

Tasanduse pöördtehingud

| 2.5. | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5.

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 4. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

4.

Emiteeritud võlakirjad

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1. | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1.

Valitsussektor

| 5.2. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2.

Muud kohustused

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

| 8. | Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1. | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1.

Hoiused, saldod ja muud kohustused

| 8.2. | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2.

ERM II laenudest tulenevad kohustused

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

| 11. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

11.

Ümberhindluskontod

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Varad kokku

Kohustused kokku

Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda.

---

(1)  Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

---

VIII LISA

Keskpanga aastabilanss
   (2)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Varad (4) | Aruandeaasta | Eelmine aasta | Kohustused | Aruandeaasta | Eelmine aasta |
| 1. | Kuld ja nõuded kullas |

(miljonit eurot)

Varad (4)

Aruandeaasta

Eelmine aasta

Kohustused

Aruandeaasta

Eelmine aasta

1.

Kuld ja nõuded kullas

| 2. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

2.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 2.1. | Nõuded IMFi vastu |
| --- | --- |

2.1.

Nõuded IMFi vastu

| 2.2. | Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
| --- | --- |

2.2.

Pankade saldod ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad

| 3. | Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
| --- | --- |

3.

Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu

| 4. | Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu |
| --- | --- |

4.

Eurodes vääringustatud nõuded mitte-euroala residentide vastu

| 4.1. | Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
| --- | --- |

4.1.

Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud

| 4.2. | ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

4.2.

ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded

| 5. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

5.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele

| 5.1. | Põhilised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.1.

Põhilised refinantseerimistehingud

| 5.2. | Pikemaajalised refinantseerimistehingud |
| --- | --- |

5.2.

Pikemaajalised refinantseerimistehingud

| 5.3. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

5.3.

Tasanduse pöördtehingud

| 5.4. | Struktuursed pöördtehingud |
| --- | --- |

5.4.

Struktuursed pöördtehingud

| 5.5. | Laenamise püsivõimalus |
| --- | --- |

5.5.

Laenamise püsivõimalus

| 5.6. | Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
| --- | --- |

5.6.

Lisatagatise nõuetega seotud laenud

| 6. | Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud muud nõuded euroala krediidiasutuste vastu

| 7. | Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid |
| --- | --- |

7.

Euroala residentide eurodes vääringustatudväärtpaberid

| 7.1. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
| --- | --- |

7.1.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid

| 7.2. | Muud väärtpaberid |
| --- | --- |

7.2.

Muud väärtpaberid

| 8. | Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad |
| --- | --- |

8.

Eurodes vääringustatud valitsussektori võlakirjad

| 9. | Eurosüsteemisisesed nouded |
| --- | --- |

9.

Eurosüsteemisisesed nouded

| 9.1. | Kapitaliosalus EKP-s |
| --- | --- |

9.1.

Kapitaliosalus EKP-s

| 9.2. | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded |
| --- | --- |

9.2.

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded

| 9.3. | EKP võlakirjade emissiooniga seotud nõuded |
| --- | --- |

9.3.

EKP võlakirjade emissiooniga seotud nõuded

| 9.4. | Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

9.4.

Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis

| 9.5. | Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) |
| --- | --- |

9.5.

Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)

| 10. | Arveldused teel |
| --- | --- |

10.

Arveldused teel

| 11. | Muud varad |
| --- | --- |

11.

Muud varad

| 11.1. | Euroala mündid |
| --- | --- |

11.1.

Euroala mündid

| 11.2. | Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
| --- | --- |

11.2.

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

| 11.3. | Muud finantsvarad |
| --- | --- |

11.3.

Muud finantsvarad

| 11.4. | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

11.4.

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

| 11.5. | Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
| --- | --- |

11.5.

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| 11.6. | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

11.6.

Mitmesugused muud varad

| 12. | Aruandeaasta kahjum |
| --- | --- |

12.

Aruandeaasta kahjum

| 1. | Ringluses olevad pangatähed (1) |
| --- | --- |

1.

Ringluses olevad pangatähed (1)

| 2. | Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika toimingutega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 2.1. | Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
| --- | --- |

2.1.

Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks)

| 2.2. | Hoiustamise püsivoimalus |
| --- | --- |

2.2.

Hoiustamise püsivoimalus

| 2.3. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

2.3.

Tähtajalised hoiused

| 2.4. | Tasanduse pöördtehingud |
| --- | --- |

2.4.

Tasanduse pöördtehingud

| 2.5. | Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
| --- | --- |

2.5.

Lisatagatise nõuetega seotud hoiused

| 3. | Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
| --- | --- |

3.

Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele

| 4. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

4.

Emiteeritud võlakirjad

| 5. | Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
| --- | --- |

5.

Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele

| 5.1. | Valitsussektor |
| --- | --- |

5.1.

Valitsussektor

| 5.2. | Muud kohustused |
| --- | --- |

5.2.

Muud kohustused

| 6. | Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

6.

Eurodes vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 7. | Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
| --- | --- |

7.

Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele

| 8. | Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele |
| --- | --- |

8.

Välisvääringus vääringustatud võlad mitte-euroala residentidele

| 8.1. | Hoiused, saldod ja muud kohustused |
| --- | --- |

8.1.

Hoiused, saldod ja muud kohustused

| 8.2. | ERM II laenudest tulenevad kohustused |
| --- | --- |

8.2.

ERM II laenudest tulenevad kohustused

| 9. | Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
| --- | --- |

9.

Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje

| 10. | Eurosüsteemisisesed kohustused |
| --- | --- |

10.

Eurosüsteemisisesed kohustused

| 10.1. | Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused |
| --- | --- |

10.1.

Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused

| 10.2. | EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud kohustused. |
| --- | --- |

10.2.

EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud kohustused.

| 10.3. | Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis |
| --- | --- |

10.3.

Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis

| 10.4. | Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) |
| --- | --- |

10.4.

Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)

| 11. | Arveldused teel |
| --- | --- |

11.

Arveldused teel

| 12. | Muud kohustused |
| --- | --- |

12.

Muud kohustused

| 12.1. | Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
| --- | --- |

12.1.

Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused

| 12.2. | Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
| --- | --- |

12.2.

Viitvõlad ja ettemakstud tulud

| 12.3. | Mitmesugused muud varad |
| --- | --- |

12.3.

Mitmesugused muud varad

| 13. | Eraldised |
| --- | --- |

13.

Eraldised

| 14. | Ümberhindluskontod |
| --- | --- |

14.

Ümberhindluskontod

| 15. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

15.

Kapital ja reservid

| 15.1. | Kapital |
| --- | --- |

15.1.

Kapital

| 15.2. | Reservid |
| --- | --- |

15.2.

Reservid

| 16. | Aruandeaasta kasum |
| --- | --- |

16.

Aruandeaasta kasum

Varad kokku

Kohustused kokku

Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda.

---

(1)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

(2)  RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.

(3)  Teise võimalusena võivad keskpangad avaldada täpseid summasid eurodes või muul viisil ümardatud summasid.

(4)  Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

---

IX LISA

Keskpanga avaldatud kasumiaruanne
   (2)
   (3)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| 31. detsembril ...... lõppenud aasta kasumiaruanne | Aruandlus aasta | Eelmine aasta |
| 1.1. | Intressitulu
   (1) |

(miljonit eurot)

31. detsembril ...... lõppenud aasta kasumiaruanne

Aruandlus aasta

Eelmine aasta

1.1.

| 1.2. | Intressikulu
   (1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Puhas intressitulu |
| --- | --- |

1.

Puhas intressitulu

| 2.1. | Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kanded eraldistest/eraldistesse valuutakursi, intressimäära ja kulla hinna riski ning krediidiriski katmiseks |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Finantstehingute, vähendamiste ja riskieraldiste puhastulem |
| --- | --- |

2.

Finantstehingute, vähendamiste ja riskieraldiste puhastulem

| 3.1. | Tulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kulu seoses tasude ja eraldistega |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt |
| --- | --- |

3.

Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt

| 4. | Tulu aktsiatelt ja osalustest (1) |
| --- | --- |

4.

Tulu aktsiatelt ja osalustest (1)

| 5. | Ühendatud emissioonitulu netotulem (1) |
| --- | --- |

5.

Ühendatud emissioonitulu netotulem (1)

| 6. | Muu tulu |
| --- | --- |

6.

Muu tulu

Puhastulu kokku

| 7. | Personalikulu (5) |
| --- | --- |

7.

Personalikulu (5)

| 8. | Halduskulu (5) |
| --- | --- |

8.

Halduskulu (5)

| 9. | Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum |
| --- | --- |

9.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

| 10. | Pangatähtede tootmise teenused (6) |
| --- | --- |

10.

Pangatähtede tootmise teenused (6)

| 11. | Muud kulud |
| --- | --- |

11.

Muud kulud

| 12. | Tulumaks ja muud valitsuse kehtestatud maksud tulult |
| --- | --- |

12.

Tulumaks ja muud valitsuse kehtestatud maksud tulult

Aruandeaasta (kahjum)/kasum

---

(1)  Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt käesoleva suunise põhjendust 5.

(2)  EKP kasumiaruanne on veidi erinevas vormis. Vt otsuse EKP/2010/21 III lisa.

(3)  RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.

(4)  Keskpangad võivad selle asemel avaldada täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.

(5)  Sealhulgas arvestatud reservid.

(6)  Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede tootmine ostetakse allhankijalt (keskpankadele pangatähti tootvate muude äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kanda nii riigi kui ka euro pangatähtede käibelelaskmise kulu kuludesse siis, kui selle eest esitatakse arve või see kulu on muul viisil tekkinud.

---

X LISA

Tühistatud suunis ja nimekiri järgnenud muutmistest

| Suunis EKP/2006/16 | ELT L 348, 11.12.2006, lk 1. |
| --- | --- |
| Suunis EKP/2007/20 | ELT L 42, 16.2.2008, lk 85. |
| Suunis EKP/2008/21 | ELT L 36, 5.2.2009, lk 46. |
| Suunis EKP/2009/18 | ELT L 202, 4.8.2009, lk 65. |
| Suunis EKP/2009/28 | ELT L 348, 29.12.2009, lk 75. |

Suunis EKP/2006/16

ELT L 348, 11.12.2006, lk 1.

Suunis EKP/2007/20

ELT L 42, 16.2.2008, lk 85.

Suunis EKP/2008/21

ELT L 36, 5.2.2009, lk 46.

Suunis EKP/2009/18

ELT L 202, 4.8.2009, lk 65.

Suunis EKP/2009/28

ELT L 348, 29.12.2009, lk 75.

---

XI LISA

VASTAVUSTABEL

| Suunis EKP/2006/16 | Käesolev suunis |
| --- | --- |
| — | Artikkel 10 |
| Artikkel 9a | Artikkel 11 |
| Artikkel 10 | Artikkel 12 |
| Artikkel 11 | Artikkel 13 |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| Artikkel 14 | Artikkel 16 |
| Artikkel 15 | Artikkel 17 |
| Artikkel 16 | Artikkel 18 |
| Artikkel 17 | Artikkel 19 |
| Artikkel 18 | Artikkel 20 |
| Artikkel 19 | Artikkel 21 |
| Artikkel 20 | Artikkel 22 |
| Artikkel 21 | Artikkel 23 |
| Artikkel 22 | Artikkel 24 |
| Artikkel 23 | Artikkel 25 |
| Artikkel 24 | Artikkel 26 |
| Artikkel 25 | Artikkel 27 |
| Artikkel 26 | Artikkel 28 |
| Artikkel 27 | Artikkel 29 |

Suunis EKP/2006/16

Käesolev suunis

—

Artikkel 10

Artikkel 9a

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikkel 11

Artikkel 13

Artikkel 12

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 17

Artikkel 16

Artikkel 18

Artikkel 17

Artikkel 19

Artikkel 18

Artikkel 20

Artikkel 19

Artikkel 21

Artikkel 20

Artikkel 22

Artikkel 21

Artikkel 23

Artikkel 22

Artikkel 24

Artikkel 23

Artikkel 25

Artikkel 24

Artikkel 26

Artikkel 25

Artikkel 27

Artikkel 26

Artikkel 28

Artikkel 27

Artikkel 29

---