# Den Europæiske Unions L 34/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.034.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 34 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang9. februar 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.034.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 34

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang9. februar 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/87/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 25. oktober 2010 om undertegnelse på Unionens vegne af en aftale i form af en protokol mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 109/2011 af 27. januar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til krav til typegodkendelse af visse klasser af køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår afskærmningssystemer (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 110/2011 af 8. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS), for så vidt angår et passende indberetningsformat, de resultater, der skal indberettes, og kriterierne for kvalitetsmåling i forbindelse med ESSPROS-modulet om netto sociale ydelser (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 111/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 33 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 112/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur | 35 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 113/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 37 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 114/2011 af 8. februar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 39 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/10/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage bifenthrin som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/11/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat som et aktivt stof i bilag I og IA hertil (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/12/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage fenoxycarb som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/13/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nonansyre som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  ) | 52 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/88/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 9. juni 2010 om Ungarns statsstøtte C 1/09 (ex NN 69/08) til MOL Nyrt.
  (meddelt under nummer K(2010) 3553)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 8. februar 2011 om EU-tilskud til Nederlandene for undersøgelser vedrørende Q-feber
  (meddelt under nummer K(2011) 554) | 72 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2011/87/EU

*

Rådets afgørelse af 25. oktober 2010 om undertegnelse på Unionens vegne af en aftale i form af en protokol mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 109/2011 af 27. januar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til krav til typegodkendelse af visse klasser af køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår afskærmningssystemer (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 110/2011 af 8. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS), for så vidt angår et passende indberetningsformat, de resultater, der skal indberettes, og kriterierne for kvalitetsmåling i forbindelse med ESSPROS-modulet om netto sociale ydelser (
  1
  )

1

29

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 111/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

33

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 112/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

35

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 113/2011 af 7. februar 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

37

Kommissionens forordning (EU) nr. 114/2011 af 8. februar 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

39

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2011/10/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage bifenthrin som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens direktiv 2011/11/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat som et aktivt stof i bilag I og IA hertil (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens direktiv 2011/12/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage fenoxycarb som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  )

1

49

*

Kommissionens direktiv 2011/13/EU af 8. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nonansyre som et aktivt stof i bilag I hertil (
  1
  )

1

52

AFGØRELSER

2011/88/EU

*

Kommissionens afgørelse af 9. juni 2010 om Ungarns statsstøtte C 1/09 (ex NN 69/08) til MOL Nyrt.
  (meddelt under nummer K(2010) 3553)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 3553)

1

55

2011/89/EU

*

Kommissionens afgørelse af 8. februar 2011 om EU-tilskud til Nederlandene for undersøgelser vedrørende Q-feber
  (meddelt under nummer K(2011) 554)

(meddelt under nummer K(2011) 554)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. oktober 2010

om undertegnelse på Unionens vegne af en aftale i form af en protokol mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side

(2011/87/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 24. februar 2006 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med partnerne i Middelhavsområdet med henblik på at fastlægge en tvistbilæggelsesordning vedrørende handelsbestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Den 24. februar 2006 bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger med partnerne i Middelhavsområdet med henblik på at fastlægge en tvistbilæggelsesordning vedrørende handelsbestemmelser.

| (2) | Kommissionen har i samråd med det udvalg, der er udpeget i henhold til traktatens artikel 207, ført forhandlinger inden for rammerne af forhandlingsdirektiver fastsat af Rådet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i samråd med det udvalg, der er udpeget i henhold til traktatens artikel 207, ført forhandlinger inden for rammerne af forhandlingsdirektiver fastsat af Rådet.

| (3) | Disse forhandlinger er blevet afsluttet og en aftale i form af en protokol (»protokollen«) mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (1) blev paraferet den 9. december 2009. |
| --- | --- |

(3)

Disse forhandlinger er blevet afsluttet og en aftale i form af en protokol (»protokollen«) mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (1) blev paraferet den 9. december 2009.

| (4) | Protokollen bør undertegnes — |
| --- | --- |

(4)

Protokollen bør undertegnes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af aftalen i form af en protokol mellem Den Europæiske Union og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om fastlæggelse af en tvistbilæggelsesordning for tvister vedrørende handelsbestemmelserne i Euro-Middelhavs-aftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (»protokollen«) godkendes på Unionens vegne med forbehold af indgåelse af protokollen (2).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne protokollen på Unionens vegne med forbehold af dens indgåelse.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. oktober 2010.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EFT L 129 af 15.5.2002, s. 3.

1

(2)  Teksten til protokollen offentliggøres sammen med afgørelsen om dens indgåelse.

2

---

FORORDNINGER

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/2

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 109/2011

af 27. januar 2011

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 med hensyn til krav til typegodkendelse af visse klasser af køretøjer og påhængskøretøjer dertil for så vidt angår afskærmningssystemer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (1), særlig artikel 14, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 661/2009 er en særskilt forordning, som vedrører typegodkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (2).

| (2) | Forordning (EF) nr. 661/2009 ophæver Rådets direktiv 91/226/EØF af 27. marts 1991 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om afskærmningssystemer til visse motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (3). |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 661/2009 ophæver Rådets direktiv 91/226/EØF af 27. marts 1991 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om afskærmningssystemer til visse motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (3).

| (3) | I forordning (EF) nr. 661/2009 fastsættes de grundlæggende bestemmelser om krav til typegodkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår deres afskærmningssystemer og typegodkendelse af afskærmningssystemer som separate tekniske enheder. Det er nu nødvendigt at fastsætte særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser. |
| --- | --- |

(3)

I forordning (EF) nr. 661/2009 fastsættes de grundlæggende bestemmelser om krav til typegodkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår deres afskærmningssystemer og typegodkendelse af afskærmningssystemer som separate tekniske enheder. Det er nu nødvendigt at fastsætte særlige procedurer, prøvninger og krav til sådanne typegodkendelser.

| (4) | I det øjemed bør de krav, der er fastsat i direktiv 91/226/EØF, flyttes over til denne forordning med den fornødne tilpasning til ny videnskabelig og teknisk viden. |
| --- | --- |

(4)

I det øjemed bør de krav, der er fastsat i direktiv 91/226/EØF, flyttes over til denne forordning med den fornødne tilpasning til ny videnskabelig og teknisk viden.

| (5) | Anvendelsesområdet for nærværende forordning bør svare til anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 og bør således begrænses til køretøjer i klasse N og O. Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(5)

Anvendelsesområdet for nærværende forordning bør svare til anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 og bør således begrænses til køretøjer i klasse N og O. Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på køretøjer i klasse N og O, jf. definitionen i bilag II til direktiv 2007/46/EF, som er udstyret med et afskærmningssystem, og på afskærmningssystemer, der er beregnet til montering i køretøjer i klasse N og O.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1)   »afskærmningssystem«: system, der skal formindske forstøvningen af vand, som af køretøjets dæk slynges op under kørslen, og som består af skærme, stænklapper og udvendige skærmkanter, som er forsynet med en afskærmningsanordning

2)   »skærm«: stift eller halvstift element, der skal opfange vand, som af dækket slynges op under kørslen, og lede det mod jorden, og som kan indgå helt eller delvis i karosseriet eller andre dele af køretøjet, f.eks. den nederste del af lastfladen

3)   »stænklap«: et bøjeligt element, som sidder bag hjulet, hvor det er fastgjort lodret til den nederste del af chassiset eller lastfladen eller til skærmen, og som også har til opgave at mindske risikoen i forbindelse med mindre genstande, navnlig småsten, som dækket under kørslen hvirvler op og slynger opad eller udad mod andre trafikanter

4)   »afskærmningsanordning«: del af et afskærmningssystem, der kan bestå af en luft/vand-separator og en energiabsorberende anordning

5)   »luft/vand-separator«: et element, som er indbygget i den udvendige skærmkant og/eller stænklappen og tillader passage af luft, men begrænser spredning af forstøvet vand

6)   »energiabsorberende anordning«: et element, som er indbygget i skærmen og/eller stænklappen og/eller den udvendige skærmkant, og som absorberer det opsprøjtede vands energi og således begrænser spredning af forstøvet vand

7)   »udvendig skærmkant«: et element, som er anbragt i et omtrent lodret plan parallelt med køretøjets langsgående plan, og som kan være en del af en skærm eller af køretøjets karrosseri

8)   »styrende hjul«: hjul, som aktiveres af køretøjets styretøj

9)   »selvstyrende aksel«: en aksel, der kan dreje omkring et midtpunkt på en sådan måde, at den beskriver en vandret bue

10)   »selvstyrende hjul«: hjul, som ikke aktiveres af køretøjets styretøj, og som kan dreje i en vinkel på ikke over 20° på grund af jordens gnidningsmodstand

11)   »løftbar aksel«: en aksel som defineret i punkt 2.15 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF (4)

12)   »ubelæsset køretøj«: et køretøj i køreklar stand som defineret i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 2007/46/EF

13)   »slidbane«: en del af dækket som defineret i punkt 2.8 i bilag II til direktiv 92/23/EØF (5)

14)   »type afskærmningsanordning«: alle anordninger, der ikke adskiller sig fra hinanden med hensyn til følgende hovedtræk:

15)   »bil til sættevogn«: et trækkende køretøj som defineret i punkt 2.1.1.2.2 i bilag I til direktiv 97/27/EF

16)   »største teknisk tilladte totalmasse (M)«: køretøjets største teknisk tilladte totalmasse som oplyst af fabrikanten som beskrevet i punkt 2.8 i bilag I til direktiv 2007/46/EF

17)   »køretøjets type med hensyn til afskærmning«: færdigopbyggede, delvis opbyggede eller trinvis færdigopbyggede køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden med hensyn til følgende aspekter:

type afskærmningsanordning (monteret på køretøjet)

fabrikantens typebetegnelse for afskærmningssystemet.

Artikel 3

EF-typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår afskærmningssystemer

1.   Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår dets afskærmningssystemer.

2.   Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som findes i del 1 i bilag I.

3.   Hvis alle relevante krav i bilag III og IV til denne forordning er opfyldt, meddeler godkendelsesmyndigheden EF-typegodkendelse og udsteder et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En godkendende myndighed må ikke give samme nummer til to forskellige køretøjstyper.

4.   Ved anvendelse af stk. 3 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med modellen i del 2 i bilag I.

Artikel 4

EF-typegodkendelse af afskærmningssystemer som separate tekniske enheder

1.   Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-typegodkendelse af en type afskærmningssystemer som separat teknisk enhed.

Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er angivet i del 1 i bilag II.

2.   Hvis alle relevante krav i bilag III og IV til denne forordning er opfyldt, meddeler godkendelsesmyndigheden EF-typegodkendelse af en separat teknisk enhed og udsteder et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En godkendelsesmyndighed må ikke tildele samme nummer til en anden type separat teknisk enhed.

3.   Ved anvendelse af stk. 2 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med modellen i del 2 i bilag II.

Artikel 5

EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed

Alle separate tekniske enheder, der er i overensstemmelse med en type, hvortil der er meddelt EF-typegodkendelse af en separat teknisk enhed efter denne forordning, forsynes med et EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed, jf. del 3 i bilag II.

Artikel 6

Gyldighed og udvidelse af godkendelser meddelt i henhold til direktiv 91/226/EØF

De nationale myndigheder skal tillade salg og ibrugtagning af køretøjer og separate tekniske enheder, som er typegodkendt i henhold til direktiv 91/226/EØF før den 1. november 2012, og fortsat meddele udvidelse af godkendelser for disse køretøjer og separate tekniske enheder i henhold til bestemmelserne i direktiv 91/226/EØF.

Artikel 7

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EFT L 103 af 23.4.1991, s. 5.

3

(4)  EFT L 233 af 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EFT L 129 af 14.5.1992, s. 95.

5

---

BILAG I

ADMINISTRATIVE DOKUMENTER TIL EF-TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJER MED HENSYN TIL DERES AFSKÆRMNINGSSYSTEMER

DEL 1

Oplysningsskema

MODEL

Oplysningsskema nr. ... vedrørende EF-typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår dets afskærmningssystemer (1).

Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, forelægges der relevante oplysninger vedrørende ydelsen.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

0.3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b): ...

0.3.1.   Mærkets placering: ...

0.4.   Køretøjets klasse (c): ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.8.   Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

1.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

1.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ...

1.3.   Antal aksler og hjul: ...

1.3.1.   Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse: ...

1.3.2.   Antal styrende aksler og deres placering: ...

2.   MASSE OG DIMENSIONER (f) (g)

(i kg og mm) (Der henvises i givet fald til tegninger)

2.1.   Akselafstand(e) (ved fuld last) (g) (l): ...

2.6.   Masse i køreklar stand (største og mindste for hver variant) Masse af køretøj med karrosseri — og for trækkende køretøjer i andre klasser end M1 — med tilkoblingsanordning, hvis en sådan er monteret af fabrikanten, i køreklar stand, eller masse af chassis eller af chassis med førerhus uden karrosseri og/eller tilkoblingsanordning, hvis karrosseri og/eller tilkoblingsanordning ikke monteres af fabrikanten (med væsker, værktøj, reservehjul, hvis monteret, og fører samt for busser ét personalemedlem, hvis der forefindes et sæde dertil i køretøjet) (h) (største og mindste for hver variant): ...

2.6.1   Denne masses fordeling på akslerne og for kærre eller sættevogn belastningen på koblingspunktet (største og mindste for hver variant): ...

2.8.   Største teknisk tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten (i) (3): ...

9.   KARROSSERI

9.20.   Afskærmningssystem ...

9.20.0.   Forefindes: ja/nej/ufuldstændigt (1): ...

9.20.1.   Kort beskrivelse af køretøjets afskærmningssystem og de elementer, der indgår deri: ...

9.20.2.   Detaljerede tegninger af køretøjets afskærmningssystem og dets placering på køretøjet med angivelse af dimensionerne i figurerne i bilag VI til forordning (EU) nr. 109/2011 og under hensyntagen til ekstreme dæk/hjul-kombinationer: ...

9.20.3.   Godkendelsesnummer(-numre) for afskærmningsanordning(er), hvis det (de) foreligger: ...

Dato, underskrift.

DEL 2

MODEL

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

Den godkendende myndigheds stempel

Meddelelse vedrørende:

| — | EF-typegodkendelse (2) |
| --- | --- |

—

EF-typegodkendelse (2)

| — | udvidelse af EF-typegodkendelse (2) |
| --- | --- |

—

udvidelse af EF-typegodkendelse (2)

| — | nægtelse af EF-typegodkendelse (2) |
| --- | --- |

—

nægtelse af EF-typegodkendelse (2)

| — | inddragelse af EF-typegodkendelse (2) |
| --- | --- |

—

inddragelse af EF-typegodkendelse (2)

af en køretøjstype for så vidt angår dets afskærmningssystemer

i henhold til forordning (EU) nr..../..., senest ændret ved forordning (EU) nr. .../... (2).

EF-typegodkendelsesnummer: ...

Begrundelse for udvidelse: ...

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

0.3.   Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet (3): ...

0.3.1.   Mærkets placering: ...

0.4.   Køretøjets klasse (4): ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.8.   Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

AFSNIT II

1.   Supplerende oplysninger: Se addendum.

2.   Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: ...

3.   Prøvningsrapportens dato: ...

4.   Prøvningsrapportens nummer: ...

5.   Eventuelle bemærkninger: Se addendum.

6.   Sted: ...

7.   Dato: ...

8.   Underskrift: ...

9.   Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

---

(1)  For køretøjer af klasse N1 og N2 med største teknisk tilladte totalmasse på ikke over 7,5 t kan oplysningsskemaet i bilag II til direktiv 78/549/EØF anvendes, jf. punkt 0.1 i bilag IV til denne forordning.

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af det køretøj, den komponent eller den separate tekniske enhed, som dette typegodkendelsesskema omfatter, anføres symbolet »?« i stedet for det pågældende tegn i dokumentationsmaterialet (f.eks. ABC??123??).

(4)  Som defineret i bilag II, afsnit A, til direktiv 2007/46/EF.

Addendum

til EF-typegodkendelsesattest nr.

1.   Supplerende oplysninger

1.1.   Afskærmningsanordningernes kendetegn (type, kort beskrivelse, fabriksmærke eller betegnelse, komponenttypegodkendelsesnummer (-numre):

5.   Eventuelle bemærkninger:

---

BILAG II

ADMINISTRATIVE DOKUMENTER FOR EF-TYPEGODKENDELSE AF AFSKÆRMNINGSSYSTEMER SOM SEPARATE TEKNISKE ENHEDER

DEL 1

Oplysningsskema

MODEL

Oplysningsskema nr. ... vedrørende EF-typegodkendelse af afskærmningssystemer som separate tekniske enheder.

Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Hvis de i dette oplysningsskema omhandlede systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.7.   For komponenter og separate tekniske enheder, EF-godkendelsesmærkets placering og fastgørelsesmåde: ...

0.8.   Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

1.   BESKRIVELSE AF ANORDNINGEN

1.1.   En teknisk beskrivelse af afskærmningsanordningen med angivelse af dens fysiske funktionsprincip og den afprøvning, den skal underkastes: ...

1.2.   Anvendte materialer: ...

1.3.   Tegninger, som er tilstrækkeligt detaljerede og i en skala, som gør det muligt at identificere denne (eller disse). Det skal af tegningen fremgå, hvor EF-typegodkendelsesmærket skal anbringes: ...

Dato:

Underskrift:

DEL 2

MODEL

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

Den godkendende myndigheds stempel

Meddelelse vedrørende:

| — | EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

EF-typegodkendelse (1)

| — | udvidelse af EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

udvidelse af EF-typegodkendelse (1)

| — | nægtelse af EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

nægtelse af EF-typegodkendelse (1)

| — | inddragelse af EF-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

inddragelse af EF-typegodkendelse (1)

af en type afskærmningssystem som en komponent/separat teknisk enhed

i henhold til forordning (EU) nr..../..., senest ændret ved forordning (EU) nr. .../... (1).

EF-typegodkendelsesnummer: ...

Begrundelse for udvidelse: ...

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type: ...

0.3.   Typeidentifikationsmærker, som er anført på den separate tekniske enhed (2): ...

0.3.1.   Mærkets placering: ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.7.   EF-godkendelsesmærkets placering og fastgørelsesmåde: ...

0.8.   Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

0.9.   Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): ...

AFSNIT II

1.   Eventuelle yderligere oplysninger: Se addendum.

2.   Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: ...

3.   Prøvningsrapportens dato: ...

4.   Prøvningsrapportens nummer: ...

5.   Eventuelle bemærkninger: Se addendum.

6.   Sted: ...

7.   Dato: ....

8.   Underskrift: ...

9.   Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

Addendum

til EF-typegodkendelsesattest nr.

1.   Supplerende oplysninger

1.1.   Princip for anordningens funktionsmåde: energiabsorberende/luft/vand-separator (3):

1.2.   Afskærmningsanordningernes kendetegn (kort beskrivelse, fabriksmærke eller betegnelse, nummer):

5.   Eventuelle bemærkninger:

DEL 3

DEL 3

EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed

EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed

1.   EF-typegodkendelsesmærket for separate tekniske enheder består af:

1.1.   Et rektangel omkring et lille »e«, efterfulgt af den tal- eller bogstavkombination, der kendetegner den medlemsstat, som har udstedt EF-typegodkendelse af en separat teknisk enhed:

| 1 | for Tyskland |
| --- | --- |

1

for Tyskland

| 2 | for Frankrig |
| --- | --- |

2

for Frankrig

| 3 | for Italien |
| --- | --- |

3

for Italien

| 4 | for Nederlandene |
| --- | --- |

4

for Nederlandene

| 5 | for Sverige |
| --- | --- |

5

for Sverige

| 6 | for Belgien |
| --- | --- |

6

for Belgien

| 7 | for Ungarn |
| --- | --- |

7

for Ungarn

| 8 | for Tjekkiet |
| --- | --- |

8

for Tjekkiet

| 9 | for Spanien |
| --- | --- |

9

for Spanien

| 11 | for Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

11

for Det Forenede Kongerige

| 12 | for Østrig |
| --- | --- |

12

for Østrig

| 13 | for Luxembourg |
| --- | --- |

13

for Luxembourg

| 17 | for Finland |
| --- | --- |

17

for Finland

| 18 | for Danmark |
| --- | --- |

18

for Danmark

| 19 | for Rumænien |
| --- | --- |

19

for Rumænien

| 20 | for Polen |
| --- | --- |

20

for Polen

| 21 | for Portugal |
| --- | --- |

21

for Portugal

| 23 | for Grækenland |
| --- | --- |

23

for Grækenland

| 24 | for Irland |
| --- | --- |

24

for Irland

| 26 | for Slovenien |
| --- | --- |

26

for Slovenien

| 27 | for Slovakiet |
| --- | --- |

27

for Slovakiet

| 29 | for Estland |
| --- | --- |

29

for Estland

| 32 | for Letland |
| --- | --- |

32

for Letland

| 34 | for Bulgarien |
| --- | --- |

34

for Bulgarien

| 36 | for Litauen |
| --- | --- |

36

for Litauen

| 49 | for Cypern |
| --- | --- |

49

for Cypern

| 50 | for Malta |
| --- | --- |

50

for Malta

1.2.   I nærheden af rektanglet, »basisgodkendelsens nummer« — som udgør del 4 af typegodkendelsesnummeret — med to foranstillede cifre, der er løbenummeret på den seneste væsentlige tekniske ændring af denne forordning. Løbenummeret er pt. »00«.

2.   EF-typegodkendelsesmærket for separat teknisk enhed skal anbringes på afskærmningsanordningen, så det er holdbart og let læseligt, selv når anordningen monteres i køretøjet.

3.   Følgende figur viser et eksempel på et EF-typegodkendelsesmærke for en separat teknisk enhed.

Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed

Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed

Image

Forklarende note

Forklarende note

| Forklaring | Dette EF typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed er blevet udstedt af Nederlandene og har nummer 0046. De to første cifre »00« angiver, at den separate tekniske enhed blev godkendt i henhold til denne forordning. Symbolet »A« angiver, at det er en anordning af den energiabsorberende type. |
| --- | --- |

Forklaring

Dette EF typegodkendelsesmærke for separat teknisk enhed er blevet udstedt af Nederlandene og har nummer 0046. De to første cifre »00« angiver, at den separate tekniske enhed blev godkendt i henhold til denne forordning. Symbolet »A« angiver, at det er en anordning af den energiabsorberende type.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

1

(2)  Hvis typeidentifikationsmærket indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af det køretøj, den komponent eller den separate tekniske enhed, som dette typegodkendelsesskema omfatter, anføres symbolet »?« i stedet for det pågældende tegn i dokumentationsmaterialet (f.eks. ABC??123??).

2

(3)  Det ikke gældende overstreges.

3

---

BILAG III

DEL 1

Krav til afskærmningsanordninger

0.   GENERELLE BESTEMMELSER

0.1.   Afskærmningsanordninger skal være konstrueret således, at de fungerer korrekt ved normal brug på våd vej. Desuden må de ikke indeholde konstruktions- eller produktionsfejl, som forringer deres rette funktionsmåde.

1.   PRØVNINGER

1.1.   Afskærmningsanordninger underkastes afhængigt af deres fysiske funktionsprincip de i del 2 og 3 beskrevne prøvninger og skal opnå de resultater, som kræves i disse deles punkt 5.

2.   ANSØGNING OM EF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE

2.1.   Ansøgning om EF-komponenttypegodkendelse af en type afskærmningsanordning i henhold til artikel 7 i direktiv 2007/46/EF indgives af fabrikanten.

2.2.   I tillæg 1 i bilag II findes en model for oplysningsskemaet.

2.3.   Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen:

Fire prøveeksemplarer: tre eksemplarer til prøvning og et til opbevaring på laboratoriet med henblik på eventuel senere kontrol. Laboratoriet kan forlange flere prøveeksemplarer.

2.4.   Mærkning

2.4.1.   Hvert prøveeksemplar skal være tydeligt mærket med fabriks eller handelsmærke samt typeangivelse på en sådan måde, at de ikke kan fjernes, og have tilstrækkelig plads til EF-komponenttypegodkendelsesmærket.

2.4.2.   Symbolet »A« for anordninger af den energiabsorberende type eller »S« for anordninger af luft/vand-separatortypen anbringes i tilknytning til godkendelsesmærket, jf. punkt 1.3 i tillægget til bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

DEL 2

Prøvning af afskærmningsanordninger af den energiabsorberende type

1.   PRINCIP

Formålet med denne prøvning er at måle en anordnings evne til at tilbageholde vand, som rettes mod den i form af en række stråler. Prøveopstillingen skal genskabe de forhold, som udstyret skal fungere under, når det er monteret på et køretøj, særlig med hensyn til mængden af og kraften i det vand, der hvirvles op fra kørebanen af dækkets slidbane.

2.   UDSTYR

Prøveudstyret er beskrevet i figur 8 i bilag VI.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Prøvning skal finde sted i et lukket rum under forhold, der udelukker træk.

3.2.   Den omgivende temperatur og prøveeksemplarernes temperatur skal være 21 (± 3) °C.

3.3.   Der anvendes deioniseret vand.

3.4.   Prøveeksemplarerne skal befugtes før hver prøvning.

4.   FREMGANGSMÅDE

4.1.   Et 500 (+ 0/– 5) mm bredt og 750 mm højt prøveeksemplar af det udstyr, der skal prøves, fastgøres til prøveudstyrets lodrette plade, idet det sikres, at prøveeksemplaret er placeret et godt stykke inden for vandopsamlerens kanter, og at ingen hindringer kan afbøje vandet, hverken før eller efter at prøveeksemplaret rammes.

4.2.   Vandstyrken indstilles på 0,675 (± 0,01) l/sek., og der sprøjtes mindst 90 l og højst 120 l vand mod prøveeksemplaret i vandret afstand af 500 (± 2) mm (figur 8 i bilag VI).

4.3.   Vandet løber fra prøveeksemplaret ned i vandopsamleren. Den opsamlede vandmængde beregnes i procent i forhold til den forstøvede vandmængde.

4.4.   Prøvningen foretages fem gange på prøveeksemplaret som beskrevet i punkt 4.2 og 4.3. Den gennemsnitlige opsamlede vandmængde under de fem prøvninger beregnes i procent.

5.   RESULTATER

5.1.   Den gennemsnitlige procentdel som beregnet i punkt 4.4 skal være 70 % eller derover.

5.2.   Hvis den største og den mindste procentdel opsamlet vand i en række af fem afprøvninger afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, må rækken af fem prøvninger gøres om.

Hvis den største og den mindste procentdel opsamlet vand også ved den anden række af fem prøvninger afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, og hvis den laveste værdi ikke opfylder kravene i punkt 5.1, nægtes typegodkendelse.

5.3.   Det undersøges, om anordningens lodrette stilling påvirker resultaterne. Hvis det er tilfældet, gentages den procedure, der er beskrevet i punkt 4.1 til 4.4, i de stillinger, der giver den største og den mindste procentdel opsamlet vand; kravene i punkt 5.2 gælder også i dette tilfælde.

Gennemsnittet af de enkelte resultater anvendes herefter som gennemsnitsprocentdelen. Denne gennemsnitsprocentdel skal være 70 eller derover.

DEL 3

Prøvning af afskærmningsanordninger af luft/vand-separatortypen

1.   PRINCIP

Formålet med denne prøvning er at bestemme effektiviteten af porøst materiale, der skal tilbageholde vand, som sprøjtes mod det ved hjælp af en luft/vandtrykforstøver.

Det udstyr, som benyttes til prøvningen, skal, for så vidt angår den vandmængde, dækkene slynger op, og den hastighed, hvormed det sker, svare til de betingelser, materialet udsættes for, hvis det er monteret på et køretøj.

2.   UDSTYR

Prøveudstyret er beskrevet i figur 9 i bilag VI.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Prøvning skal finde sted i et lukket rum under forhold, der udelukker træk.

3.2.   Den omgivende temperatur og prøveeksemplarernes temperatur skal være 21 (± 3) °C.

3.3.   Der anvendes deioniseret vand.

3.4.   Prøveeksemplarerne skal befugtes før hver afprøvning.

4.   FREMGANGSMÅDE

4.1.   Et prøveeksemplar på 305 × 100 mm fastgøres lodret i prøveudstyret, og det sikres, at der ikke er tomrum mellem prøveeksemplaret og den øverste bøjede plade, og at bakken er rigtigt anbragt. Forstøverens beholder fyldes med 1 ± 0,005 l vand, og den anbringes som vist på diagrammet.

4.2.   Forstøveren skal være indstillet således:

tryk (tryk i forstøveren): 5 bar + 10 %/– 0 %

gennemstrømningshastighed: 1 l/min. ± 5 sek.

forstøvning: cirkulær, 50 ± 5 mm i diameter 200 ± 5 mm fra prøveeksemplaret, dyse 5 ± 0,1 mm i diameter.

4.3.   Der forstøves, indtil al vandtåge er forsvundet, og den forløbne tid noteres. Vandet løber fra prøveeksemplaret ned i bakken i 60 sekunder, og den opsamlede vandmængde måles. Den vandmængde, som eventuelt er tilbage i forstøverens beholder, måles. Den opsamlede vandmængde beregnes i procent i forhold til den forstøvede vandmængde.

4.4.   Prøvningen foretages fem gange, og den gennemsnitlige opsamlede vandmængde beregnes i procent. Før hver prøve sikres det, at bakken, forstøverens beholder og målebeholderen er tørre.

5.   RESULTATER

5.1.   Den gennemsnitlige procentdel som beregnet i punkt 4.4 skal være 85 % eller derover.

5.2.   Hvis den største og den mindste procentdel opsamlet vand i en række af fem afprøvninger afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, må rækken af fem prøvninger gøres om. Hvis den største og den mindste procentdel opsamlet vand også ved den anden række af fem prøvninger afviger med mere end 5 % fra den gennemsnitlige procentdel, og hvis den laveste værdi ikke opfylder kravene i punkt 5.1, nægtes typegodkendelse.

5.3.   Når anordningens lodrette stilling påvirker resultaterne, skal fremgangsmåden i punkt 4.1 og 4.4 gentages i de stillinger, som giver den største og den mindste procentdel opsamlet vand; kravene i punkt 5.2 gælder også i dette tilfælde.

Kravene i punkt 5.1 gælder i forbindelse med resultaterne af de enkelte prøvninger.

---

BILAG IV

Krav til typegodkendelse af køretøjer for så vidt angår deres afskærmningssystemer

0.   GENERELT

0.1.   Alle køretøjer af klasse N og O, undtagen terrængående køretøjer som defineret i bilag II til direktiv 2007/46/EF, skal være således konstrueret og/eller monteret med afskærmningssystemer, at de opfylder kravene i dette bilag. Hvis der er tale om køretøjer, som består af chassis og førerhus, er det tilstrækkeligt at anvende disse krav på de hjul, der befinder sig under førerhuset.

For køretøjer af klasse N1 og N2 med største tilladte totalmasse på ikke over 7,5 t kan kravene i Rådets direktiv 78/549/EØF (1) efter anmodning fra fabrikanten anvendes som alternativ til kravene i denne forordning.

0.2.   Kravene i dette bilag vedrørende afskærmningsanordninger som defineret i artikel 2, nr. 4), gælder ikke for køretøjer af klasse N, O1 og O2 med største tilladte totalmasse på ikke over 7,5 t, køretøjer, som består af chassis og førerhus, køretøjer uden karrosseri samt køretøjer, hvor tilstedeværelsen af afskærmningsanordninger er uforenelig med deres anvendelse. Hvis sådanne anordninger alligevel monteres på disse køretøjer, skal de være i overensstemmelse med denne forordnings krav.

1.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som ønskes godkendt, indleveres til den tekniske myndighed, der skal foretage prøvningerne, udstyret med sit afskærmningssystem.

GENERELLE KRAV

2.   AKSLER

2.1.   Løftbare aksler

Såfremt et køretøj er forsynet med en eller flere løftbare aksler, skal afskærmningssystemet, når akslen er nedfældet, dække alle hjul, og, når akslen er løftet, de hjul, der er i berøring med vejen.

2.2.   Selvstyrende aksler

I denne forordning betragtes en selvstyrende aksel af »drejetype« som en aksel med styrende hjul og behandles som sådan.

Såfremt et køretøj er forsynet med en selvstyrende aksel, skal afskærmningssystemet opfylde de betingelser, der gælder for ikke-styrende hjul, hvis det er fastgjort til den drejelige del. Hvis det ikke er monteret på denne del, skal det opfylde de betingelser, der gælder for aksler forsynet med styrende hjul.

3.   DEN UDVENDIGE SKÆRMKANTS PLACERING

Afstanden (c) mellem den langsgående flade, som tangerer den udvendige dækside, når dækkets udbuling ved jorden fraregnes, og skærmkantens inderside må ikke overstige 100 mm (figur 1a og 1b i bilag VI).

4.   KØRETØJETS TILSTAND

Med henblik på efterprøvning ifølge denne forordnings bestemmelser skal køretøjet forefindes i følgende stand:

| a) | Det skal være ubelæsset, og hjulene skal være rettet ligeud. |
| --- | --- |

a)

Det skal være ubelæsset, og hjulene skal være rettet ligeud.

| b) | For så vidt angår sættevogne skal lastfladen være vandret. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår sættevogne skal lastfladen være vandret.

| c) | Dækkene skal være oppumpede til normalt dæktryk. |
| --- | --- |

c)

Dækkene skal være oppumpede til normalt dæktryk.

5.   AFSKÆRMNINGSSYSTEMER

5.1.   Afskærmningssystemer skal overholde de i punkt 6 eller 8 anførte specifikationer.

5.2.   Afskærmningssystemer til ikke-styrende hjul eller selvstyrende hjul, der er dækket af karrosseriets bund eller lastfladens nederste del, skal overholde de specifikationer, der er fastsat i punkt 6 eller 8, eller specifikationerne i punkt 7.

SÆRLIGE KRAV

6.   Krav vedrørende energiabsorberende afskærmningssystemer til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

6.1.   Skærme

6.1.1.   Skærmen skal dække området umiddelbart over dækket eller dækkene og foran og bagved disse, på følgende måde:

| a) | Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede køretøjer, skal forkanten (C) nå frem til en linje O-Z, hvor Θ (theta) er højst 45° i forhold til en vandret linje.
  Den bageste kant (figur 2 i bilag VI) skal nå så langt ned, at den er højst 100 mm over en vandret linje, der går gennem hjulets centrum. |
| --- | --- |

a)

Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede køretøjer, skal forkanten (C) nå frem til en linje O-Z, hvor Θ (theta) er højst 45° i forhold til en vandret linje.

Den bageste kant (figur 2 i bilag VI) skal nå så langt ned, at den er højst 100 mm over en vandret linje, der går gennem hjulets centrum.

| b) | Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, vedrører vinklen Θ kun den forreste aksel, og kravene vedrørende højden af bagkanten finder kun anvendelse på den bageste aksel. |
| --- | --- |

b)

Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, vedrører vinklen Θ kun den forreste aksel, og kravene vedrørende højden af bagkanten finder kun anvendelse på den bageste aksel.

| c) | Skærmen skal have en samlet bredde (q) (figur 1a i bilag VI), som er tilstrækkelig til mindst at dække bredden af dækket (b) eller den fulde bredde af to dæk (t), når det drejer sig om tvillinghjul, idet der tages hensyn til de af fabrikanten opgivne ydermål for dæk/hjul. Dimensionerne (b) og (t) måles i navhøjde og må ikke indbefatte afmærkninger, ribber, beskyttelsesbånd osv. på dæksiderne. |
| --- | --- |

c)

Skærmen skal have en samlet bredde (q) (figur 1a i bilag VI), som er tilstrækkelig til mindst at dække bredden af dækket (b) eller den fulde bredde af to dæk (t), når det drejer sig om tvillinghjul, idet der tages hensyn til de af fabrikanten opgivne ydermål for dæk/hjul. Dimensionerne (b) og (t) måles i navhøjde og må ikke indbefatte afmærkninger, ribber, beskyttelsesbånd osv. på dæksiderne.

6.1.2.   Forsiden af den bageste del af skærmen skal være forsynet med en afskærmningsanordning, der overholder specifikationerne i del 2 i bilag III. Denne anordning skal dække indersiden af skærmen op til en højde, hvor en lige linje fra hjulets centrum danner en vinkel på mindst 30° med en vandret linje gennem hjulets centrum (figur 3 i bilag VI).

6.1.3.   Hvis skærmene består af flere elementer, må disse, når de er monteret, ikke frembyde åbninger, som tillader passage af stænk, når køretøjet er i bevægelse. Denne forskrift anses for opfyldt, hvis, både når køretøjet er i belæsset og ubelæsset stand, alle radiale vandstråler, der bevæger sig udad fra hjulets centrum over hele bredden af dækkets slidbane og inden for det område, som skærmen dækker, altid rammer en del af afskærmningssystemet.

6.2.   Udvendige skærmkanter

6.2.1.   Når det drejer sig om enkeltakslede køretøjer, må den udvendige skærmkants nederste kant ikke række ud over følgende afstande og radier målt fra hjulets centrum, undtagen i de yderste ender, som kan være afrundede (figur 2 i bilag VI).

Luftaffjedring:

| a) | Aksler med styrende eller selvstyrende hjul: | Fra forkant (mod køretøjets forende) (punkt C) |
| --- | --- | --- |

a)

Aksler med styrende eller selvstyrende hjul:

Fra forkant (mod køretøjets forende) (punkt C)

| | Til bagkant (mod køretøjets bagende) (punkt A) |
| --- | --- |

Til bagkant (mod køretøjets bagende) (punkt A)

Rv ≤ 1,5 R

| b) | Aksler med ikke-styrende hjul: | Fra forkant (punkt C) |
| --- | --- | --- |

b)

Aksler med ikke-styrende hjul:

Fra forkant (punkt C)

| | Til bagkant (punkt A) |
| --- | --- |

Til bagkant (punkt A)

Rv ≤ 1,25 R

Mekanisk affjedring

| a) | generelt} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

generelt} Rv ≤ 1,8 R

| b) | ikke-styrende hjul på køretøjer med største teknisk tilladte totalmasse på over 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R |
| --- | --- |

b)

ikke-styrende hjul på køretøjer med største teknisk tilladte totalmasse på over 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R

hvor R er radius af det på køretøjet monterede dæk og Rv den radiære afstand, hvori den udvendige skærmkants nederste kant befinder sig.

6.2.2.   Ved flerakslede køretøjer finder kravene i punkt 6.2.1 ikke anvendelse mellem de vertikale tværplan, der går gennem centrum af den forreste og den bageste aksel, idet den udvendige skærmkant her kan være lige af hensyn til afskærmningssystemets kontinuitet (figur 4 i bilag VI).

6.2.3.   Afstanden mellem det øverste og nederste punkt af afskærmningssystemet (skærm og udvendig skærmkant) målt i et tværsnit vinkelret på skærmen (se figur 1b og 2 i bilag VI) skal være mindst 45 mm i alle punkter bag en lodret linje gennem hjulets centrum (eller det forreste hjuls centrum, hvis der er tale om flerakslede køretøjer). Denne afstand kan gradvis mindskes foran denne linje.

6.2.4.   Når køretøjet er i bevægelse, må der ikke i de udvendige skærmkanter eller mellem de udvendige skærmkanter og skærmens øvrige dele være åbninger, som tillader passage af stænk.

6.2.5.   Kravene i punkt 6.2.3 og 6.2.4 kan fraviges lokalt, hvis skærmkanten er sammensat af forskellige elementer, der kan bevæge sig i forhold til hinanden.

6.2.6.   Sættevognstrækkere med lavt chassis, dvs. sådanne, hvor koblingsfladen (defineret i punkt 6.20 i ISO-standard 612 af 1978) er anbragt i en højde på højst 1 100 mm over jorden, kan være konstrueret sådan, at de ikke er omfattet af kravene i punkt 6.1.1, litra a), 6.1.3 og 6.2.4. For at undgå, at afskærmningssystemet ødelægges, må skærme og skærmkanter ikke dække området umiddelbart over dækkene på bagakslerne, når disse sættevognstrækkere er koblet til en sættevogn. Skærmene og skærmkanterne på disse køretøjer skal dog opfylde kravene i ovennævnte punkter i de områder, der ligger mere end 60° fra en lodret linje gennem hjulets centrum, foran og bagved disse dæk.

Sådanne køretøjer skal derfor konstrueres således, at de opfylder kravene i første afsnit, når de ikke er sammenkoblet med en sættevogn.

For at opfylde disse krav kan skærme og skærmkanter f.eks. være forsynet med en aftagelig del.

6.3.   Stænklapper

6.3.1.   Stænklappens bredde skal opfylde kravene til (q) i punkt 6.1.1, litra c), undtagen i de tilfælde, hvor en del af stænklappen sidder inden for skærmen. I så tilfælde skal den være mindst lige så bred som dækkets slidbane.

Bredden af den del af stænklapperne, der sidder under skærmen, skal opfylde kravet i dette afsnit med en tolerance på ± 10 mm på hver side.

6.3.2.   Stænklappen skal være anbragt omtrent lodret.

6.3.3.   Afstanden fra den nederste kant må ikke overstige 200 mm (figur 3 i bilag VI).

Denne afstand sættes op til 300 mm for den bageste aksel, hvor den udvendige skærmkants nederste kants radiære afstand, Rv, ikke overstiger radius af de dæk, der er monteret på hjulene på denne aksel.

Maksimumsafstanden fra den nederste kant af stænklappen til jorden kan øges til 300 mm, hvis fabrikanten finder det teknisk mest hensigtsmæssigt under hensyn til hjulophænget.

6.3.4.   Stænklappen må ikke være mere end 300 mm fra dækkets bageste punkt målt i vandret linje.

6.3.5.   Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, hvor afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, er mindre end 250 mm, skal kun det bageste hjulpar være forsynet med stænklapper. Der skal være en stænklap ved hvert hjul, når afstanden (d) mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, er mindst 250 mm (figur 4 i bilag VI).

6.3.6.   Stænklappen må ikke bøjes mere end 100 mm bagud, når den påvirkes med en kraft på 3 N pr. 100 mm stænklapbredde i et punkt, der ligger 50 mm over stænklappens nederste kant.

6.3.7.   Hele forsiden af den del af stænklappen, som er i overensstemmelse med de fastsatte mindstemål, skal være forsynet med en afskærmningsanordning, der svarer til specifikationerne i del 2 i bilag III.

6.3.8.   Der må ikke mellem skærmens nederste bagkant og stænklappen være åbninger, som tillader passage af stænk.

6.3.9.   Når afskærmningsanordningen er i overensstemmelse med specifikationerne for stænklapper (punkt 6.3), er en ekstra stænklap ikke påkrævet.

7.   Krav til afskærmningssystemer med energiabsorberende afskærmningsanordninger til aksler med ikke-styrende eller selvstyrende hjul (se punkt 5.2)

7.1.   Skærme

7.1.1.   Skærmene skal dække området umiddelbart over dækkene. Den yderste for- og bagkant skal nå mindst til et vandret plan, som tangerer dækkenes øverste kant (figur 5 i bilag VI). Dog kan bagkanten erstattes af stænklappen; denne skal i så fald nå til skærmens (eller det hertil svarende elements) øverste del.

7.1.2.   Hele den bageste del af skærmens inderside skal være forsynet med en afskærmningsanordning, som svarer til kravene i del 2 i bilag III.

7.2.   Udvendige skærmkanter

7.2.1.   Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede køretøjer, hvor afstanden mellem dæk, der støder op til hinanden, er over eller lig med 250 mm, skal den udvendige skærmkant dække overfladen fra den nederste del af skærmens øverste del til en ret linje, som dannes af tangenten på dækkenes øverste kant, og dække det lodrette plan, der dannes af tangenten på dækkets eller dækkenes og skærmens forside og den stænklap, som er anbragt bag hjulene (figur 5, litra b), i bilag VI).

Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, skal en udvendig skærmkant anbringes på hvert hjul.

7.2.2.   Der må ikke mellem den udvendige skærmkant og skærmens nederste del være åbninger, som tillader passage af stænk.

7.2.3.   Når stænklapperne ikke er monteret bag hvert hjul (se punkt 6.3.5) skal den udvendige skærmkant forløbe uafbrudt fra stænklappens yderkant til det lodrette plan, som tangerer det forreste punkt på den første aksels dæk (figur 5, litra a), i bilag VI).

7.2.4.   Hele indersiden af den udvendige skærmkant, hvis dybde ikke må være under 100 mm, skal være forsynet med en energiabsorberende afskærmningsanordning, der overholder de i del 2 i bilag III anførte specifikationer.

7.3.   Stænklapperne skal strække sig op til den nederste del af skærmen og opfylde kravene i punkt 6.3.1 til 6.3.9.

8.   Krav til afskærmningssystemer med afskærmningsanordninger med luft/vand-separator til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

8.1.   Skærme

8.1.1.   Skærmene skal opfylde kravene i punkt 6.1.1, litra c).

8.1.2.   Skærmene til enkeltakslede eller flerakslede køretøjer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, overstiger 300 mm, skal tillige opfylde kravene i punkt 6.1.1, litra a).

8.1.3.   Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal skærmene tillige svare til den i figur 7 viste model.

8.2.   Udvendige skærmkanter

8.2.1.   De udvendige skærmkanters nederste kant skal være forsynet med en afskærmningsanordning med luft/vand-separator, som er i overensstemmelse med kravene i del 3 i bilag III.

8.2.2.   Når det drejer sig om enkeltakslede eller flerakslede køretøjer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, overstiger 300 mm, skal den nederste kant af den på den udvendige skærmkant monterede afskærmningsanordning have følgende maksimumsdimensioner og -radier målt fra hjulets centrum (figur 6 og 7 i bilag VI):

| (a) | Aksler med styrende eller selvstyrende hjul: | fra forkant (mod køretøjets forende) (punkt C ved 30°) |
| --- | --- | --- |

(a)

Aksler med styrende eller selvstyrende hjul:

fra forkant (mod køretøjets forende) (punkt C ved 30°)

| | til bagkant (mod køretøjets bagende) (punkt A ved 100 mm) |
| --- | --- |

til bagkant (mod køretøjets bagende) (punkt A ved 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| (b) | Aksler med ikke-styrende hjul: | fra forkant (punkt C ved 20°) |
| --- | --- | --- |

(b)

Aksler med ikke-styrende hjul:

fra forkant (punkt C ved 20°)

| | til bagkant (punkt A ved 100 mm) |
| --- | --- |

til bagkant (punkt A ved 100 mm)

Rv ≤ 1,00 R

hvor

R= radius af det på køretøjet monterede dæk

Rv= radiusafstanden fra den udvendige skærmkants yderste punkt til hjulets centrum.

8.2.3.   Når det drejer sig om flerakslede køretøjer, hvor afstanden mellem dækkene på aksler, der støder op til hinanden, ikke overstiger 300 mm, skal de udvendige skærmkanter i mellemrummet mellem akslerne forløbe som specificeret i punkt 8.1.3 og være ført nedad således, at de ikke befinder sig mere end 100 mm over en vandret lige linje, der går gennem hjulenes centrum (figur 7 i bilag VI).

8.2.4.   Den udvendige skærmkants dybde skal være mindst 45 mm i alle punkter bagved en lodret linje, der går gennem hjulets centrum. Skærmkantens dybde kan gradvis mindskes foran denne linje.

8.2.5.   Der må ikke i den udvendige skærmkant eller mellem den udvendige skærmkant og skærmen være åbninger, som tillader passage af stænk.

8.3.   Stænklapper

8.3.1.   Stænklapperne skal være:

| a) | i overensstemmelse med punkt 6.3 (figur 3 i bilag VI) eller |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med punkt 6.3 (figur 3 i bilag VI) eller

| b) | i overensstemmelse med punkt 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 og 8.3.2 (figur 6 i bilag VI). |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med punkt 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 og 8.3.2 (figur 6 i bilag VI).

8.3.2.   Afskærmningsanordninger, som overholder de i bilag IV anførte specifikationer, skal monteres på de i punkt 8.3.1, litra b), omhandlede stænklapper og mindst i deres fulde bredde.

8.3.2.1.   Denne afskærmningsanordnings nederste kant må ikke være mere end 200 mm fra jorden.

Maksimumsafstanden fra den nederste kant af stænklappen til jorden kan øges til 300 mm, hvis fabrikanten finder det teknisk mest hensigtsmæssigt under hensyn til hjulophænget.

8.3.2.2.   Afskærmningsanordningen skal være mindst 100 mm høj.

8.3.2.3.   Bortset fra den nederste del med afskærmningsanordningen må den i punkt 8.3.1, litra b), omhandlede stænklap ikke kunne bøjes mere end 100 mm bagud, når den påvirkes med en kraft på 3 N pr. 100 mm stænklapbredde målt, hvor stænklappen skærer afskærmningsanordningen i dennes funktionsstilling; påvirkningen skal ske i et punkt, der ligger 50 mm over stænklappens nederste kant.

8.3.3.   Stænklappen må ikke være mere end 200 mm fra dækkets bageste punkt målt i vandret linje.

9.   Hvis der er tale om flerakslede køretøjer, behøver afskærmningssystemet for en aksel, dog ikke den bageste, ikke at dække hele slidbanens bredde, hvis der lokalt er mulighed for interferens mellem afskærmningssystemet og akslernes, hjulophængets eller chassisets opbygning.

---

(1)  EFT L 168 af 26.6.1978, s. 45.

---

BILAG V

Produktionens overensstemmelse og produktionens ophør

1.   Produktionens overensstemmelse

| 1.1. | Alle afskærmningsanordninger, der bærer EF-komponenttypegodkendelsesmærke, skal være i overensstemmelse med den godkendte type. Myndigheden, som har udstedt EF-typegodkendelsesmærket, skal beholde et eksemplar af anordningen, som sammen med EF-komponenttypegodkendelsesattesten kan benyttes til at afgøre, om de anordninger, som bringes på markedet, og som bærer EF-komponenttypegodkendelsesmærke, opfylder de fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

1.1.

Alle afskærmningsanordninger, der bærer EF-komponenttypegodkendelsesmærke, skal være i overensstemmelse med den godkendte type. Myndigheden, som har udstedt EF-typegodkendelsesmærket, skal beholde et eksemplar af anordningen, som sammen med EF-komponenttypegodkendelsesattesten kan benyttes til at afgøre, om de anordninger, som bringes på markedet, og som bærer EF-komponenttypegodkendelsesmærke, opfylder de fastsatte betingelser.

| 1.2. | Anordningens type bestemmes af den model og de beskrivende dokumenter, som indgives sammen med ansøgningen om EF-komponenttypegodkendelse. Anordninger, hvis specifikationer er identiske med den oprindelige models, og hvis øvrige komponenter ikke afviger fra den oprindelige models undtagen på punkter, som ikke vedrører de i dette bilag omhandlede egenskaber, skal anses for at tilhøre samme type. |
| --- | --- |

1.2.

Anordningens type bestemmes af den model og de beskrivende dokumenter, som indgives sammen med ansøgningen om EF-komponenttypegodkendelse. Anordninger, hvis specifikationer er identiske med den oprindelige models, og hvis øvrige komponenter ikke afviger fra den oprindelige models undtagen på punkter, som ikke vedrører de i dette bilag omhandlede egenskaber, skal anses for at tilhøre samme type.

| 1.3. | Fabrikanten skal rutinemæssigt udføre kontrol med henblik på at kunne garantere, at produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type.
  Til dette formål skal fabrikanten enten råde over eget laboratorium, der er udstyret således, at de vigtigste prøvninger kan udføres, eller sørge for, at prøvninger af produktionens overensstemmelse udføres af et godkendt laboratorium.
  Resultaterne af kontrollen af produktionens overensstemmelse skal stå til de kompetente myndigheders disposition i mindst et år. |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikanten skal rutinemæssigt udføre kontrol med henblik på at kunne garantere, at produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type.

Til dette formål skal fabrikanten enten råde over eget laboratorium, der er udstyret således, at de vigtigste prøvninger kan udføres, eller sørge for, at prøvninger af produktionens overensstemmelse udføres af et godkendt laboratorium.

Resultaterne af kontrollen af produktionens overensstemmelse skal stå til de kompetente myndigheders disposition i mindst et år.

| 1.4. | De kompetente myndigheder kan tillige foretage stikprøvekontrol. |
| --- | --- |

1.4.

De kompetente myndigheder kan tillige foretage stikprøvekontrol.

| 1.5. | Kontrollen af produktionens overensstemmelse med den typegodkendte anordning skal udføres under de forhold og under anvendelse af de metoder, der er angivet i bilag III.
  Efter anmodning fra den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, skal fabrikanten med henblik på udførelse af overensstemmelsesafprøvninger og -kontrol stille anordninger af den tidligere godkendte type til dens rådighed. |
| --- | --- |

1.5.

Kontrollen af produktionens overensstemmelse med den typegodkendte anordning skal udføres under de forhold og under anvendelse af de metoder, der er angivet i bilag III.

Efter anmodning fra den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, skal fabrikanten med henblik på udførelse af overensstemmelsesafprøvninger og -kontrol stille anordninger af den tidligere godkendte type til dens rådighed.

| 1.6. | Produktionens overensstemmelse foreligger, såfremt ni ud af ti vilkårligt udvalgte eksemplarer opfylder de i del 2, punkt 4, og del 3, punkt 4, i bilag III anførte krav. |
| --- | --- |

1.6.

Produktionens overensstemmelse foreligger, såfremt ni ud af ti vilkårligt udvalgte eksemplarer opfylder de i del 2, punkt 4, og del 3, punkt 4, i bilag III anførte krav.

| 1.7. | Dersom den i punkt 1.6 anførte betingelse ikke er opfyldt, skal der udtages endnu en prøve bestående af ti vilkårligt udvalgte enheder.
  Gennemsnittet af alle målinger skal opfylde specifikationerne i del 2, punkt 4, og del 3, punkt 4, i bilag III, og ingen enkelt måling må ligge under 95 % af disse specifikationer. |
| --- | --- |

1.7.

Dersom den i punkt 1.6 anførte betingelse ikke er opfyldt, skal der udtages endnu en prøve bestående af ti vilkårligt udvalgte enheder.

Gennemsnittet af alle målinger skal opfylde specifikationerne i del 2, punkt 4, og del 3, punkt 4, i bilag III, og ingen enkelt måling må ligge under 95 % af disse specifikationer.

2.   Produktionens ophør

Såfremt indehaveren af en EF-komponenttypegodkendelse fuldstændigt indstiller produktionen, skal han straks underrette den kompetente myndighed herom.

---

BILAG VI

FIGURER

Figur 1a

Bredden (q) af skærmen (a) og placeringen af skærmkanten (j)

Image

Figur 1b

Eksempel på måling af den udvendige skærmkant

Image

Figur 2

Skærmens og den udvendige skærmkants mål

Image

Figur 3

Skærmens og stænklappens placering

Image

Figur 4

Skitse af montering af afskærmningssystem (skærm, stænklap, udvendig skærmkant) med afskærmningsanordninger (energiabsorberende anordninger) til flerakslede køretøjer

Image

Figur 5

Skitse af montering af afskærmningssystem med afskærmningsanordninger (energiabsorberende anordninger) til aksler med ikke-styrende eller selvstyrende hjul

(Bilag IV — punkt 5.2 og 7)

Image

Image

Figur 6

Skitse af montering af afskærmningssystem med afskærmningsanordninger (luft/vand-separatorer) til aksler med styrende, selvstyrende eller ikke-styrende hjul

Image

Figur 7

Skitse af montering af afskærmningssystem med afskærmningsanordninger (skærm, stænklap, udvendig skærmkant) til flerakslet konstruktion, hvor afstanden mellem dækkene ikke overstiger 300 mm

Image

Figur 8

Opstilling til afprøvning af energiabsorberende afskærmningsanordninger

(Bilag III, del 2)

Image

Figur 9

Opstilling til afprøvning af afskærmningsanordninger med luft/vand-separator

(Bilag III, del 3)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/29

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 110/2011

af 8. februar 2011

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS), for så vidt angår et passende indberetningsformat, de resultater, der skal indberettes, og kriterierne for kvalitetsmåling i forbindelse med ESSPROS-modulet om netto sociale ydelser

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 af 25. april 2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS) (1), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 458/2007 er der etableret et metodologisk grundlag, som skal anvendes til udarbejdelse af sammenlignelige statistikker til fordel for Den Europæiske Union, og der er fastsat tidsfrister for indberetningen og formidlingen af statistiske data udarbejdet i overensstemmelse med det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (i det følgende benævnt »ESSPROS«). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 458/2007 er der etableret et metodologisk grundlag, som skal anvendes til udarbejdelse af sammenlignelige statistikker til fordel for Den Europæiske Union, og der er fastsat tidsfrister for indberetningen og formidlingen af statistiske data udarbejdet i overensstemmelse med det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (i det følgende benævnt »ESSPROS«).

| (2) | I medfør af artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 458/2007 bør der vedtages gennemførelsesforanstaltninger vedrørende indberetningsformatet, de resultater, der skal indberettes, og kriterierne for kvalitetsmåling i forbindelse med modulet om netto sociale ydelser. |
| --- | --- |

(2)

I medfør af artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 458/2007 bør der vedtages gennemførelsesforanstaltninger vedrørende indberetningsformatet, de resultater, der skal indberettes, og kriterierne for kvalitetsmåling i forbindelse med modulet om netto sociale ydelser.

| (3) | Oplysningerne til modulet om netto sociale ydelser i snæver forstand bør indsamles på grundlag af samme population af modtagere som den, der udgør modtagerne af sociale bruttoydelser, som der indsamles oplysninger om i basissystemet i ESSPROS. |
| --- | --- |

(3)

Oplysningerne til modulet om netto sociale ydelser i snæver forstand bør indsamles på grundlag af samme population af modtagere som den, der udgør modtagerne af sociale bruttoydelser, som der indsamles oplysninger om i basissystemet i ESSPROS.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Indberetningsformatet og de resultater, der skal indberettes i forbindelse med modulet om netto sociale ydelser, er fastlagt i bilag I.

2.   Kriterierne for måling af datakvaliteten i forbindelse med modulet om netto sociale ydelser er fastlagt i bilag II.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 113 af 30.4.2007, s. 3.

1

---

BILAG I

Indberetningsformat i forbindelse med modulet om netto sociale ydelser og de resultater, der skal indberettes

1.   DATA, DER SKAL INDBERETTES

Dataene om netto sociale ydelser (i snæver forstand) indberettes i det af Kommissionen fastlagte format.

Følgende variabler skal indberettes:

| 1.1. | Gennemsnitlige specificerede skattesatser (GSS) og gennemsnitlige specificerede satser for sociale bidrag (GSSSB) opdelt efter både:






  — | den detaljerede klassificering af kontante sociale ydelser, jf. tillæg 1 til ESSPROS-håndbogen |
| --- | --- | --- |

1.1.

Gennemsnitlige specificerede skattesatser (GSS) og gennemsnitlige specificerede satser for sociale bidrag (GSSSB) opdelt efter både:

—

den detaljerede klassificering af kontante sociale ydelser, jf. tillæg 1 til ESSPROS-håndbogen

| — | de ordninger, der er opført i tabellen »liste over ordninger«, jf. bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 1322/2007 (1). |
| --- | --- |

—

de ordninger, der er opført i tabellen »liste over ordninger«, jf. bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 1322/2007 (1).

| 1.2. | Residuale skattefordele (skal kun indberettes, hvis der ikke er taget direkte højde for dem i forbindelse med GSS og/eller GSSSB).
  De enkelte residuale skattefordele skal opdeles efter funktioner svarende til listen over risici og behov, jf. artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 458/2007, på første klassificeringsniveau.
  Residuale skattefordele angives i national valuta. |
| --- | --- |

1.2.

Residuale skattefordele (skal kun indberettes, hvis der ikke er taget direkte højde for dem i forbindelse med GSS og/eller GSSSB).

De enkelte residuale skattefordele skal opdeles efter funktioner svarende til listen over risici og behov, jf. artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 458/2007, på første klassificeringsniveau.

Residuale skattefordele angives i national valuta.

| 1.3. | Netto sociale ydelser (i snæver forstand) opdelt efter både:






  — | den detaljerede klassificering af sociale ydelser, jf. tillæg 1 til ESSPROS-håndbogen |
| --- | --- | --- |

1.3.

Netto sociale ydelser (i snæver forstand) opdelt efter både:

—

den detaljerede klassificering af sociale ydelser, jf. tillæg 1 til ESSPROS-håndbogen

| — | de ordninger, der er opført i tabellen »liste over ordninger«, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 1322/2007 (der skal også angives data på »niveauet for alle ordninger«, som svarer til summen af alle ordningerne). |
| --- | --- |

—

de ordninger, der er opført i tabellen »liste over ordninger«, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 1322/2007 (der skal også angives data på »niveauet for alle ordninger«, som svarer til summen af alle ordningerne).

De netto sociale ydelser fremkommer ved at forbinde de sociale bruttoydelser, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 1322/2007, med de under punkt 1.1 og 1.2 opførte variabler.

2.   REFERENCEHÅNDBOG

De detaljerede klassificeringer og definitioner, der skal anvendes i forbindelse med denne forordning, er fastlagt i ESSPROS-håndbogen, som er udarbejdet af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 294 af 13.11.2007, s. 5.

---

BILAG II

A.   KRITERIER FOR MÅLING AF DATAKVALITETEN I FORBINDELSE MED MODULET OM NETTO SOCIALE YDELSER

I overensstemmelse med artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (1) skal den årlige kvalitetsvurdering af indsamlingen af data om netto sociale ydelser ske efter følgende kvalitetskriterier: relevans, nøjagtighed, aktualitet, punktlighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed og kohærens.

B.   OPLYSNINGER, DER SKAL INDBERETTES

Medlemsstaterne skal levere oplysninger vedrørende:

1.   Kontakt

1.1.   Kontaktoplysninger om den, der udarbejder dataene.

2.   Nøjagtighed

2.1.   Datakildernes dækning: anvendte kildetyper (registre eller andre administrative kilder, undersøgelser, skøn); oplysninger om de ordninger/funktioner, der er omfattet af de forskellige typer kilder; redegørelse for problemer med datakildernes dækning, som betyder, at der må anvendes skønnede data.

2.2.   De metoder og antagelser, der anvendes i forbindelse med skøn, når datakildernes dækning er ufuldstændig:

| — | administrative data |
| --- | --- |

—

administrative data

| — | undersøgelser |
| --- | --- |

—

undersøgelser

| — | modellering |
| --- | --- |

—

modellering

| — | andet (præciseres). |
| --- | --- |

—

andet (præciseres).

2.3.   Revisioner af statistikker

| — | ændringer i de anvendte datakilder |
| --- | --- |

—

ændringer i de anvendte datakilder

| — | ændringer i metoderne og antagelserne til skønsmæssig ansættelse af data |
| --- | --- |

—

ændringer i metoderne og antagelserne til skønsmæssig ansættelse af data

| — | revisioner af data som følge af tilpasninger af koncepter (f.eks. tilpasninger i nationalregnskabet) |
| --- | --- |

—

revisioner af data som følge af tilpasninger af koncepter (f.eks. tilpasninger i nationalregnskabet)

| — | revisioner af data som følge af forelæggelsen af endelige statistikker |
| --- | --- |

—

revisioner af data som følge af forelæggelsen af endelige statistikker

| — | revisioner af data som følge af kvalitetskontrol |
| --- | --- |

—

revisioner af data som følge af kvalitetskontrol

| — | beskrivelse af datarevisionspolitikken. |
| --- | --- |

—

beskrivelse af datarevisionspolitikken.

3.   Sammenlignelighed

3.1.   Geografisk sammenlignelighed

| — | afvigelser fra fuld dækning i de endelige data |
| --- | --- |

—

afvigelser fra fuld dækning i de endelige data

| — | afvigelser fra ESSPROS-metodologien |
| --- | --- |

—

afvigelser fra ESSPROS-metodologien

| — | oplysninger om årsagerne til afvigelserne og de anvendte metoder |
| --- | --- |

—

oplysninger om årsagerne til afvigelserne og de anvendte metoder

| — | vurdering af disse afvigelsers indvirkning på sammenligneligheden. |
| --- | --- |

—

vurdering af disse afvigelsers indvirkning på sammenligneligheden.

3.2.   Sammenlignelighed over tid

| — | beskrivelse af forholdet mellem dækningen af de historiske data og dækningen af de aktuelle data |
| --- | --- |

—

beskrivelse af forholdet mellem dækningen af de historiske data og dækningen af de aktuelle data

| — | beskrivelse af sammenligneligheden mellem de historiske data og de aktuelle data. |
| --- | --- |

—

beskrivelse af sammenligneligheden mellem de historiske data og de aktuelle data.

4.   Tilgængelighed og klarhed

4.1.   Beskrivelse af landets dataformidlingspolitik.

4.2.   Beskrivelse af de metadata/den metodologi, der stilles til rådighed for brugerne.

5.   Relevans

5.1.   Beskrivelse af, hvordan de statistiske oplysninger opfylder brugernes nuværende og eventuelle kommende behov.

C.   TIDSPLAN FOR UDARBEJDELSE AF KVALITETSRAPPORTER

Der skal forelægges kvalitetsrapporter om modulet om netto sociale ydelser én gang om året.

Rapporten om år N sendes til Kommissionen (Eurostat) senest den 31. januar i år N + 3.

D.   INDSENDELSESFORMAT FOR KVALITETSRAPPORTERNE

Oplysningerne om dataenes kvalitet skal fremsendes i det af Kommissionen (Eurostat) fastlagte format.

---

(1)  EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164.

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 111/2011

af 7. februar 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En vare i form af et kegleformet stykke titan, der ved sin nedre ende har et skaft med gevind (såkaldt »kunstig tandstump«).
  Den anvendes inden for tandteknik. Den er bestemt til at blive skruet ned i en kunstig tandrod, der implanteres i kæben og forbinder roden med den kunstige tandkrone.
  På indførselstidspunktet foreligger den i en steril emballage.

   (1) Se illustrationer. | 9021 29 00 | Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 c) til kapitel 90 og teksten til KN-kode 9021 og 9021 29 00.
  Varen er på grund af sin udformning bestemt til en specifik tandteknisk anvendelse og kan ikke anses for at være en »del til almindelig anvendelse« som nævnt i bestemmelse 2 til afsnit XV. Tarifering under afsnit XV er derfor udelukket.
  Varen, som er en del af et dentalt implantat, tariferes under pos. 9021, der omfatter forskellige hjælpemidler til fremstilling af metalkroner eller tandproteser (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 9021, afsnit III, punkt B, nr. 4).
  Varen tariferes derfor under KN-kode 9021 29 00 som en del af et dentalt implantat. |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

En vare i form af et kegleformet stykke titan, der ved sin nedre ende har et skaft med gevind (såkaldt »kunstig tandstump«).

Den anvendes inden for tandteknik. Den er bestemt til at blive skruet ned i en kunstig tandrod, der implanteres i kæben og forbinder roden med den kunstige tandkrone.

På indførselstidspunktet foreligger den i en steril emballage.

(1) Se illustrationer.

9021 29 00

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 c) til kapitel 90 og teksten til KN-kode 9021 og 9021 29 00.

Varen er på grund af sin udformning bestemt til en specifik tandteknisk anvendelse og kan ikke anses for at være en »del til almindelig anvendelse« som nævnt i bestemmelse 2 til afsnit XV. Tarifering under afsnit XV er derfor udelukket.

Varen, som er en del af et dentalt implantat, tariferes under pos. 9021, der omfatter forskellige hjælpemidler til fremstilling af metalkroner eller tandproteser (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 9021, afsnit III, punkt B, nr. 4).

Varen tariferes derfor under KN-kode 9021 29 00 som en del af et dentalt implantat.

Image

Image

---

(1)  Illustrationerne tjener kun til information.

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 112/2011

af 7. februar 2011

om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages foranstaltninger vedrørende tariferingen af de varer, der er anført i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages foranstaltninger vedrørende tariferingen af de varer, der er anført i bilaget til denne forordning.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 indeholder de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 indeholder de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

UDSTEDT DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, og som ikke stemmer overens med denne forordning, kan fortsat påberåbes i en periode på tre måneder, jf. artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Klasseinddeling
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Et modul med dimensioner på ca. 8,5 × 30 × 23 cm udformet til at overvåge respirations- eller anæstesigasser fra en patient under lægebehandling (et såkaldt »gasanalysemodul«).
  Det fungerer udelukkende sammen med og kontrolleres af et patientovervågningssystem.
  Modulet foretager en spektroskopisk analyse af patientens respirationsgas for indholdet af f.eks. kuldioxid, nitrogenoxid, halothan eller isofluran.
  Patientovervågningssystemet behandler de data, der modtages fra modulet, og sammenholder dem med forud fastsatte parametre. Resultaterne vises på monitoren. Når disse parametre ikke er opfyldt, udløses en alarm. | 9018 19 10 | Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 b) til kapitel 90 og teksten til KN-kode 9018, 9018 19 og 9018 19 10.
  Modulet betragtes ikke som et komplet instrument eller apparat til fysisk eller kemisk analyse henhørende under pos. 9027, da dets kontrolfunktioner og visningen af resultaterne udføres af patientovervågningssystemet. Tarifering under pos. 9027 er derfor udelukket.
  Modulet kendetegner sig ikke som et apparat til ultraviolet eller infrarød bestråling henhørende under KN-kode 9018 20 00. Tarifering under KN-kode 9018 20 00 er derfor udelukket. Da modulet ikke benyttes til at give anæstesi, kan det ikke betragtes som et apparat eller instrument til anæstesi henhørende under KN-kode 9018 90 60. Tarifering under KN-kode 9018 90 60 er derfor udelukket.
  Da modulet udelukkende anvendes sammen med et elektrodiagnostisk apparat til samtidig overvågning af to eller flere parametre, tariferes det derfor i henhold til bestemmelse 2 b) til kapitel 90 under KN-kode 9018 19 10. |

Varebeskrivelse

Klasseinddeling

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

Et modul med dimensioner på ca. 8,5 × 30 × 23 cm udformet til at overvåge respirations- eller anæstesigasser fra en patient under lægebehandling (et såkaldt »gasanalysemodul«).

Det fungerer udelukkende sammen med og kontrolleres af et patientovervågningssystem.

Modulet foretager en spektroskopisk analyse af patientens respirationsgas for indholdet af f.eks. kuldioxid, nitrogenoxid, halothan eller isofluran.

Patientovervågningssystemet behandler de data, der modtages fra modulet, og sammenholder dem med forud fastsatte parametre. Resultaterne vises på monitoren. Når disse parametre ikke er opfyldt, udløses en alarm.

9018 19 10

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 b) til kapitel 90 og teksten til KN-kode 9018, 9018 19 og 9018 19 10.

Modulet betragtes ikke som et komplet instrument eller apparat til fysisk eller kemisk analyse henhørende under pos. 9027, da dets kontrolfunktioner og visningen af resultaterne udføres af patientovervågningssystemet. Tarifering under pos. 9027 er derfor udelukket.

Modulet kendetegner sig ikke som et apparat til ultraviolet eller infrarød bestråling henhørende under KN-kode 9018 20 00. Tarifering under KN-kode 9018 20 00 er derfor udelukket. Da modulet ikke benyttes til at give anæstesi, kan det ikke betragtes som et apparat eller instrument til anæstesi henhørende under KN-kode 9018 90 60. Tarifering under KN-kode 9018 90 60 er derfor udelukket.

Da modulet udelukkende anvendes sammen med et elektrodiagnostisk apparat til samtidig overvågning af to eller flere parametre, tariferes det derfor i henhold til bestemmelse 2 b) til kapitel 90 under KN-kode 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/37

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 113/2011

af 7. februar 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En vare (såkaldt »babyvideoovervågningssystem«) pakket i sæt til detailsalg bestående af:






  — | et trådløst fjernsynskamera med indbygget mikrofon, videosignalsender og antenne; kameraet er forsynet med udgangsinterface til audio/video |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

En vare (såkaldt »babyvideoovervågningssystem«) pakket i sæt til detailsalg bestående af:

—

et trådløst fjernsynskamera med indbygget mikrofon, videosignalsender og antenne; kameraet er forsynet med udgangsinterface til audio/video

| — | en trådløs farvemonitor med flydende krystalanordninger (LCD) med skærmdiagonal på ca. 14 cm (5,6 tommer) og skærmformat 4:3 med indbygget højttaler, videosignalmodtager og antenne; monitoren er forsynet med indgangsinterface til audio/video |
| --- | --- |

—

en trådløs farvemonitor med flydende krystalanordninger (LCD) med skærmdiagonal på ca. 14 cm (5,6 tommer) og skærmformat 4:3 med indbygget højttaler, videosignalmodtager og antenne; monitoren er forsynet med indgangsinterface til audio/video

| — | to adaptere og |
| --- | --- |

—

to adaptere og

| — | et audio/video-kabel. |
| --- | --- |

—

et audio/video-kabel.

Signaler transmitteres fra kameraet til monitoren med en frekvens på 2,4 GHz og en rækkevidde på 150 m.

Sættet anvendes til at overvåge spædbørn på afstand.

8528 72 40

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse, punkt 1, 3 b), 3 c) og 6, vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 8528, 8528 72 og 8528 72 40.

I henhold til almindelig tariferingsbestemmelse, punkt 3 b), udgør varen et sæt bestående af et kamera henhørende under pos. 8525 og en fjernsynsmodtager henhørende under pos. 8528, hvor det ikke er muligt at fastslå den karaktergivende bestanddel.

I henhold til almindelig tariferingsbestemmelse, punkt 3 c), tariferes varen derfor som en fjernsynsmodtager under KN-kode 8528 72 40.

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/39

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 114/2011

af 8. februar 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 9. februar 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/41

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/10/EU

af 8. februar 2011

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage bifenthrin som et aktivt stof i bilag I hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter bifenthrin. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter bifenthrin.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er bifenthrin vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til samme direktiv. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er bifenthrin vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til samme direktiv.

| (3) | Frankrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 3. januar 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Frankrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 3. januar 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter.

| (5) | Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder bifenthrin, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage bifenthrin i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder bifenthrin, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage bifenthrin i bilag I til nævnte direktiv.

| (6) | Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(6)

Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (7) | Der er påvist uacceptable risici for ikke-erhvervsmæssige brugere. Det bør derfor kræves, at produkterne kun godkendes til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, medmindre det i ansøgningen om godkendelse af et produkt godtgøres, at risiciene for ikke-erhvervsmæssige brugere kan begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med artikel 5 i og bilag VI til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(7)

Der er påvist uacceptable risici for ikke-erhvervsmæssige brugere. Det bør derfor kræves, at produkterne kun godkendes til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, medmindre det i ansøgningen om godkendelse af et produkt godtgøres, at risiciene for ikke-erhvervsmæssige brugere kan begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med artikel 5 i og bilag VI til direktiv 98/8/EF.

| (8) | I lyset af de antagelser, der er gjort i forbindelse med risikovurderingen, bør der stilles krav om, at produkter, som er godkendt til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, kun anvendes med passende personlige værnemidler, medmindre det godtgøres i ansøgningen om godkendelse af et produkt, at risiciene for industrielle brugere og/eller fagfolk kan begrænses til et acceptabelt niveau med andre midler. |
| --- | --- |

(8)

I lyset af de antagelser, der er gjort i forbindelse med risikovurderingen, bør der stilles krav om, at produkter, som er godkendt til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, kun anvendes med passende personlige værnemidler, medmindre det godtgøres i ansøgningen om godkendelse af et produkt, at risiciene for industrielle brugere og/eller fagfolk kan begrænses til et acceptabelt niveau med andre midler.

| (9) | Som følge af de risici, der er peget på for jorden og vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Det bør derfor kræves, at der gives instruktioner om, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder bifenthrin, skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. Det bør desuden kræves, at produkter ikke godkendes til in situ-behandling af træ udendørs eller til behandling af træ, der enten er vedvarende udsat for vejrliget eller er beskyttet imod vejrliget, men udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (3), medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 i og bilag VI til direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Som følge af de risici, der er peget på for jorden og vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Det bør derfor kræves, at der gives instruktioner om, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder bifenthrin, skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. Det bør desuden kræves, at produkter ikke godkendes til in situ-behandling af træ udendørs eller til behandling af træ, der enten er vedvarende udsat for vejrliget eller er beskyttet imod vejrliget, men udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (3), medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 i og bilag VI til direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.

| (10) | Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof bifenthrin på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(10)

Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof bifenthrin på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (11) | Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen. |
| --- | --- |

(11)

Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen.

| (12) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(12)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (13) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (14) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. januar 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. februar 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD's serie af emissionsscenariedokumenter, nr. 2: Emission Scenario Document for Wood Preservatives, del 2, s. 64.

3

Emission Scenario Document for Wood Preservatives,

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

| Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnummer | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres | Optagelsesdato | Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »38 | Bifenthrin | IUPAC-navn: 2-methylbiphenyl-3-ylmethyl (1RS)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorprop-1-enyl]-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat
  EF-nr.: ikke oplyst
  CAS-nr.: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 8 | Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.
  Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:






  — | Produkterne godkendes kun til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, medmindre det i ansøgningen om godkendelse af et produkt godtgøres, at risiciene for ikke-erhvervsmæssige brugere kan begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med artikel 5 og bilag VI. |

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnummer

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres

Optagelsesdato

Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (1)

»38

Bifenthrin

IUPAC-navn: 2-methylbiphenyl-3-ylmethyl (1RS)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorprop-1-enyl]-2,2-dimethylcyclopropancarboxylat

EF-nr.: ikke oplyst

CAS-nr.: 82657-04-3

911 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

8

Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:

—

Produkterne godkendes kun til industriel brug eller erhvervsmæssig brug, medmindre det i ansøgningen om godkendelse af et produkt godtgøres, at risiciene for ikke-erhvervsmæssige brugere kan begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med artikel 5 og bilag VI.

| — | Ved brug af produkter, der er godkendt til industriel eller erhvervsmæssig brug, skal der altid benyttes de fornødne personlige værnemidler, medmindre det kan godtgøres, at risikoen i forbindelse med erhvervsmæssig brug eller industriel brug kan reduceres til et acceptabelt niveau på anden måde. |
| --- | --- |

—

Ved brug af produkter, der er godkendt til industriel eller erhvervsmæssig brug, skal der altid benyttes de fornødne personlige værnemidler, medmindre det kan godtgøres, at risikoen i forbindelse med erhvervsmæssig brug eller industriel brug kan reduceres til et acceptabelt niveau på anden måde.

| — | Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og sikkerhedsdatablade, når sådanne foreligger, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelsen af produktet skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

—

Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og sikkerhedsdatablade, når sådanne foreligger, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelsen af produktet skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| — | Det er ikke muligt at godkende produkter til in situ-behandling af træ udendørs eller til behandling af træ, der enten er vedvarende udsat for vejrliget eller er beskyttet imod vejrliget, men udsat for jævnlig befugtning, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.« |
| --- | --- |

—

Det er ikke muligt at godkende produkter til in situ-behandling af træ udendørs eller til behandling af træ, der enten er vedvarende udsat for vejrliget eller er beskyttet imod vejrliget, men udsat for jævnlig befugtning, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.«

---

(1)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/45

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/11/EU

af 8. februar 2011

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat som et aktivt stof i bilag I og IA hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 19, afskræknings- og tiltrækningsmidler, jf. bilag V til samme direktiv. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 19, afskræknings- og tiltrækningsmidler, jf. bilag V til samme direktiv.

| (3) | Østrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 23. februar 2009 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Østrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 23. februar 2009 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter.

| (5) | Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som tiltrækningsmidler og indeholder (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som tiltrækningsmidler og indeholder (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat i bilag I til nævnte direktiv.

| (6) | Det fremgår også af undersøgelserne, at biocidholdige produkter, der anvendes som tiltrækningsmidler og indeholder (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat, kan forventes at frembyde en lav risiko for mennesker, dyr og miljø og at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i vurderingsrapporten, dvs. i fælder til indendørs brug indeholdende højst 2 mg af det aktive stof. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat i bilag IA til direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(6)

Det fremgår også af undersøgelserne, at biocidholdige produkter, der anvendes som tiltrækningsmidler og indeholder (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat, kan forventes at frembyde en lav risiko for mennesker, dyr og miljø og at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i vurderingsrapporten, dvs. i fælder til indendørs brug indeholdende højst 2 mg af det aktive stof. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat i bilag IA til direktiv 98/8/EF.

| (7) | Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(7)

Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (8) | I lyset af de antagelser, der er gjort i forbindelse med vurderingen, bør der stilles krav om, at (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat ikke anvendes på steder, hvor fødevarer eller foder opbevares, medmindre fødevarerne eller foderets emballage er lukket eller genlukket. Af mærkningen bør det derfor fremgå, at biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares. |
| --- | --- |

(8)

I lyset af de antagelser, der er gjort i forbindelse med vurderingen, bør der stilles krav om, at (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat ikke anvendes på steder, hvor fødevarer eller foder opbevares, medmindre fødevarerne eller foderets emballage er lukket eller genlukket. Af mærkningen bør det derfor fremgå, at biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares.

| (9) | Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(9)

Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (10) | Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen. |
| --- | --- |

(10)

Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen.

| (11) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(11)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (12) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I og IA til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. januar 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. februar 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAG

| 1) | Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:













  Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnummer | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres | Optagelsesdato | Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »39 | (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat | (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-ylacetat
  EF-nr.: ikke oplyst
  CAS-nr.: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 19 | Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.
  Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:






  — | Af mærkningen af biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat skal det fremgå, at disse produkter ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares.« |

1)

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnummer

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres

Optagelsesdato

Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (1)

»39

(Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat

(9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-ylacetat

EF-nr.: ikke oplyst

CAS-nr.: 30507-70-1

977 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:

—

Af mærkningen af biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat skal det fremgå, at disse produkter ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares.«

| 2) | Følgende punkt indsættes i bilag IA til direktiv 98/8/EF:













  Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnummer | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres | Optagelsesdato | Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »2 | (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat | (9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-ylacetat
  EF-nr.: ikke oplyst
  CAS-nr.: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 19 | Medlemsstaterne sikrer, at registrering sker på følgende betingelser






  — | Kun til fælder, der højst indeholder 2 mg (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat til indendørs brug. |

2)

Følgende punkt indsættes i bilag IA til direktiv 98/8/EF:

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnummer

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres

Optagelsesdato

Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (2)

»2

(Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat

(9Z,12E)-tetradeca-9,12-dien-1-ylacetat

EF-nr.: ikke oplyst

CAS-nr.: 30507-70-1

977 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Medlemsstaterne sikrer, at registrering sker på følgende betingelser

—

Kun til fælder, der højst indeholder 2 mg (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat til indendørs brug.

| — | Af mærkningen af biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat skal det fremgå, at disse produkter kun må bruges indendørs og ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares.« |
| --- | --- |

—

Af mærkningen af biocidholdige produkter indeholdende (Z,E)-tetradeca-9,12-dienylacetat skal det fremgå, at disse produkter kun må bruges indendørs og ikke må bruges på steder, hvor ikke-emballerede fødevarer eller ikke-emballeret foder opbevares.«

---

(1)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/49

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/12/EU

af 8. februar 2011

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage fenoxycarb som et aktivt stof i bilag I hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter fenoxycarb. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter fenoxycarb.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er fenoxycarb vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til samme direktiv. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er fenoxycarb vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 8, træbeskyttelsesmidler, jf. bilag V til samme direktiv.

| (3) | Tyskland blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 12. september 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 12. september 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter.

| (5) | Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder fenoxycarb, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage fenoxycarb i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder fenoxycarb, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage fenoxycarb i bilag I til nævnte direktiv.

| (6) | Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(6)

Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (7) | På baggrund af de antagelser, som ligger til grund for risikovurderingen, bør det derfor kræves, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder fenoxycarb, skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af de antagelser, som ligger til grund for risikovurderingen, bør det derfor kræves, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag, og at eventuelt spild fra produkter, der anvendes som træbeskyttelsesmidler og indeholder fenoxycarb, skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| (8) | Som følge af de risici, der er peget på for vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Der blev afdækket uacceptable risici i forbindelse med den praktiske anvendelse af behandlet træ, som ikke er afdækket og ikke i kontakt med jorden, og som enten er vedvarende udsat for vejrliget eller beskyttet imod det, men udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (3)) i det specifikke scenarie bro over vand. Det bør derfor kræves, at produkter ikke godkendes til behandling af træ, som benyttes i konstruktioner udendørs nær eller over vand, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 i bilag VI til direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Som følge af de risici, der er peget på for vandområder, bør der træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af disse områder. Der blev afdækket uacceptable risici i forbindelse med den praktiske anvendelse af behandlet træ, som ikke er afdækket og ikke i kontakt med jorden, og som enten er vedvarende udsat for vejrliget eller beskyttet imod det, men udsat for jævnlig befugtning (brugsklasse 3, jf. OECD (3)) i det specifikke scenarie bro over vand. Det bør derfor kræves, at produkter ikke godkendes til behandling af træ, som benyttes i konstruktioner udendørs nær eller over vand, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 i bilag VI til direktiv 98/8/EF, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.

| (9) | Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof fenoxycarb på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(9)

Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof fenoxycarb på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (10) | Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen. |
| --- | --- |

(10)

Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen.

| (11) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(11)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (12) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (13) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. januar 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. februar 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD's serie af emissionsscenariedokumenter, nr. 2: Emission Scenario Document for Wood Preservatives, del 2, s. 64.

3

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

| Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnummer | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres | Optagelsesdato | Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »40 | Fenoxycarb | | IUPAC-navn: ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamat |

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnummer

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres

Optagelsesdato

Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (1)

»40

Fenoxycarb

IUPAC-navn: ethyl [2-(4-phenoxyphenoxy)ethyl]carbamat

| | EF-nr.: 276-696-7 |
| --- | --- |

EF-nr.: 276-696-7

| | CAS-nr.: 72490-01-8 |
| --- | --- |

CAS-nr.: 72490-01-8

960 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

8

Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.

Medlemsstaterne sikrer, at godkendelser gives på følgende betingelser:

| — | Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og sikkerhedsdatablade, når sådanne foreligger, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag under tag for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelsen af produktet skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse. |
| --- | --- |

—

Der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af jord og vandområder. Det skal blandt andet for godkendte produkter fremgå af etiketter og sikkerhedsdatablade, når sådanne foreligger, at nyligt behandlet træ efter behandlingen skal lagres overdækket og/eller på et hårdt og uigennemtrængeligt underlag under tag for at forebygge direkte spild ned i jord eller vand, og at eventuelt spild fra anvendelsen af produktet skal opsamles til genbrug eller bortskaffelse.

| — | Det er ikke muligt at godkende produkter til behandling af træ som benyttes i konstruktioner udendørs nær eller over vand, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.« |
| --- | --- |

—

Det er ikke muligt at godkende produkter til behandling af træ som benyttes i konstruktioner udendørs nær eller over vand, medmindre der forelægges data til godtgørelse af, at produktet opfylder kravene i artikel 5 og bilag VI, om nødvendigt med anvendelse af hensigtsmæssige risikobegrænsende foranstaltninger.«

---

(1)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/52

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/13/EU

af 8. februar 2011

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF med henblik på at optage nonansyre som et aktivt stof i bilag I hertil

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 16, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter nonansyre. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (2), er der opstillet en liste over aktive stoffer, som skal vurderes med henblik på eventuel optagelse i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. Denne liste omfatter nonansyre.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er nonansyre vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 19, afskræknings- og tiltrækningsmidler, jf. bilag V til samme direktiv. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1451/2007 er nonansyre vurderet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i direktiv 98/8/EF til anvendelse i produkttype 19, afskræknings- og tiltrækningsmidler, jf. bilag V til samme direktiv.

| (3) | Østrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 10. oktober 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Østrig blev udpeget som rapporterende medlemsstat og sendte den kompetente myndigheds rapport sammen med en henstilling til Kommissionen den 10. oktober 2008 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4 og 6, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har gennemgået den kompetente myndigheds rapport. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1451/2007 er resultaterne af vurderingen den 24. september 2010 indføjet i en vurderingsrapport i Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter.

| (5) | Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som afskrækningsmidler og indeholder nonansyre, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage nonansyre i bilag I til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af de forskellige undersøgelser, at biocidholdige produkter, der anvendes som afskrækningsmidler og indeholder nonansyre, kan forventes at opfylde kravene i artikel 5 i direktiv 98/8/EF. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage nonansyre i bilag I til nævnte direktiv.

| (6) | Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang. |
| --- | --- |

(6)

Ikke alle potentielle anvendelser er blevet vurderet på EU-plan. Derfor bør medlemsstaterne vurdere de anvendelser eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan, og sikre, at der i forbindelse med udstedelse af produktgodkendelser træffes passende foranstaltninger eller stilles specifikke betingelser, som begrænser de identificerede risici til et acceptabelt omfang.

| (7) | Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof nonansyre på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt. |
| --- | --- |

(7)

Det er vigtigt at anvende dette direktivs bestemmelser samtidig i alle medlemsstaterne for at sikre ligebehandling af biocidholdige produkter indeholdende det aktive stof nonansyre på markedet og også lette den korrekte funktion af markedet for biocidholdige produkter generelt.

| (8) | Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen. |
| --- | --- |

(8)

Før et aktivt stof optages i bilag I til direktiv 98/8/EF, bør medlemsstaterne og de berørte parter have en rimelig frist til at forberede sig, så de kan opfylde de nye krav, optagelsen medfører, og så det sikres, at ansøgere, der har udarbejdet dossierer, fuldt ud kan udnytte databeskyttelsesperioden på ti år, der i henhold til artikel 12, stk. 1, litra c), nr. ii), i direktiv 98/8/EF indledes på datoen for optagelsen.

| (9) | Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF. |
| --- | --- |

(9)

Efter optagelsen bør medlemsstaterne have en rimelig frist til at gennemføre bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, i direktiv 98/8/EF.

| (10) | Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 98/8/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 98/8/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. januar 2012 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. februar 2013.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

2

---

BILAG

Følgende punkt indsættes i bilag I til direktiv 98/8/EF:

| Nr. | Almindeligt anvendt navn | IUPAC-navn
  Identifikationsnummer | Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres | Optagelsesdato | Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer) | Udløbsdato for optagelsen | Produkttype | Særlige bestemmelser (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »41 | nonansyre og pelargonsyre | | IUPAC-navn: nonansyre |

Nr.

Almindeligt anvendt navn

IUPAC-navn

Identifikationsnummer

Minimumsrenhed af det biocidholdige produkts aktive stof i den form, det markedsføres

Optagelsesdato

Frist for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3 (undtagen for produkter, som indeholder mere end ét aktivstof — her er fristen for overensstemmelse med artikel 16, stk. 3, den frist, der fastsættes i den sidste af beslutningerne om optagelse af dets aktivstoffer)

Udløbsdato for optagelsen

Produkttype

Særlige bestemmelser (1)

»41

nonansyre og pelargonsyre

IUPAC-navn: nonansyre

| | EF-nr.: 203-931-2 |
| --- | --- |

EF-nr.: 203-931-2

| | CAS-nr.: 112-05-0 |
| --- | --- |

CAS-nr.: 112-05-0

896 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Ved behandlingen af en ansøgning om godkendelse af et produkt efter artikel 5 og bilag VI skal medlemsstaterne, når det er relevant for det pågældende produkt, vurdere de anvendelses- eller eksponeringsscenarier og de risici for delmiljøer og befolkningsgrupper, der ikke har været behandlet repræsentativt i risikovurderingen på EU-plan.«

---

(1)  Med henblik på gennemførelsen af de fælles principper i bilag VI findes indholdet og konklusionerne af vurderingsrapporterne på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

AFGØRELSER

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/55

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 9. juni 2010

om Ungarns statsstøtte C 1/09 (ex NN 69/08) til MOL Nyrt.

(meddelt under nummer K(2010) 3553)

(Kun den ungarske version er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/88/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i traktatens artikel 108, stk. 2 (1), for så vidt angår støttesag nr. C1/09 (ex NN 69/08) (2),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser, under hensyn til de indkomne bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | På baggrund af en klage modtaget den 14. november 2007 indledte Kommissionen den 13. januar 2009 formel undersøgelsesprocedure af de foranstaltninger, som Ungarn har truffet, og som angiveligt udgør statsstøtte til selskabet Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; i det følgende benævnt »MOL«). |
| --- | --- |

(1)

På baggrund af en klage modtaget den 14. november 2007 indledte Kommissionen den 13. januar 2009 formel undersøgelsesprocedure af de foranstaltninger, som Ungarn har truffet, og som angiveligt udgør statsstøtte til selskabet Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; i det følgende benævnt »MOL«).

| (2) | Ungarn fremsendte sine bemærkninger til Kommissionens åbningsbeslutning den 8. april 2009. |
| --- | --- |

(2)

Ungarn fremsendte sine bemærkninger til Kommissionens åbningsbeslutning den 8. april 2009.

| (3) | Åbningsbeslutningen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 28. marts 2009 (3). Der blev modtaget bemærkninger fra to interesserede parter: MOL og det ungarske mineforbund (Magyar Bányászati Szövetség), begge den 27. april 2009. |
| --- | --- |

(3)

Åbningsbeslutningen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 28. marts 2009 (3). Der blev modtaget bemærkninger fra to interesserede parter: MOL og det ungarske mineforbund (Magyar Bányászati Szövetség), begge den 27. april 2009.

| (4) | Kommissionen fremsendte bemærkningerne til Ungarn ved brev af 2. juni 2009. Ved brev af 3. juli 2009 meddelte Ungarn, at man ikke havde nogen bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fremsendte bemærkningerne til Ungarn ved brev af 2. juni 2009. Ved brev af 3. juli 2009 meddelte Ungarn, at man ikke havde nogen bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger.

| (5) | Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger fra de ungarske myndigheder den 21. september 2009 og 12. januar 2010, og Ungarn svarede ved brev af 19. oktober 2009 og 9. februar 2010. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger fra de ungarske myndigheder den 21. september 2009 og 12. januar 2010, og Ungarn svarede ved brev af 19. oktober 2009 og 9. februar 2010.

II.   STØTTEMODTAGEREN

| (6) | MOL er et integreret olie- og gasselskab med base i Budapest i Ungarn. MOL's kerneaktiviteter på det ungarske marked omfatter: efterforskning og udvinding af råolie og naturgas; fremstilling af gasprodukter; raffinering, transport, opbevaring og distribution af råolieprodukter på både engros- og detailniveau; transmission af naturgas samt produktion og salg af olefiner og polyolefiner. Derudover omfatter MOL Group (som MOL tilhører) også flere andre ungarske og udenlandske datterselskaber (4). |
| --- | --- |

(6)

MOL er et integreret olie- og gasselskab med base i Budapest i Ungarn. MOL's kerneaktiviteter på det ungarske marked omfatter: efterforskning og udvinding af råolie og naturgas; fremstilling af gasprodukter; raffinering, transport, opbevaring og distribution af råolieprodukter på både engros- og detailniveau; transmission af naturgas samt produktion og salg af olefiner og polyolefiner. Derudover omfatter MOL Group (som MOL tilhører) også flere andre ungarske og udenlandske datterselskaber (4).

| (7) | I Ungarn og Slovakiet er MOL Group markedsleder inden for alle sine kerneaktiviteter. I 2008 (5) udgjorde nettosalget for MOL og MOL Group hhv. ca. 6,8 mia. EUR og 13 mia. EUR. Samme år lå deres respektive driftsoverskud på hhv. omkring 400 mio. EUR og 732 mio. EUR. |
| --- | --- |

(7)

I Ungarn og Slovakiet er MOL Group markedsleder inden for alle sine kerneaktiviteter. I 2008 (5) udgjorde nettosalget for MOL og MOL Group hhv. ca. 6,8 mia. EUR og 13 mia. EUR. Samme år lå deres respektive driftsoverskud på hhv. omkring 400 mio. EUR og 732 mio. EUR.

III.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (8) | De generelle regler for mineaktiviteter i Ungarn er fastlagt i mineloven af 1993 (i det følgende benævnt »mineloven« eller »loven«) (6), som også regulerer mineaktiviteter (prospektering, efterforskning og udvinding), der involverer kulbrinter (dvs. råolie og naturgas). |
| --- | --- |

(8)

De generelle regler for mineaktiviteter i Ungarn er fastlagt i mineloven af 1993 (i det følgende benævnt »mineloven« eller »loven«) (6), som også regulerer mineaktiviteter (prospektering, efterforskning og udvinding), der involverer kulbrinter (dvs. råolie og naturgas).

| (9) | Loven skelner mellem mineaktiviteter, der udføres på grundlag af to forskellige juridiske instrumenter: i) koncessioner (7) og ii) tilladelser (8).






  — | I tilfælde af en koncession indgår den ansvarlige minister for minedrift (i det følgende benævnt »den kompetente minister«) en kontrakt (9) med tilslagsmodtageren efter et offentligt udbud (10) om udnyttelse af et »lukket område«. |
| --- | --- | --- |

(9)

Loven skelner mellem mineaktiviteter, der udføres på grundlag af to forskellige juridiske instrumenter: i) koncessioner (7) og ii) tilladelser (8).

—

I tilfælde af en koncession indgår den ansvarlige minister for minedrift (i det følgende benævnt »den kompetente minister«) en kontrakt (9) med tilslagsmodtageren efter et offentligt udbud (10) om udnyttelse af et »lukket område«.

| — | Dette adskiller sig fra »åbne områder« (11), hvor tilladelse til minedrift ikke kan nægtes af minemyndigheden, hvis ansøgeren opfylder de betingelser, der er fastsat ved lov (12). |
| --- | --- |

—

Dette adskiller sig fra »åbne områder« (11), hvor tilladelse til minedrift ikke kan nægtes af minemyndigheden, hvis ansøgeren opfylder de betingelser, der er fastsat ved lov (12).

| (10) | I henhold til definitionen i mineloven (13) er lukkede områder forbeholdt mineaktiviteter på grundlag af en koncession. Som følge heraf klassificeres ethvert område, der ikke er et lukket område, som et åbent område. Ifølge den ungarske redegørelse var det oprindeligt hensigten at klassificere alle felter som lukkede områder, der er udpeget til koncession. Åbne områder, der formodes at være mindre rige på mineraler, ville have været en undtagelse. I sådanne tilfælde blev felterne anset for at være mindre værdifulde, og der blev ikke forventet nogen bud efter et offentligt udbud. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til definitionen i mineloven (13) er lukkede områder forbeholdt mineaktiviteter på grundlag af en koncession. Som følge heraf klassificeres ethvert område, der ikke er et lukket område, som et åbent område. Ifølge den ungarske redegørelse var det oprindeligt hensigten at klassificere alle felter som lukkede områder, der er udpeget til koncession. Åbne områder, der formodes at være mindre rige på mineraler, ville have været en undtagelse. I sådanne tilfælde blev felterne anset for at være mindre værdifulde, og der blev ikke forventet nogen bud efter et offentligt udbud.

| (11) | I mineloven hedder det desuden, at udvindingen af mineralressourcer er underlagt en mineafgift, der skal betales til staten. og hvor beløbet udgør en procentdel af værdien af de udvundne mineraler (14). Mineafgiften varierer afhængigt af den anvendte ordning:






  — | I tilfælde af koncessioner er mineafgiftens størrelse fastlagt i koncessionsaftalen (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

I mineloven hedder det desuden, at udvindingen af mineralressourcer er underlagt en mineafgift, der skal betales til staten. og hvor beløbet udgør en procentdel af værdien af de udvundne mineraler (14). Mineafgiften varierer afhængigt af den anvendte ordning:

—

I tilfælde af koncessioner er mineafgiftens størrelse fastlagt i koncessionsaftalen (15).

| — | I forbindelse med mineralressourcer, der er udvundet i henhold til en tilladelse, reguleres afgiften i mineloven (16). Indtil januar 2008 lå mineafgiften for udvinding af kulbrinter i henhold til tilladelse på 12 % for felter, der blev idriftsat efter 1. januar 1998, og J % for felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998 (17). »J«-procentsatsen skulle beregnes efter en formel baseret på historiske gaspriser samt udvundet mængde og værdi. Minimumsværdien blev fastsat til 12 %. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med mineralressourcer, der er udvundet i henhold til en tilladelse, reguleres afgiften i mineloven (16). Indtil januar 2008 lå mineafgiften for udvinding af kulbrinter i henhold til tilladelse på 12 % for felter, der blev idriftsat efter 1. januar 1998, og J % for felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998 (17). »J«-procentsatsen skulle beregnes efter en formel baseret på historiske gaspriser samt udvundet mængde og værdi. Minimumsværdien blev fastsat til 12 %.

| (12) | Af § 26/A(5) fremgår, at hvis et mineselskab under tilladelsesordningen ikke starter udvinding inden for 5 år fra datoen for minemyndighedens tilladelse, trækkes tilladelsen til minedrift tilbage (18). |
| --- | --- |

(12)

Af § 26/A(5) fremgår, at hvis et mineselskab under tilladelsesordningen ikke starter udvinding inden for 5 år fra datoen for minemyndighedens tilladelse, trækkes tilladelsen til minedrift tilbage (18).

| (13) | Denne bestemmelse indeholder også mulighed for en forlængelse af denne tidsfrist efter aftale mellem den kompetente minister og mineselskabet (19). Den foreskriver 3 forskellige afgifter, der skal betales i tilfælde af, at tilladelsen til minedrift forlænges:






  a) | for det første skal der betales en forlængelsesafgift for de felter, som ligger uvirksomme hen, indtil de idriftsættes. Denne afgift udgør maksimalt 1,2 gange den oprindelige mineafgift, der er beregnet på basis af det anførte hypotetiske beløb for mineralerne, da dette beløb skal betales på et tidspunkt, hvor der stadig ikke har været nogen reel produktion i feltet |
| --- | --- | --- |

(13)

Denne bestemmelse indeholder også mulighed for en forlængelse af denne tidsfrist efter aftale mellem den kompetente minister og mineselskabet (19). Den foreskriver 3 forskellige afgifter, der skal betales i tilfælde af, at tilladelsen til minedrift forlænges:

a)

for det første skal der betales en forlængelsesafgift for de felter, som ligger uvirksomme hen, indtil de idriftsættes. Denne afgift udgør maksimalt 1,2 gange den oprindelige mineafgift, der er beregnet på basis af det anførte hypotetiske beløb for mineralerne, da dette beløb skal betales på et tidspunkt, hvor der stadig ikke har været nogen reel produktion i feltet

| b) | for det andet skal niveauet for forlængelsesafgiften (den forhøjede mineafgift) finde anvendelse på alle selskabets minefelter, hvis ansøgningen om forlængelse vedrører mere end 2 felter |
| --- | --- |

b)

for det andet skal niveauet for forlængelsesafgiften (den forhøjede mineafgift) finde anvendelse på alle selskabets minefelter, hvis ansøgningen om forlængelse vedrører mere end 2 felter

| c) | for det tredje skal der også opkræves et engangsbeløb, hvis forlængelsen vedrører mere end 5 felter (20). |
| --- | --- |

c)

for det tredje skal der også opkræves et engangsbeløb, hvis forlængelsen vedrører mere end 5 felter (20).

| (14) | Den 19. september 2005 ansøgte MOL om forlængelse af tilladelsen til minedrift for 12 af sine kulbrintefelter, som selskabet havde opnået tidligere på basis af en tilladelse, og på baggrund af hvilken selskabet ikke havde startet udvinding inden for tidsfristen. Den 22. december 2005 indgik MOL og ministeren en aftale om forlængelse på grundlag af § 26/A(5) på følgende betingelser:
  a)   Forlængelsesafgift: De 12 tilladelser til minedrift, der var omfattet af ansøgningen, blev forlænget med 5 år (dvs. MOL ønskede yderligere 5 år til at påbegynde udvinding fra disse felter). Forlængelsesafgiften blev angivet for hvert af de 5 år i forlængelsesperioden ved at anvende mineafgiften på 12 %, der var gældende på det tidspunkt, og en multiplikator (»c«) på mellem 1,020 og 1,050, hvilket resulterede i de forlængelsesafgifter, der er oplistet nedenfor i tabel 1 (21). Forlængelsesafgiften blev angivet for de 5 år i forlængelsesperioden. Hvis felterne reelt var idriftsat, skulle den anførte afgift finde anvendelse i den resterende del af 15-årsperioden som mineafgift for de felter, der er omfattet af forlængelsen (22).
  b)   Udvidelse af forhøjet afgift til alle minefelter: Da der var ansøgt om forlængelse af tilladelsen til minedrift for mere end 2 felter, skulle den forhøjede afgift (svarende til forlængelsesafgiften som vist i tabel 1) finde anvendelse i de efterfølgende 15 år, dvs. indtil 2020, for alle MOL-felter under tilladelsesordningen, som blev idriftsat efter 1. januar 1998. For så vidt angår felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998, anvendes faktoren »J« multipliceret med »c« (23).
  c)   Fast mineafgift: Parterne er også eksplicit enige om, at den angivne mineafgift finder anvendelse i hele kontraktperioden (dvs. indtil 2020), uafhængigt af eventuelle ændringer af mineloven (24).
  d)   Engangsbetaling: Da der er blevet ansøgt om en forlængelse af tilladelsen til minedrift for mere end 5 felter, blev der ligeledes fastsat en engangsbetaling på 20 mia. HUF (25) i aftalen (26).
  e)   Opsigelsesklausul: Ifølge aftalen kan den ikke ændres ensidigt (men kun med begge parters accept). Den kan udelukkende opsiges af en af parterne i tilfælde af en ændring af ejerskabsforholdet i MOL (mindst 25 % af aktierne). |
| --- | --- |

(14)

Den 19. september 2005 ansøgte MOL om forlængelse af tilladelsen til minedrift for 12 af sine kulbrintefelter, som selskabet havde opnået tidligere på basis af en tilladelse, og på baggrund af hvilken selskabet ikke havde startet udvinding inden for tidsfristen. Den 22. december 2005 indgik MOL og ministeren en aftale om forlængelse på grundlag af § 26/A(5) på følgende betingelser:

a)   Forlængelsesafgift: De 12 tilladelser til minedrift, der var omfattet af ansøgningen, blev forlænget med 5 år (dvs. MOL ønskede yderligere 5 år til at påbegynde udvinding fra disse felter). Forlængelsesafgiften blev angivet for hvert af de 5 år i forlængelsesperioden ved at anvende mineafgiften på 12 %, der var gældende på det tidspunkt, og en multiplikator (»c«) på mellem 1,020 og 1,050, hvilket resulterede i de forlængelsesafgifter, der er oplistet nedenfor i tabel 1 (21). Forlængelsesafgiften blev angivet for de 5 år i forlængelsesperioden. Hvis felterne reelt var idriftsat, skulle den anførte afgift finde anvendelse i den resterende del af 15-årsperioden som mineafgift for de felter, der er omfattet af forlængelsen (22).

b)   Udvidelse af forhøjet afgift til alle minefelter: Da der var ansøgt om forlængelse af tilladelsen til minedrift for mere end 2 felter, skulle den forhøjede afgift (svarende til forlængelsesafgiften som vist i tabel 1) finde anvendelse i de efterfølgende 15 år, dvs. indtil 2020, for alle MOL-felter under tilladelsesordningen, som blev idriftsat efter 1. januar 1998. For så vidt angår felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998, anvendes faktoren »J« multipliceret med »c« (23).

c)   Fast mineafgift: Parterne er også eksplicit enige om, at den angivne mineafgift finder anvendelse i hele kontraktperioden (dvs. indtil 2020), uafhængigt af eventuelle ændringer af mineloven (24).

d)   Engangsbetaling: Da der er blevet ansøgt om en forlængelse af tilladelsen til minedrift for mere end 5 felter, blev der ligeledes fastsat en engangsbetaling på 20 mia. HUF (25) i aftalen (26).

e)   Opsigelsesklausul: Ifølge aftalen kan den ikke ændres ensidigt (men kun med begge parters accept). Den kan udelukkende opsiges af en af parterne i tilfælde af en ændring af ejerskabsforholdet i MOL (mindst 25 % af aktierne).

| (15) | Ved beslutning af 23. december 2005 forlængede minemyndigheden MOL's tilladelse til minedrift for de 12 ansøgte felter og udvidede den forhøjede afgifts anvendelsesområde til alle selskabets felter. |
| --- | --- |

(15)

Ved beslutning af 23. december 2005 forlængede minemyndigheden MOL's tilladelse til minedrift for de 12 ansøgte felter og udvidede den forhøjede afgifts anvendelsesområde til alle selskabets felter.

| (16) | En ændring (27) af mineloven trådte i kraft den 8. januar 2008 (28) (herefter »2008-ændringen«), hvilket indebar en betydelig forhøjelse af mineafgiften for visse kategorier af kulbrinter. Mineafgiften for andre typer af mineraler blev ikke påvirket af denne ændring. § 5 i den ændrede lov foreskriver en differentieret mineafgift afhængigt af: i) datoen for, hvornår minefeltet blev idriftsat; ii) mængden af udvundne kulbrinter og iii) prisen på råolie på det pågældende tidspunkt.






  — | Der var angivet en mineafgift på 30 % for felter, der var idriftsat i perioden mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008. |
| --- | --- | --- |

(16)

En ændring (27) af mineloven trådte i kraft den 8. januar 2008 (28) (herefter »2008-ændringen«), hvilket indebar en betydelig forhøjelse af mineafgiften for visse kategorier af kulbrinter. Mineafgiften for andre typer af mineraler blev ikke påvirket af denne ændring. § 5 i den ændrede lov foreskriver en differentieret mineafgift afhængigt af: i) datoen for, hvornår minefeltet blev idriftsat; ii) mængden af udvundne kulbrinter og iii) prisen på råolie på det pågældende tidspunkt.

—

Der var angivet en mineafgift på 30 % for felter, der var idriftsat i perioden mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008.

| — | For felter idriftsat efter 1. januar 2008 gælder differentierede satser (12 %, 20 % eller 30 %), afhængigt af mængden af de udvundne kulbrinter. |
| --- | --- |

—

For felter idriftsat efter 1. januar 2008 gælder differentierede satser (12 %, 20 % eller 30 %), afhængigt af mængden af de udvundne kulbrinter.

| — | For miner, hvor produktionen er påbegyndt før 1. januar 1998, anvendes faktoren »J« med en minimumsværdi på 30 %. |
| --- | --- |

—

For miner, hvor produktionen er påbegyndt før 1. januar 1998, anvendes faktoren »J« med en minimumsværdi på 30 %.

Desuden pålægges alle satser et tillægsgebyr afhængigt af prisen på råolie: + 3 %, hvis prisen på råolie er over 80 USD/bbl eller + 6 %, hvis den er over 90 USD/bbl (i det følgende benævnt »Brent-klausulen«). Der gælder særlige satser for eksempelvis vanskelige udvindingsforhold (12 %) og højt indhold af inerte gasser (8 %).

| (17) | Disse mineafgifter var i kraft mellem 8. januar 2008 og 23. januar 2009 og gjaldt for alle mineselskaber, der arbejdede på felter under tilladelsesordningen, herunder dem, der fik tilladelse før januar 2008, fra ikrafttrædelsen af ændringerne til mineloven. En ny ændring af mineloven trådte i kraft den 23. januar 2009 (efter Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure), hvilket reducerede mineafgiften for felter med påbegyndt produktion mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008 til de hidtidige 12 % (under opretholdelse af »Brent-klausulen«) (29). Den gældende mineafgift for andre typer af felter forblev den samme som i den minelov, der var gældende i 2008. |
| --- | --- |

(17)

Disse mineafgifter var i kraft mellem 8. januar 2008 og 23. januar 2009 og gjaldt for alle mineselskaber, der arbejdede på felter under tilladelsesordningen, herunder dem, der fik tilladelse før januar 2008, fra ikrafttrædelsen af ændringerne til mineloven. En ny ændring af mineloven trådte i kraft den 23. januar 2009 (efter Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure), hvilket reducerede mineafgiften for felter med påbegyndt produktion mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008 til de hidtidige 12 % (under opretholdelse af »Brent-klausulen«) (29). Den gældende mineafgift for andre typer af felter forblev den samme som i den minelov, der var gældende i 2008.

| (18) | Tabel 2 opsummerer de gældende mineafgifter under tilladelsesordningen i henhold til de forskellige udgaver af mineloven.

  Tabel 2


  Oversigt over de gældende mineafgifter under tilladelsesordningen i henhold til mineloven | Afgift gældende indtil 2008 | Afgift gældende i 2008 | Afgift gældende fra 23. januar 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion påbegyndt før 1. januar 1998 | J %
  (mindst 12 %) | J %
  (mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | J %
  (mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Produktion påbegyndt mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Produktion påbegyndt efter 1. januar 2008 | Gasfelter med en årlig produktion på mindre end 300m m3

  Oliefelter med en årlig produktion på mindre end 50 kt | Ikke relevant | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Gasfelter med en årlig produktion på 300-500m m3

  Oliefelter med en årlig produktion på 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Gasfelter med en årlig produktion over 500m m3

  Oliefelter med en årlig produktion over 200 kt | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Kulbrinter med særlige mineforhold | 12 % | 12 % |
| Højt indhold af inerte gasser | 8 % | 8 % |
| »J« skal beregnes i henhold til en formel baseret på historiske gaspriser, udvundet mængde og værdi, jf. betragtning 11. |

(18)

Tabel 2 opsummerer de gældende mineafgifter under tilladelsesordningen i henhold til de forskellige udgaver af mineloven.

Tabel 2

Oversigt over de gældende mineafgifter under tilladelsesordningen i henhold til mineloven

Afgift gældende indtil 2008

Afgift gældende i 2008

Afgift gældende fra 23. januar 2009

Produktion påbegyndt før 1. januar 1998

J %

(mindst 12 %)

J %

(mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

J %

(mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Produktion påbegyndt mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008

12 %

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Produktion påbegyndt efter 1. januar 2008

Gasfelter med en årlig produktion på mindre end 300m m3

Oliefelter med en årlig produktion på mindre end 50 kt

Ikke relevant

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Gasfelter med en årlig produktion på 300-500m m3

Oliefelter med en årlig produktion på 50-200 kt

20 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

20 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Gasfelter med en årlig produktion over 500m m3

Oliefelter med en årlig produktion over 200 kt

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Kulbrinter med særlige mineforhold

12 %

12 %

Højt indhold af inerte gasser

8 %

8 %

»J« skal beregnes i henhold til en formel baseret på historiske gaspriser, udvundet mængde og værdi, jf. betragtning 11.

IV.   GRUNDE TIL AT INDLEDE PROCEDUREN

| (19) | Den her omhandlede påståede statsstøtte, der undersøges nærmere, består i aftalen om forlængelse af 22. december 2005 mellem MOL og den ungarske stat, som i et vist omfang fritog selskabet fra den forhøjede mineafgift på udvinding af kulbrinter, der var fastsat i en efterfølgende ændring af den ungarske minelov. I betragtning af den måde, som aftalen og den efterfølgende ændring blev udformet på, anser Kommissionen dem for at være en del af den samme foranstaltning (»foranstaltningen«), og at åbningsbeslutningen vurderede deres fælles virkning. |
| --- | --- |

(19)

Den her omhandlede påståede statsstøtte, der undersøges nærmere, består i aftalen om forlængelse af 22. december 2005 mellem MOL og den ungarske stat, som i et vist omfang fritog selskabet fra den forhøjede mineafgift på udvinding af kulbrinter, der var fastsat i en efterfølgende ændring af den ungarske minelov. I betragtning af den måde, som aftalen og den efterfølgende ændring blev udformet på, anser Kommissionen dem for at være en del af den samme foranstaltning (»foranstaltningen«), og at åbningsbeslutningen vurderede deres fælles virkning.

| (20) | Kommissionen nåede i sin åbningsbeslutning frem til den midlertidige konklusion, at MOL i kraft af aftalen om forlængelse var beskyttet mod fremtidige ændringer i mineafgiften, og især mod de ændringer, der blev fastlagt i den efterfølgende 2008-ændring af mineloven. Selskabet har dermed fået en mere favorabel behandling end sine konkurrenter, der opererer under den nuværende tilladelsesordning, og som ikke har indgået en tilsvarende aftale om forlængelse tidligere, hvorfor de har skullet betale de nye forhøjede mineafgifter. I sin midlertidige vurdering indtog Kommissionen den holdning, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og at den ikke kunne se noget grundlag for, at den kunne være forenelig med det indre marked, da der ikke syntes at gælde nogen undtagelse. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen nåede i sin åbningsbeslutning frem til den midlertidige konklusion, at MOL i kraft af aftalen om forlængelse var beskyttet mod fremtidige ændringer i mineafgiften, og især mod de ændringer, der blev fastlagt i den efterfølgende 2008-ændring af mineloven. Selskabet har dermed fået en mere favorabel behandling end sine konkurrenter, der opererer under den nuværende tilladelsesordning, og som ikke har indgået en tilsvarende aftale om forlængelse tidligere, hvorfor de har skullet betale de nye forhøjede mineafgifter. I sin midlertidige vurdering indtog Kommissionen den holdning, at foranstaltningen udgjorde statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og at den ikke kunne se noget grundlag for, at den kunne være forenelig med det indre marked, da der ikke syntes at gælde nogen undtagelse.

| (21) | Yderligere oplysninger findes i åbningsbeslutningen, der skal opfattes som en integreret del af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(21)

Yderligere oplysninger findes i åbningsbeslutningen, der skal opfattes som en integreret del af denne afgørelse.

V.   BEMÆRKNINGER FRA UNGARN

| (22) | Ungarns hovedargumenter med hensyn til de kumulative kriterier, der definerer statsstøtte, omfatter: i) manglen på selektivitet og ii) manglen på enhver fordel for den påståede støttemodtager. |
| --- | --- |

(22)

Ungarns hovedargumenter med hensyn til de kumulative kriterier, der definerer statsstøtte, omfatter: i) manglen på selektivitet og ii) manglen på enhver fordel for den påståede støttemodtager.

| (23) | Hvad angår selektivitet, fremfører de ungarske myndigheder, at foranstaltningen ikke er selektiv, fordi MOL med indgåelsen af aftalen om forlængelse blev underlagt en ordning, der var forskellig fra tilladelsesordningen. |
| --- | --- |

(23)

Hvad angår selektivitet, fremfører de ungarske myndigheder, at foranstaltningen ikke er selektiv, fordi MOL med indgåelsen af aftalen om forlængelse blev underlagt en ordning, der var forskellig fra tilladelsesordningen.

| (24) | I første instans bekræfter Ungarn, at der er en forskel mellem koncesssions- og tilladelsesordningen, idet det fremhæves, at mineselskabet i sit koncessionsbud — i tilfælde af en koncession — kan tilbyde en højere afgift end angivet i udbudsbekendtgørelsen, hvorimod det under tilladelsesordningen forholder sig således, at afgiften er angivet i loven. Ungarn fremfører endvidere, at der parallelt med disse to ordninger var et behov for en ny »kvasikoncessionsløsning«, hvor mineafgiften fastsættes i en individuel kontrakt uden for koncessionssystemet. Efter Ungarns opfattelse kan aftalen om forlængelse i henhold til § 26/A(5) anses for at udgøre et passende juridisk grundlag for en sådan »kvasikoncessionsløsning«, hvor tilladelsen til minedrift tages ud af tilladelsesordningen og placeres på et kontraktligt grundlag. |
| --- | --- |

(24)

I første instans bekræfter Ungarn, at der er en forskel mellem koncesssions- og tilladelsesordningen, idet det fremhæves, at mineselskabet i sit koncessionsbud — i tilfælde af en koncession — kan tilbyde en højere afgift end angivet i udbudsbekendtgørelsen, hvorimod det under tilladelsesordningen forholder sig således, at afgiften er angivet i loven. Ungarn fremfører endvidere, at der parallelt med disse to ordninger var et behov for en ny »kvasikoncessionsløsning«, hvor mineafgiften fastsættes i en individuel kontrakt uden for koncessionssystemet. Efter Ungarns opfattelse kan aftalen om forlængelse i henhold til § 26/A(5) anses for at udgøre et passende juridisk grundlag for en sådan »kvasikoncessionsløsning«, hvor tilladelsen til minedrift tages ud af tilladelsesordningen og placeres på et kontraktligt grundlag.

| (25) | Ungarn tilføjer, at aftalen om forlængelse hidrører direkte fra logikken bag mineloven. Ifølge Ungarn er fastsættelsen af mineafgiften for hele aftaleperioden et naturligt element i den aftale, der henvises til i minelovens § 26/A(5), og forlængelsen kunne ikke have været indgået på anderledes vilkår. Desuden kunne alle andre mineselskaber forvente det samme, så MOL fik ingen særbehandling. |
| --- | --- |

(25)

Ungarn tilføjer, at aftalen om forlængelse hidrører direkte fra logikken bag mineloven. Ifølge Ungarn er fastsættelsen af mineafgiften for hele aftaleperioden et naturligt element i den aftale, der henvises til i minelovens § 26/A(5), og forlængelsen kunne ikke have været indgået på anderledes vilkår. Desuden kunne alle andre mineselskaber forvente det samme, så MOL fik ingen særbehandling.

| (26) | Mere specifikt anføres det i lovens § 20(11), at mineafgiften er en afgift, der er fastlagt i: i) koncessionsaftalen; ii) loven eller iii) aftalen om forlængelse. De ungarske myndigheder fremfører således, at loven eksplicit åbner mulighed for, at afgiften forbliver uændret under en aftale om forlængelse, selv hvis der sker ændringer af lovgivningen. Efter de ungarske myndigheders opfattelse fremgår dette klart af loven, dvs. i § 26/A(5), hvori det anføres, at den forhøjede afgift maksimalt er 1,2 gange den oprindelige mineafgift (30). Ungarn fremfører derfor, at den ungarske lov udelukker anvendelsen af en højere afgift. |
| --- | --- |

(26)

Mere specifikt anføres det i lovens § 20(11), at mineafgiften er en afgift, der er fastlagt i: i) koncessionsaftalen; ii) loven eller iii) aftalen om forlængelse. De ungarske myndigheder fremfører således, at loven eksplicit åbner mulighed for, at afgiften forbliver uændret under en aftale om forlængelse, selv hvis der sker ændringer af lovgivningen. Efter de ungarske myndigheders opfattelse fremgår dette klart af loven, dvs. i § 26/A(5), hvori det anføres, at den forhøjede afgift maksimalt er 1,2 gange den oprindelige mineafgift (30). Ungarn fremfører derfor, at den ungarske lov udelukker anvendelsen af en højere afgift.

| (27) | Hvad angår den påståede manglende fordel, forklarer Ungarn, at mineralressourcer er statens ejendom, og at de overgår til privat ejerskab gennem minedrift, som udføres af selskaber, der har en tilladelse til minedrift, som er erhvervet mod betaling. Ungarn påberåber sig Ryanair-dommen som en analogi og insisterer på, at denne specifikke statslige aktivitet er sammenlignelig med en markedsoperatørs, selv om staten fungerer i rollen som en offentlig myndighed (31). |
| --- | --- |

(27)

Hvad angår den påståede manglende fordel, forklarer Ungarn, at mineralressourcer er statens ejendom, og at de overgår til privat ejerskab gennem minedrift, som udføres af selskaber, der har en tilladelse til minedrift, som er erhvervet mod betaling. Ungarn påberåber sig Ryanair-dommen som en analogi og insisterer på, at denne specifikke statslige aktivitet er sammenlignelig med en markedsoperatørs, selv om staten fungerer i rollen som en offentlig myndighed (31).

| (28) | Ungarn nægter, at mineafgiften er en slags skat, idet den defineres som den pris, der betales for udvinding af mineraler, eller statens andel. Ungarn understreger, at den kendsgerning, at afgiften er fastsat ved lov, ikke er en afgørende grund til at konkludere, at den er en form for skat. |
| --- | --- |

(28)

Ungarn nægter, at mineafgiften er en slags skat, idet den defineres som den pris, der betales for udvinding af mineraler, eller statens andel. Ungarn understreger, at den kendsgerning, at afgiften er fastsat ved lov, ikke er en afgørende grund til at konkludere, at den er en form for skat.

| (29) | Desuden forklarer Ungarn også, at de tre forskellige betalingsforpligtelser i henhold til aftalen om forlængelse (dvs. forlængelsesafgiften, den forhøjede mineafgift udvidet til alle felter og engangsbetalingen), der stammer fra de relevante bestemmelser i mineloven, ikke skal ses som en kompensation for statens afkald på indtægter, som den under alle omstændigheder er berettiget til. Ifølge Ungarn kan disse betalinger ud fra statens synspunkt anses som en yderligere indtægt, hvor staten til gengæld giver afkald på sin ret til at sende felterne i offentligt udbud under koncessionsordningen under hensyntagen til de hermed forbundne risici og potentielle indtægter. |
| --- | --- |

(29)

Desuden forklarer Ungarn også, at de tre forskellige betalingsforpligtelser i henhold til aftalen om forlængelse (dvs. forlængelsesafgiften, den forhøjede mineafgift udvidet til alle felter og engangsbetalingen), der stammer fra de relevante bestemmelser i mineloven, ikke skal ses som en kompensation for statens afkald på indtægter, som den under alle omstændigheder er berettiget til. Ifølge Ungarn kan disse betalinger ud fra statens synspunkt anses som en yderligere indtægt, hvor staten til gengæld giver afkald på sin ret til at sende felterne i offentligt udbud under koncessionsordningen under hensyntagen til de hermed forbundne risici og potentielle indtægter.

| (30) | Ungarn fremhæver, at der efter den omstridte ændring af loven ikke har været nogen markedsaktør, som reelt har skullet betale en højere mineafgift end MOL, da der ikke var nogen konkurrenter, som faldt ind under kategorierne med højere mineafgifter i den relevante periode.

  Tabel 3


  MOL's årlige mineafgiftsbetalinger (faktiske og hypotetiske)










  (mio. HUF) |
| --- | --- |
| Betalingsdel | Faktisk: i henhold til aftalen om forlængelse | Hypotetisk: i henhold til den gældende minelov | Forskel | Nettonutidsværdi af forskellen i 2009 |
| 2005 |
| Engangsbetaling (32) | [...] (35) | [...] | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Forlængelsesafgift (33) | [...] | [...] | 835,8 | 1 092,1 |
| Mineafgift (34) | [...] | [...] | 5 755,7 | 7 520,0 |
| I alt | [...] | [...] | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Forlængelsesafgift | [...] | [...] | 769,7 | 926,5 |
| Mineafgift | [...] | [...] | 3 428,0 | 4 126,4 |
| I alt | [...] | [...] | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Forlængelsesafgift | [...] | [...] | 345,8 | 382,9 |
| Mineafgift | [...] | [...] | –28 444,7 | –31 498,5 |
| I alt | [...] | [...] | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Forlængelsesafgift | [...] | [...] | 211,2 | 211,2 |
| Mineafgift | [...] | [...] | –1 942,1 | –1 942,1 |
| I alt | [...] | [...] | –1 730,9 | –1 730,9 |
| SAMLET BELØB | [...] | [...] | 959,5 | 8 883,0 |
| Tallene er baseret på oplysninger fra de ungarske myndigheder. |

(30)

Ungarn fremhæver, at der efter den omstridte ændring af loven ikke har været nogen markedsaktør, som reelt har skullet betale en højere mineafgift end MOL, da der ikke var nogen konkurrenter, som faldt ind under kategorierne med højere mineafgifter i den relevante periode.

Tabel 3

MOL's årlige mineafgiftsbetalinger (faktiske og hypotetiske)

(mio. HUF)

Betalingsdel

Faktisk: i henhold til aftalen om forlængelse

Hypotetisk: i henhold til den gældende minelov

Forskel

Nettonutidsværdi af forskellen i 2009

2005

Engangsbetaling (32)

[...] (35)

[...]

20 000,0

28 064,5

2006

Forlængelsesafgift (33)

[...]

[...]

835,8

1 092,1

Mineafgift (34)

[...]

[...]

5 755,7

7 520,0

I alt

[...]

[...]

6 591,6

8 612,1

2007

Forlængelsesafgift

[...]

[...]

769,7

926,5

Mineafgift

[...]

[...]

3 428,0

4 126,4

I alt

[...]

[...]

4 197,7

5 052,9

2008

Forlængelsesafgift

[...]

[...]

345,8

382,9

Mineafgift

[...]

[...]

–28 444,7

–31 498,5

I alt

[...]

[...]

–28 099,0

–31 115,6

2009

Forlængelsesafgift

[...]

[...]

211,2

211,2

Mineafgift

[...]

[...]

–1 942,1

–1 942,1

I alt

[...]

[...]

–1 730,9

–1 730,9

SAMLET BELØB

[...]

[...]

959,5

8 883,0

Tallene er baseret på oplysninger fra de ungarske myndigheder.

| (31) | Desuden fremfører Ungarn, at MOL som følge af aftalen om forlængelse igennem årene og under hensyntagen til alle aftalens komponenter, herunder forlængelsesafgiften og engangsbetalingen, reelt har betalt mere i absolutte tal til staten, end selskabet skulle have betalt uden aftalen om forlængelse, dvs. i henhold til mineloven. MOL's faktiske betalinger sammenlignet med de hypotetiske er vist i tabel 3 ovenfor. Tallene er baseret på oplysninger fra de ungarske myndigheder. |
| --- | --- |

(31)

Desuden fremfører Ungarn, at MOL som følge af aftalen om forlængelse igennem årene og under hensyntagen til alle aftalens komponenter, herunder forlængelsesafgiften og engangsbetalingen, reelt har betalt mere i absolutte tal til staten, end selskabet skulle have betalt uden aftalen om forlængelse, dvs. i henhold til mineloven. MOL's faktiske betalinger sammenlignet med de hypotetiske er vist i tabel 3 ovenfor. Tallene er baseret på oplysninger fra de ungarske myndigheder.

| (32) | Efter Ungarns opfattelse har mineselskaber en berettiget forventning med hensyn til forudsigeligheden af mineafgiften, som derfor bør være stabil over en længere periode. Dette var tanken bag ændringen af mineloven, da der til trods for ændringen af mineafgiften i virkeligheden ikke var noget mineselskab, hvis mineafgift ændrede sig efter ændringen. Ifølge Ungarn kan ændringerne af mineloven tyde på, at staten vil kunne ændre mineafgiften for felter, der allerede er i drift. 2008-ændringen var imidlertid resultatet af et kompromis under de forhandlinger, der fulgte efter vedtagelsen af loven. Det var således implicit accepteret, at der var berettigede forventninger. Derfor kan et mineselskab berettiget forvente, at staten ikke vil forhøje nogen af disse afgifter ensidigt. Ungarn konkluderer, at systemet med mineloven og dens særlige bestemmelser betyder, at mineafgifterne forbliver uændrede i hele aftaleperioden. |
| --- | --- |

(32)

Efter Ungarns opfattelse har mineselskaber en berettiget forventning med hensyn til forudsigeligheden af mineafgiften, som derfor bør være stabil over en længere periode. Dette var tanken bag ændringen af mineloven, da der til trods for ændringen af mineafgiften i virkeligheden ikke var noget mineselskab, hvis mineafgift ændrede sig efter ændringen. Ifølge Ungarn kan ændringerne af mineloven tyde på, at staten vil kunne ændre mineafgiften for felter, der allerede er i drift. 2008-ændringen var imidlertid resultatet af et kompromis under de forhandlinger, der fulgte efter vedtagelsen af loven. Det var således implicit accepteret, at der var berettigede forventninger. Derfor kan et mineselskab berettiget forvente, at staten ikke vil forhøje nogen af disse afgifter ensidigt. Ungarn konkluderer, at systemet med mineloven og dens særlige bestemmelser betyder, at mineafgifterne forbliver uændrede i hele aftaleperioden.

| (33) | Endelig forklarer de ungarske myndigheder, at »opsigelsesklausulen« er baseret på hensyn til den nationale sikkerhed. |
| --- | --- |

(33)

Endelig forklarer de ungarske myndigheder, at »opsigelsesklausulen« er baseret på hensyn til den nationale sikkerhed.

VI.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (34) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: MOL (støttemodtageren ved den påståede støtteforanstaltning) og det ungarske mineforbund, som MOL er medlem af. Begge interesserede parter fremsatte bemærkninger, der lå på linje med Ungarns, og deres observationer overlappede i høj grad Ungarns. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: MOL (støttemodtageren ved den påståede støtteforanstaltning) og det ungarske mineforbund, som MOL er medlem af. Begge interesserede parter fremsatte bemærkninger, der lå på linje med Ungarns, og deres observationer overlappede i høj grad Ungarns.

| (35) | MOL, den påståede støttemodtager ved den omhandlede foranstaltning, gør gældende, at i modsætning til, hvad Kommissionen hævder, fik selskabet ikke nogen særbehandling i forbindelse med udvinding af kulbrinter på det ungarske marked. En væsentlig andel af de mineafgifter, som MOL har betalt til den ungarske stat, stammer fra de minefelter, der er underlagt J % (dvs. idriftsat før den 1. januar 1998), hvilket i praksis betyder, at MOL betaler 64-75 %, hvorimod selskabets konkurrenter (som påbegyndte produktion på et senere tidspunkt og driver mindre felter) blot skal betale en afgift på 12 %. |
| --- | --- |

(35)

MOL, den påståede støttemodtager ved den omhandlede foranstaltning, gør gældende, at i modsætning til, hvad Kommissionen hævder, fik selskabet ikke nogen særbehandling i forbindelse med udvinding af kulbrinter på det ungarske marked. En væsentlig andel af de mineafgifter, som MOL har betalt til den ungarske stat, stammer fra de minefelter, der er underlagt J % (dvs. idriftsat før den 1. januar 1998), hvilket i praksis betyder, at MOL betaler 64-75 %, hvorimod selskabets konkurrenter (som påbegyndte produktion på et senere tidspunkt og driver mindre felter) blot skal betale en afgift på 12 %.

| (36) | Derudover betød indgåelsen af aftalen om forlængelse, at MOL kom til at betale mere til staten (under hensyntagen til alle dele af aftalen om forlængelse), end man ville have betalt uden en aftale, alene på basis af den oprindelige minelov. |
| --- | --- |

(36)

Derudover betød indgåelsen af aftalen om forlængelse, at MOL kom til at betale mere til staten (under hensyntagen til alle dele af aftalen om forlængelse), end man ville have betalt uden en aftale, alene på basis af den oprindelige minelov.

| (37) | Hvad angår Kommissionens argument om, at aftalen om forlængelse ikke kan betragtes på samme måde som en koncession, fordi den var omfattet af tilladelsesordningen, bemærker MOL, at forlængelsen af tilladelsen til minedrift ikke er en rettighed, der er omfattet af en tilladelse på basis af en entydig beslutning fra staten, men kun efter en aftale med mineselskabet. Hvis formålet med lovgivningen havde været at gøre dette til en sag for statens vurdering, ville den relevante bestemmelse have været udformet anderledes. Lovens ordlyd antyder, at hensigten med loven var at behandle aftalen om forlængelse på en måde, som svarer til koncessionerne. |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår Kommissionens argument om, at aftalen om forlængelse ikke kan betragtes på samme måde som en koncession, fordi den var omfattet af tilladelsesordningen, bemærker MOL, at forlængelsen af tilladelsen til minedrift ikke er en rettighed, der er omfattet af en tilladelse på basis af en entydig beslutning fra staten, men kun efter en aftale med mineselskabet. Hvis formålet med lovgivningen havde været at gøre dette til en sag for statens vurdering, ville den relevante bestemmelse have været udformet anderledes. Lovens ordlyd antyder, at hensigten med loven var at behandle aftalen om forlængelse på en måde, som svarer til koncessionerne.

| (38) | I åbningsbeslutningen fremfører Kommissionen, at der er et modsætningsforhold mellem de ungarske myndigheders påstand om, at ændringen af loven var nødvendig for at skaffe flere indtægter, og den kendsgerning, at MOL i praksis var fritaget for de forhøjede afgifter. |
| --- | --- |

(38)

I åbningsbeslutningen fremfører Kommissionen, at der er et modsætningsforhold mellem de ungarske myndigheders påstand om, at ændringen af loven var nødvendig for at skaffe flere indtægter, og den kendsgerning, at MOL i praksis var fritaget for de forhøjede afgifter.

| (39) | Efter MOL's mening er der ikke tale om nogen modsætning. På den ene side betalte selskabet mere til staten i henhold til aftalen om forlængelse, end det skulle have betalt i henhold til loven. MOL betaler også meget høje mineafgifter for de felter, der er underlagt »J«. Desuden vil ændringen af loven kunne have en effekt med hensyn til de felter, som idriftsættes i fremtiden. |
| --- | --- |

(39)

Efter MOL's mening er der ikke tale om nogen modsætning. På den ene side betalte selskabet mere til staten i henhold til aftalen om forlængelse, end det skulle have betalt i henhold til loven. MOL betaler også meget høje mineafgifter for de felter, der er underlagt »J«. Desuden vil ændringen af loven kunne have en effekt med hensyn til de felter, som idriftsættes i fremtiden.

| (40) | MOL fastholder, at betalingskomponenterne i forbindelse med aftalen om forlængelse ikke på nogen måde er en bøde, som Kommissionen antyder. I mineloven fastsættes der også sanktioner/bøder for de tilfælde, hvor mineaktiviteten ikke udføres i overensstemmelse med loven. Afgifterne i henhold til aftalen om forlængelse er et resultat af forhandlingsprocessen mellem mineselskabet og staten. Det var ikke obligatorisk at indgå kontrakten: mineselskabet kunne også have valgt ikke at indgå en kontrakt, miste sin tilladelse til minedrift og derefter byde under den offentlige udbudsprocedure, hvorved det i sidste ende kunne have fået tilladelsen til minedrift billigere. |
| --- | --- |

(40)

MOL fastholder, at betalingskomponenterne i forbindelse med aftalen om forlængelse ikke på nogen måde er en bøde, som Kommissionen antyder. I mineloven fastsættes der også sanktioner/bøder for de tilfælde, hvor mineaktiviteten ikke udføres i overensstemmelse med loven. Afgifterne i henhold til aftalen om forlængelse er et resultat af forhandlingsprocessen mellem mineselskabet og staten. Det var ikke obligatorisk at indgå kontrakten: mineselskabet kunne også have valgt ikke at indgå en kontrakt, miste sin tilladelse til minedrift og derefter byde under den offentlige udbudsprocedure, hvorved det i sidste ende kunne have fået tilladelsen til minedrift billigere.

| (41) | Det er misvisende at sammenligne MOL, som indgik en sådan aftale om forlængelse, med konkurrenter, der opererer under tilladelsesordningen. Endvidere understreger MOL, at selskabet overholdt alle sine forpligtelser og lovgivningens bestemmelser. |
| --- | --- |

(41)

Det er misvisende at sammenligne MOL, som indgik en sådan aftale om forlængelse, med konkurrenter, der opererer under tilladelsesordningen. Endvidere understreger MOL, at selskabet overholdt alle sine forpligtelser og lovgivningens bestemmelser.

| (42) | MOL anfægter også Kommissionens konklusion om, at multiplikatoren »c« er for lav (da den er mindre end det lovgivningsmæssige loft på 1,2 gange). For det bør også tages med i betragtning, at anvendelsen af den forhøjede mineafgift vedrørte næsten 150 felter, hvorfor den forhøjede afgift betød en væsentlig stigning i statens indtægter fra minedrift. |
| --- | --- |

(42)

MOL anfægter også Kommissionens konklusion om, at multiplikatoren »c« er for lav (da den er mindre end det lovgivningsmæssige loft på 1,2 gange). For det bør også tages med i betragtning, at anvendelsen af den forhøjede mineafgift vedrørte næsten 150 felter, hvorfor den forhøjede afgift betød en væsentlig stigning i statens indtægter fra minedrift.

| (43) | Endelig bemærker selskabet, hvad angår Kommissionens argument om, at MOL begunstiges ved ikke at være underlagt Brent-klausulen, at »J« også er prissensitiv. |
| --- | --- |

(43)

Endelig bemærker selskabet, hvad angår Kommissionens argument om, at MOL begunstiges ved ikke at være underlagt Brent-klausulen, at »J« også er prissensitiv.

| (44) | Det ungarske mineforbund (herefter »mineforbundet«) repræsenterer selskaber, der beskæftiger sig med minedrift eller minerelaterede aktiviteter. Forbundets primære mål er at forbedre den overordnede operationelle ramme for udøvelse af mineaktiviteter i Ungarn, overvåge lovgivningsprocedurer og varetage medlemmernes interesser. I øjeblikket er der 66 medlemmer, heriblandt MOL. Formanden for mineforbundet er chef på højt niveau i MOL (36). |
| --- | --- |

(44)

Det ungarske mineforbund (herefter »mineforbundet«) repræsenterer selskaber, der beskæftiger sig med minedrift eller minerelaterede aktiviteter. Forbundets primære mål er at forbedre den overordnede operationelle ramme for udøvelse af mineaktiviteter i Ungarn, overvåge lovgivningsprocedurer og varetage medlemmernes interesser. I øjeblikket er der 66 medlemmer, heriblandt MOL. Formanden for mineforbundet er chef på højt niveau i MOL (36).

| (45) | I henhold til mineforbundet har mineselskaberne en berettiget forventning om, at mineafgiften vil forblive uændret for minefelter, der allerede er i drift. Således kan staten ikke ensidigt forhøje afgifterne med tilbagevirkende kraft (dvs. for felter, der allerede er i drift). Mineforbundet gav udtryk for sin holdning i forbindelse med det lovforslag, der fulgte efter ændringen af mineloven, og ifølge mineforbundet blev der taget hensyn til dette princip, da mineloven blev ændret. Der blev ikke opponeret mod den endelige ordlyd, fordi det ikke betyder en forhøjelse af mineafgiften for aktiviteter, der allerede er påbegyndt. |
| --- | --- |

(45)

I henhold til mineforbundet har mineselskaberne en berettiget forventning om, at mineafgiften vil forblive uændret for minefelter, der allerede er i drift. Således kan staten ikke ensidigt forhøje afgifterne med tilbagevirkende kraft (dvs. for felter, der allerede er i drift). Mineforbundet gav udtryk for sin holdning i forbindelse med det lovforslag, der fulgte efter ændringen af mineloven, og ifølge mineforbundet blev der taget hensyn til dette princip, da mineloven blev ændret. Der blev ikke opponeret mod den endelige ordlyd, fordi det ikke betyder en forhøjelse af mineafgiften for aktiviteter, der allerede er påbegyndt.

| (46) | Med hensyn til de generelle karakteristika og økonomiske forhold på minemarkedet forklarer mineforbundet, at tidshorisonten for mineprojekter er relativt lang. Der kan gå 10-15 år fra påbegyndelsen af efterforskningen til den faktiske udvinding. I denne fase har mineselskabet udelukkende omkostninger; indtægter kommer der først, når udvindingen starter. Desuden er der en iboende geologisk risiko, da det ikke med sikkerhed vides, om efterforskningen bliver en succes. Derfor skal projekter planlægges med den yderste forsigtighed. Profitabiliteten af et projekt afhænger af mange faktorer. I betragtning af de mange risici forventer industrien, at i det mindste de faktorer, som staten kan øve indflydelse på, vil forblive stabile i projektets løbetid, dvs. de retlige rammer eller mineafgiften. I betragtning af industriens særlige karakteristika spiller finansieringsstrukturen en vigtig rolle i forbindelse med projekterne. Kreditorer undersøger kontinuerligt projekterne i detaljer og kan endog trække finansieringen tilbage, hvis forholdene ændrer sig væsentligt. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til de generelle karakteristika og økonomiske forhold på minemarkedet forklarer mineforbundet, at tidshorisonten for mineprojekter er relativt lang. Der kan gå 10-15 år fra påbegyndelsen af efterforskningen til den faktiske udvinding. I denne fase har mineselskabet udelukkende omkostninger; indtægter kommer der først, når udvindingen starter. Desuden er der en iboende geologisk risiko, da det ikke med sikkerhed vides, om efterforskningen bliver en succes. Derfor skal projekter planlægges med den yderste forsigtighed. Profitabiliteten af et projekt afhænger af mange faktorer. I betragtning af de mange risici forventer industrien, at i det mindste de faktorer, som staten kan øve indflydelse på, vil forblive stabile i projektets løbetid, dvs. de retlige rammer eller mineafgiften. I betragtning af industriens særlige karakteristika spiller finansieringsstrukturen en vigtig rolle i forbindelse med projekterne. Kreditorer undersøger kontinuerligt projekterne i detaljer og kan endog trække finansieringen tilbage, hvis forholdene ændrer sig væsentligt.

| (47) | I lande, der involverer en høj politisk risiko, indgår mineselskabet og staten en kontrakt baseret på privatret. I stabile regioner, f.eks. Vesteuropa, er sådanne aftaler unødvendige, fordi det kan antages, at de retlige rammer ikke vil blive ændret fra tid til anden af staten. Stabilitet med hensyn til statens andel forventes af både mineselskab og kreditorerne. Uden denne stabilitet ville risikoen i forbindelse med projektet være øget; et land med en stabil økonomisk politik kan ikke tillade sig hyppige politiske forandringer, da dette ville skræmme mineselskaberne væk. |
| --- | --- |

(47)

I lande, der involverer en høj politisk risiko, indgår mineselskabet og staten en kontrakt baseret på privatret. I stabile regioner, f.eks. Vesteuropa, er sådanne aftaler unødvendige, fordi det kan antages, at de retlige rammer ikke vil blive ændret fra tid til anden af staten. Stabilitet med hensyn til statens andel forventes af både mineselskab og kreditorerne. Uden denne stabilitet ville risikoen i forbindelse med projektet være øget; et land med en stabil økonomisk politik kan ikke tillade sig hyppige politiske forandringer, da dette ville skræmme mineselskaberne væk.

| (48) | Mineforbundet påpeger ligeledes, at principperne om retssikkerhed og velerhvervede rettigheder er indeholdt i de europæiske domstoles retspraksis og i den ungarske forfatning. Det ungarske parlament er således ikke berettiget til at forhøje mineafgiften for felter, der allerede er i drift, da lovgivningen skal være forudsigelig. Desuden mener mineforbundet, at mineafgiftens »stabilitet« er en velerhvervet rettighed. |
| --- | --- |

(48)

Mineforbundet påpeger ligeledes, at principperne om retssikkerhed og velerhvervede rettigheder er indeholdt i de europæiske domstoles retspraksis og i den ungarske forfatning. Det ungarske parlament er således ikke berettiget til at forhøje mineafgiften for felter, der allerede er i drift, da lovgivningen skal være forudsigelig. Desuden mener mineforbundet, at mineafgiftens »stabilitet« er en velerhvervet rettighed.

| (49) | Et yderligere argument, der blev fremført af mineselskabet, er forbuddet mod forskelsbehandling. Navnlig må der ikke være nogen forskelsbehandling mellem markedsaktører, der opererer på koncessionsbasis og markedsaktører under tilladelsesordningen. Det ungarske parlament er således ikke berettiget til at forhøje mineafgiften med tilbagevirkende kraft for felter, der allerede er i drift. EU-Domstolen har i mange afgørelser præciseret, at retssikkerheden er et fundamentalt element i EU-lovgivningen. Lovgivning skal være utvetydig, præcis og forudsigelig, især hvis den har en negativ indvirkning på enkeltpersoner eller selskaber (se den retspraksis, der henvises til). Mineforbundet fremfører desuden, at princippet om retssikkerhed og velerhvervede rettigheder også er indeholdt i den ungarske forfatning, og forbundet konkluderer, at lovgivningen skal være forudsigelig på grundlag af EU-retten og forfatningsmæssige principper. |
| --- | --- |

(49)

Et yderligere argument, der blev fremført af mineselskabet, er forbuddet mod forskelsbehandling. Navnlig må der ikke være nogen forskelsbehandling mellem markedsaktører, der opererer på koncessionsbasis og markedsaktører under tilladelsesordningen. Det ungarske parlament er således ikke berettiget til at forhøje mineafgiften med tilbagevirkende kraft for felter, der allerede er i drift. EU-Domstolen har i mange afgørelser præciseret, at retssikkerheden er et fundamentalt element i EU-lovgivningen. Lovgivning skal være utvetydig, præcis og forudsigelig, især hvis den har en negativ indvirkning på enkeltpersoner eller selskaber (se den retspraksis, der henvises til). Mineforbundet fremfører desuden, at princippet om retssikkerhed og velerhvervede rettigheder også er indeholdt i den ungarske forfatning, og forbundet konkluderer, at lovgivningen skal være forudsigelig på grundlag af EU-retten og forfatningsmæssige principper.

| (50) | Mineforbundet tilføjer afslutningsvis, at princippet om velerhvervede rettigheder stammer fra princippet om retssikkerhed. Princippet om velerhvervede rettigheder er blevet overholdt som led i nationale og internationale lovgivningsprocedurer, der regulerer tilladelser til minedrift. Andre EU-medlemsstater har også en stabil minelovgivning, som ikke ændres hyppigt. |
| --- | --- |

(50)

Mineforbundet tilføjer afslutningsvis, at princippet om velerhvervede rettigheder stammer fra princippet om retssikkerhed. Princippet om velerhvervede rettigheder er blevet overholdt som led i nationale og internationale lovgivningsprocedurer, der regulerer tilladelser til minedrift. Andre EU-medlemsstater har også en stabil minelovgivning, som ikke ændres hyppigt.

VII.   STATSSTØTTE EFTER EUF-TRAKTATENS ARTIKEL 107, STK. 1

| (51) | Med henblik på at vurdere, om en foranstaltning udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, hvorvidt den anfægtede foranstaltning opfylder betingelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. I denne artikel hedder det: »Medmindre andet er fastsat i traktaterne er enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det fælles marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. Nedenfor vurderer Kommissionen i lyset af denne bestemmelse, om den anfægtede foranstaltning udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(51)

Med henblik på at vurdere, om en foranstaltning udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, hvorvidt den anfægtede foranstaltning opfylder betingelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. I denne artikel hedder det: »Medmindre andet er fastsat i traktaterne er enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det fælles marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. Nedenfor vurderer Kommissionen i lyset af denne bestemmelse, om den anfægtede foranstaltning udgør statsstøtte.

| (52) | Indledningsvis skal det erindres, at en foranstaltning kan udgøre statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, uanset dens juridiske form. Selv om aftalen om forlængelse er indgået i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i mineloven, og selv om det er op til Ungarn at fastsætte mineafgiften ved lov, betyder dette ikke i sig selv, at disse foranstaltninger eller deres virkninger er forenelige med EU's statsstøtteregler. Den kendsgerning, at en foranstaltning er forenelig med national lovgivning, har ikke indflydelse på dens forenelighed med EUF-traktatens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(52)

Indledningsvis skal det erindres, at en foranstaltning kan udgøre statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, uanset dens juridiske form. Selv om aftalen om forlængelse er indgået i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i mineloven, og selv om det er op til Ungarn at fastsætte mineafgiften ved lov, betyder dette ikke i sig selv, at disse foranstaltninger eller deres virkninger er forenelige med EU's statsstøtteregler. Den kendsgerning, at en foranstaltning er forenelig med national lovgivning, har ikke indflydelse på dens forenelighed med EUF-traktatens statsstøtteregler.

| (53) | Kommissionen er af den opfattelse, som det i øvrigt allerede er anført i åbningsbeslutningen, at ingen af sagens elementer isoleret set, dvs. de relevante bestemmelser i loven, aftalen om forlængelse samt ændringen af loven, er i strid med statsstøttereglerne. I stedet herfor betragter Kommissionen i den aktuelle sag hele forløbet af statslige foranstaltninger som »foranstaltningen« og vurderer virkningen af aftalen om forlængelse i kombination med de efterfølgende ændringer af mineloven. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen er af den opfattelse, som det i øvrigt allerede er anført i åbningsbeslutningen, at ingen af sagens elementer isoleret set, dvs. de relevante bestemmelser i loven, aftalen om forlængelse samt ændringen af loven, er i strid med statsstøttereglerne. I stedet herfor betragter Kommissionen i den aktuelle sag hele forløbet af statslige foranstaltninger som »foranstaltningen« og vurderer virkningen af aftalen om forlængelse i kombination med de efterfølgende ændringer af mineloven.

| (54) | Hvad angår Ungarns argumenter om, at mineafgiften ikke er en skat, men derimod statens andel, bemærker Kommissionen, at dette argument er irrelevant i forbindelse med vurderingen af statsstøtten. Statsstøtteregler er gældende for alle typer af omkostninger, der skal bæres af virksomheder, og fra hvilke de er undtaget gennem en statslig foranstaltning. Under alle omstændigheder skal det bemærkes, at administrativ tilladelse til udvinding af mineral- og kulbrinteressourcer synes at være en typisk rolle for en offentlig myndighed; betalinger for en sådan tilladelse kan sammenlignes med en skat eller en administrativ afgift. |
| --- | --- |

(54)

Hvad angår Ungarns argumenter om, at mineafgiften ikke er en skat, men derimod statens andel, bemærker Kommissionen, at dette argument er irrelevant i forbindelse med vurderingen af statsstøtten. Statsstøtteregler er gældende for alle typer af omkostninger, der skal bæres af virksomheder, og fra hvilke de er undtaget gennem en statslig foranstaltning. Under alle omstændigheder skal det bemærkes, at administrativ tilladelse til udvinding af mineral- og kulbrinteressourcer synes at være en typisk rolle for en offentlig myndighed; betalinger for en sådan tilladelse kan sammenlignes med en skat eller en administrativ afgift.

| (55) | Endelig var Kommissionen af den opfattelse med hensyn til opsigelsesklausulen, at det ikke er et spørgsmål, der vedrører statsstøtten. Det faktum, at det i aftalen hedder, at kontrakten ophæves, hvis en tredjepart erhverver mere end 25 % af MOL, er en foranstaltning, der ikke involverer statslige ressourcer. |
| --- | --- |

(55)

Endelig var Kommissionen af den opfattelse med hensyn til opsigelsesklausulen, at det ikke er et spørgsmål, der vedrører statsstøtten. Det faktum, at det i aftalen hedder, at kontrakten ophæves, hvis en tredjepart erhverver mere end 25 % af MOL, er en foranstaltning, der ikke involverer statslige ressourcer.

| (56) | For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den kun begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner. |
| --- | --- |

(56)

For at blive betragtet som statsstøtte skal en foranstaltning være specifik eller selektiv, forstået således, at den kun begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner.

| (57) | For så vidt angår vurderingen af selektivitetskriteriet, der er en nødvendig bestanddel af statsstøttebegrebet, kræver EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, i henhold til Domstolens retspraksis (37) en stillingtagen til, om en statslig foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår vurderingen af selektivitetskriteriet, der er en nødvendig bestanddel af statsstøttebegrebet, kræver EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, i henhold til Domstolens retspraksis (37) en stillingtagen til, om en statslig foranstaltning som led i en bestemt retlig ordning kan begunstige »visse virksomheder eller visse produktioner« i forhold til andre virksomheder, der under hensyntagen til det formål, der forfølges med den pågældende foranstaltning, befinder sig i en tilsvarende faktisk og retlig situation.

| (58) | Domstolen har ligeledes ved flere lejligheder statueret, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ikke skelner mellem årsagerne eller formålene med statsstøtte, men definerer dem i relation til deres virkninger (38). |
| --- | --- |

(58)

Domstolen har ligeledes ved flere lejligheder statueret, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ikke skelner mellem årsagerne eller formålene med statsstøtte, men definerer dem i relation til deres virkninger (38).

| (59) | Statsstøttebegrebet gælder imidlertid ikke for statsstøtteforanstaltninger, der skelner mellem virksomheder, hvor differentieringen er en følge af beskaffenheden eller den generelle struktur ved det system, som de er en del af. |
| --- | --- |

(59)

Statsstøttebegrebet gælder imidlertid ikke for statsstøtteforanstaltninger, der skelner mellem virksomheder, hvor differentieringen er en følge af beskaffenheden eller den generelle struktur ved det system, som de er en del af.

| (60) | Kommissionen er uenig i de ungarske myndigheders og de interesserede parters argumentation om manglen på selektivitet. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen er uenig i de ungarske myndigheders og de interesserede parters argumentation om manglen på selektivitet.

| (61) | Med henblik på at fastslå, hvorvidt en foranstaltning er selektiv, skal det gældende referencesystem defineres (39). |
| --- | --- |

(61)

Med henblik på at fastslå, hvorvidt en foranstaltning er selektiv, skal det gældende referencesystem defineres (39).

| (62) | I den foreliggende sag tilfælde finder Kommissionen, at det gældende referencesystem for vurderingen er tilladelsesordningen. MOL behøvede ikke at deltage i en udbudsprocedure for retten til at opnå en koncession i et lukket område. I stedet fik selskabet tildelt retten til minedrift for sine felter under tilladelsesordningen og konkurrerer med markedsaktører under denne ordning. Aftalen om forlængelse er en del af tilladelsesordningen. Det forhold, at MOL ikke kunne påbegynde udvinding inden for den anførte tidsfrist og var nødsaget til at ansøge om en forlængelse af aftalen, kan ikke medføre nogen ændring af referencesystemet. Hvis et sådant argument accepteres, ville det medføre en situation, hvor der gives særbehandling til et selskab, som tilfældet er det under koncessionsordningen, men uden en offentlig udbudsprocedure. |
| --- | --- |

(62)

I den foreliggende sag tilfælde finder Kommissionen, at det gældende referencesystem for vurderingen er tilladelsesordningen. MOL behøvede ikke at deltage i en udbudsprocedure for retten til at opnå en koncession i et lukket område. I stedet fik selskabet tildelt retten til minedrift for sine felter under tilladelsesordningen og konkurrerer med markedsaktører under denne ordning. Aftalen om forlængelse er en del af tilladelsesordningen. Det forhold, at MOL ikke kunne påbegynde udvinding inden for den anførte tidsfrist og var nødsaget til at ansøge om en forlængelse af aftalen, kan ikke medføre nogen ændring af referencesystemet. Hvis et sådant argument accepteres, ville det medføre en situation, hvor der gives særbehandling til et selskab, som tilfældet er det under koncessionsordningen, men uden en offentlig udbudsprocedure.

| (63) | Faktisk er det en skønsmæssig afgørelse fra de ungarske myndigheders side at fastlægge, hvorvidt området hører under koncessions- eller tilladelsesordningen. Hvis de ungarske myndigheder således ønsker at tildele retten til minedrift på et kontraktmæssigt grundlag, kan de vælge en gennemsigtig koncessionsprocedure, der inkluderer en offentlig udbudsprocedure. Kommissionen kan ikke acceptere, at en uigennemsigtig såkaldt kvasikoncession, der i øjeblikket kun gælder for et selskab (MOL), kunne anses for at være et særskilt referencesystem. |
| --- | --- |

(63)

Faktisk er det en skønsmæssig afgørelse fra de ungarske myndigheders side at fastlægge, hvorvidt området hører under koncessions- eller tilladelsesordningen. Hvis de ungarske myndigheder således ønsker at tildele retten til minedrift på et kontraktmæssigt grundlag, kan de vælge en gennemsigtig koncessionsprocedure, der inkluderer en offentlig udbudsprocedure. Kommissionen kan ikke acceptere, at en uigennemsigtig såkaldt kvasikoncession, der i øjeblikket kun gælder for et selskab (MOL), kunne anses for at være et særskilt referencesystem.

| (64) | Endvidere har Ungarn en bred skønsmargen for forlængelse af tilladelsen samt for efterfølgende at ændre de relevante bestemmelser i mineloven (til trods for kendskabet til de fordele, som dette ville betyde for MOL, der som den eneste aktør på markedet for kulbrinter har indgået en aftale om forlængelse). Ungarn kunne til enhver tid frit fastsætte mineafgiften, dvs. man kunne have besluttet slet ikke at ændre loven. I betragtning af virkningerne heraf favoriserede det samlede handlingsforløb utvetydigt én bestemt virksomhed. |
| --- | --- |

(64)

Endvidere har Ungarn en bred skønsmargen for forlængelse af tilladelsen samt for efterfølgende at ændre de relevante bestemmelser i mineloven (til trods for kendskabet til de fordele, som dette ville betyde for MOL, der som den eneste aktør på markedet for kulbrinter har indgået en aftale om forlængelse). Ungarn kunne til enhver tid frit fastsætte mineafgiften, dvs. man kunne have besluttet slet ikke at ændre loven. I betragtning af virkningerne heraf favoriserede det samlede handlingsforløb utvetydigt én bestemt virksomhed.

| (65) | I lyset af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at referencesystemet er tilladelsesordningen. |
| --- | --- |

(65)

I lyset af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at referencesystemet er tilladelsesordningen.

| (66) | Inden for rammerne af tilladelsesordningen er aftalen om forlængelse klart selektiv. Som de ungarske myndigheder rent faktisk selv bekræfter, har parterne i forbindelse med forhandlingen om vilkårene i denne aftale et vist manøvrerum til at fastsætte de forskellige betalingskomponenter og kan mere væsentligt endog beslutte slet ikke at indgå aftalen. De ungarske myndigheder havde således tilladelse til at indgå en sådan aftale med MOL (eller med enhver anden markedsaktør) (40). |
| --- | --- |

(66)

Inden for rammerne af tilladelsesordningen er aftalen om forlængelse klart selektiv. Som de ungarske myndigheder rent faktisk selv bekræfter, har parterne i forbindelse med forhandlingen om vilkårene i denne aftale et vist manøvrerum til at fastsætte de forskellige betalingskomponenter og kan mere væsentligt endog beslutte slet ikke at indgå aftalen. De ungarske myndigheder havde således tilladelse til at indgå en sådan aftale med MOL (eller med enhver anden markedsaktør) (40).

| (67) | En sådan behandling kan ikke forklares på basis af systemets logik og karakter. På den ene side pålægges mineafgifterne for at sikre indtægter til staten af den udvundne værdi. På den anden side betales betalingskomponenterne i henhold til aftalen om forlængelse som et ekstra tillæg for opnåelse af forlængelsen. I den aktuelle sag førte indgåelsen af aftalen om forlængelse og den efterfølgende forhøjelse af afgifterne for MOL til den paradoksale situation, at MOL, der havde undladt at påbegynde produktionen inden for den fastsatte frist, drager fordel af lavere mineafgifter indtil 2020 i forbindelse med praktisk talt alle sine felter under tilladelsesordningen, hvorimod selskabets konkurrenter, der også er underlagt tilladelsesordningen, og som påbegyndte produktionen inden for den fastsatte frist og derfor ikke har indgået nogen aftale om forlængelse, skal betale højere lovpligtige afgifter. |
| --- | --- |

(67)

En sådan behandling kan ikke forklares på basis af systemets logik og karakter. På den ene side pålægges mineafgifterne for at sikre indtægter til staten af den udvundne værdi. På den anden side betales betalingskomponenterne i henhold til aftalen om forlængelse som et ekstra tillæg for opnåelse af forlængelsen. I den aktuelle sag førte indgåelsen af aftalen om forlængelse og den efterfølgende forhøjelse af afgifterne for MOL til den paradoksale situation, at MOL, der havde undladt at påbegynde produktionen inden for den fastsatte frist, drager fordel af lavere mineafgifter indtil 2020 i forbindelse med praktisk talt alle sine felter under tilladelsesordningen, hvorimod selskabets konkurrenter, der også er underlagt tilladelsesordningen, og som påbegyndte produktionen inden for den fastsatte frist og derfor ikke har indgået nogen aftale om forlængelse, skal betale højere lovpligtige afgifter.

| (68) | Dette var den eneste aftale om forlængelse, der blev indgået på markedet for kulbrinter. MOL bemærkede, at der er andre aftaler om forlængelse i kraft på markedet for faste mineraler. Kommissionen bemærker imidlertid, at dette vedrører andre typer af mineraler, der er underlagt en anden mineafgift i henhold til loven end kulbrinter. Det skal desuden bemærkes, at der for de faste mineralers vedkommende ikke var nogen ændring i mineafgiften, der blev indført i forbindelse med ændringen af mineloven (dvs. de markedsaktører, som havde indgået en sådan aftale, var ikke blevet påvirket af det samme »foranstaltningsforløb«, og derfor havde de ikke haft nogen fordel heraf). |
| --- | --- |

(68)

Dette var den eneste aftale om forlængelse, der blev indgået på markedet for kulbrinter. MOL bemærkede, at der er andre aftaler om forlængelse i kraft på markedet for faste mineraler. Kommissionen bemærker imidlertid, at dette vedrører andre typer af mineraler, der er underlagt en anden mineafgift i henhold til loven end kulbrinter. Det skal desuden bemærkes, at der for de faste mineralers vedkommende ikke var nogen ændring i mineafgiften, der blev indført i forbindelse med ændringen af mineloven (dvs. de markedsaktører, som havde indgået en sådan aftale, var ikke blevet påvirket af det samme »foranstaltningsforløb«, og derfor havde de ikke haft nogen fordel heraf).

| (69) | På baggrund af det foregående og til trods for de argumenter, som Ungarn fremfører, finder Kommissionen, at hele forløbet, dvs. den måde, hvorpå § 26/A(5), er formuleret, indgåelsen af aftalen om forlængelse på grundlag heraf samt den efterfølgende ændring af mineloven, selektivt begunstigede MOL. |
| --- | --- |

(69)

På baggrund af det foregående og til trods for de argumenter, som Ungarn fremfører, finder Kommissionen, at hele forløbet, dvs. den måde, hvorpå § 26/A(5), er formuleret, indgåelsen af aftalen om forlængelse på grundlag heraf samt den efterfølgende ændring af mineloven, selektivt begunstigede MOL.

| (70) | De kombinerede virkninger af foranstaltningernes forløb er, at det blandt indehaverne af tilladelserne til minedrift i henhold til § 5 i mineloven kun var MOL, der var underlagt en særlig ordning, som beskyttede selskabet mod en eventuel forhøjelse af den mineafgift, der normalt skal betales for udvinding af kulbrinter. |
| --- | --- |

(70)

De kombinerede virkninger af foranstaltningernes forløb er, at det blandt indehaverne af tilladelserne til minedrift i henhold til § 5 i mineloven kun var MOL, der var underlagt en særlig ordning, som beskyttede selskabet mod en eventuel forhøjelse af den mineafgift, der normalt skal betales for udvinding af kulbrinter.

| (71) | Konklusionen er, at selektivitetskriteriet opfyldes på grund af det vide skøn for tildeling af en aftale om forlængelse og i lyset af den kendsgerning, at undtagelsen rent faktisk er møntet på ét enkelt selskab. |
| --- | --- |

(71)

Konklusionen er, at selektivitetskriteriet opfyldes på grund af det vide skøn for tildeling af en aftale om forlængelse og i lyset af den kendsgerning, at undtagelsen rent faktisk er møntet på ét enkelt selskab.

| (72) | I modsætning til de argumenter, som de ungarske myndigheder fremfører, har Kommissionen den opfattelse, at staten ikke udøver en økonomisk aktivitet ved at give tilladelse til mineaktiviteter. Tildelingen af administrative koncessioner eller tilladelser til minedrift er snarere forbundet med udøvelse af beføjelser, som er typiske for en offentlig myndighed, fordi denne aktivitet oprindeligt ikke kan udøves af en privat aktør (41). Ligesom det er tilfældet i de andre EU-medlemsstater, forholder det sig i Ungarn således, at ingen privat aktør er den oprindelige indehaver af mineralressourcer. Medlemsstaternes retssystemer overdrager generelt kontrollen over mineralressourcer til de offentlige myndigheder (42). Derfor er beslutningen om at give et selskab tilladelse til at udnytte mineralressourcer i den form, som medlemsstaten ønsker og mod betaling af en bestemt afgift, på grund af dens karakter og regler, en sag for de offentlige myndigheder og kan kategoriseres som udøvelsen af den offentlige myndigheds beføjelser. Ungarns indgreb med at lade mineaktiviteter være underlagt administrativ kontrol tjener den almene interesse og ikke kommercielle interesser. Denne adfærd skal derfor opfattes som en form for statslig intervention af en offentlig myndighed, der ikke er beslægtet med en privat investors adfærd i en markedsøkonomi (43). |
| --- | --- |

(72)

I modsætning til de argumenter, som de ungarske myndigheder fremfører, har Kommissionen den opfattelse, at staten ikke udøver en økonomisk aktivitet ved at give tilladelse til mineaktiviteter. Tildelingen af administrative koncessioner eller tilladelser til minedrift er snarere forbundet med udøvelse af beføjelser, som er typiske for en offentlig myndighed, fordi denne aktivitet oprindeligt ikke kan udøves af en privat aktør (41). Ligesom det er tilfældet i de andre EU-medlemsstater, forholder det sig i Ungarn således, at ingen privat aktør er den oprindelige indehaver af mineralressourcer. Medlemsstaternes retssystemer overdrager generelt kontrollen over mineralressourcer til de offentlige myndigheder (42). Derfor er beslutningen om at give et selskab tilladelse til at udnytte mineralressourcer i den form, som medlemsstaten ønsker og mod betaling af en bestemt afgift, på grund af dens karakter og regler, en sag for de offentlige myndigheder og kan kategoriseres som udøvelsen af den offentlige myndigheds beføjelser. Ungarns indgreb med at lade mineaktiviteter være underlagt administrativ kontrol tjener den almene interesse og ikke kommercielle interesser. Denne adfærd skal derfor opfattes som en form for statslig intervention af en offentlig myndighed, der ikke er beslægtet med en privat investors adfærd i en markedsøkonomi (43).

| (73) | Selv om tilladelse til mineudnyttelse i den nærværende sag blev anset for at være en økonomisk aktivitet, i hvilken forbindelse staten forfølger kommercielle formål (hvilket ikke er tilfældet), bemærker Kommissionen, at der ikke er nogen klar og direkte forbindelse i pengemæssig forstand mellem niveauet for mineafgifter, der er fastsat af Ungarn for MOL, og værdien af minetilladelsen. Det af Ungarn fremførte argument om, at det fungerede som en markedsaktør, da det indgik aftalen om forlængelse, kan ikke bekræftes. Især er der intet, som tyder på, at udbud af koncessionen for de 12 felter (som ikke ville være blevet forlænget) ikke ville have resulteret i et højere bud fra en konkurrent. Ungarn manglede også at påvise, at man tog hensyn til alle relevante faktorer og risici ud fra et kommercielt synspunkt ved indgåelse af aftalen om forlængelse, dvs. alle betalingskomponenter i aftalen om forlængelse, de mulige højere afgifter fastsat ved lov indtil 2020, aftalens varighed samt mulige konkurrenter. |
| --- | --- |

(73)

Selv om tilladelse til mineudnyttelse i den nærværende sag blev anset for at være en økonomisk aktivitet, i hvilken forbindelse staten forfølger kommercielle formål (hvilket ikke er tilfældet), bemærker Kommissionen, at der ikke er nogen klar og direkte forbindelse i pengemæssig forstand mellem niveauet for mineafgifter, der er fastsat af Ungarn for MOL, og værdien af minetilladelsen. Det af Ungarn fremførte argument om, at det fungerede som en markedsaktør, da det indgik aftalen om forlængelse, kan ikke bekræftes. Især er der intet, som tyder på, at udbud af koncessionen for de 12 felter (som ikke ville være blevet forlænget) ikke ville have resulteret i et højere bud fra en konkurrent. Ungarn manglede også at påvise, at man tog hensyn til alle relevante faktorer og risici ud fra et kommercielt synspunkt ved indgåelse af aftalen om forlængelse, dvs. alle betalingskomponenter i aftalen om forlængelse, de mulige højere afgifter fastsat ved lov indtil 2020, aftalens varighed samt mulige konkurrenter.

| (74) | Ungarn fremførte desuden, at der efter den omstridte ændring af loven ikke har været nogen markedsaktør, som reelt har skullet betale en højere mineafgift end MOL, da der ikke var nogen konkurrenter, som faldt ind under kategorierne med højere mineafgifter i den relevante periode.

  Tabel 4


  Oversigt over de gældende mineafgifter før og efter ændringerne af mineloven | Afgift gældende indtil 2008 | Afgift gældende i 2008 | Afgift gældende fra 23. januar 2009 | Afgift for felterne i henhold til MOL's kontrakt
  Gældende indtil 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion påbegyndt før 1. januar 1998 | J % (46)

  (mindst 12 %) | J %
  (mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | J %
  (mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | J % × c (47)

  (mindst 12 %) |
| Produktion påbegyndt mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 % × c
  (~ 12,24 %) (45) |
| Produktion påbegyndt efter 1. januar 2008 (44) | Gasfelter med en årlig produktion på mindre end 300m m3

  Oliefelter med en årlig produktion på mindre end 50 kt | Ikke relevant | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 12 % × c
  (~ 12,24 % ) (45) |
| Gasfelter med en årlig produktion på 300-500m m3

  Oliefelter med en årlig produktion på 50-200 kt | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 20 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Gasfelter med en årlig produktion over 500m m3

  Oliefelter med en årlig produktion over 200 kt | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) | 30 %
  (+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen) |
| Kulbrinter med særlige mineforhold | 12 % | 12 % |
| Højt indhold af inerte gasser | 8 % | 8 % |

(74)

Ungarn fremførte desuden, at der efter den omstridte ændring af loven ikke har været nogen markedsaktør, som reelt har skullet betale en højere mineafgift end MOL, da der ikke var nogen konkurrenter, som faldt ind under kategorierne med højere mineafgifter i den relevante periode.

Tabel 4

Oversigt over de gældende mineafgifter før og efter ændringerne af mineloven

Afgift gældende indtil 2008

Afgift gældende i 2008

Afgift gældende fra 23. januar 2009

Afgift for felterne i henhold til MOL's kontrakt

Gældende indtil 2020

Produktion påbegyndt før 1. januar 1998

J % (46)

(mindst 12 %)

J %

(mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

J %

(mindst 30 %, + 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

J % × c (47)

(mindst 12 %)

Produktion påbegyndt mellem 1. januar 1998 og 1. januar 2008

12 %

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 % × c

(~ 12,24 %) (45)

Produktion påbegyndt efter 1. januar 2008 (44)

Gasfelter med en årlig produktion på mindre end 300m m3

Oliefelter med en årlig produktion på mindre end 50 kt

Ikke relevant

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

12 % × c

(~ 12,24 % ) (45)

Gasfelter med en årlig produktion på 300-500m m3

Oliefelter med en årlig produktion på 50-200 kt

20 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

20 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Gasfelter med en årlig produktion over 500m m3

Oliefelter med en årlig produktion over 200 kt

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

30 %

(+ 3 % eller 6 % iht. Brent-klausulen)

Kulbrinter med særlige mineforhold

12 %

12 %

Højt indhold af inerte gasser

8 %

8 %

| (75) | Dette argument må afvises. |
| --- | --- |

(75)

Dette argument må afvises.

| (76) | Tabel 4 giver en oversigt over i hvor høj grad aftalen om forlængelse og den efterfølgende ændring af mineloven resulterede i afgifter for MOL, der var lavere end anført i loven. |
| --- | --- |

(76)

Tabel 4 giver en oversigt over i hvor høj grad aftalen om forlængelse og den efterfølgende ændring af mineloven resulterede i afgifter for MOL, der var lavere end anført i loven.

| (77) | For det første viser oplysningerne fra de ungarske myndigheder, at der rent faktisk var nogle markedsaktører, som drev felter under tilladelsesordningen, der var forpligtet til at betale en højere mineafgift end MOL i perioden mellem 8. januar 2008 og 23. januar 2009 som følge af den første ændring af mineloven og ligeledes fra 23. januar 2009 indtil dato som følge af den anden ændring af mineloven. Indberetningerne fra de ungarske myndigheder viser, at der i 2008 var minefelter, som blev drevet i henhold til tilladelsesordningen af andre selskaber end MOL, som betalte mere end 12 % (mellem 14,24 % og 18 %), hvilket skyldtes anvendelsen af Brent-klausulen (48). |
| --- | --- |

(77)

For det første viser oplysningerne fra de ungarske myndigheder, at der rent faktisk var nogle markedsaktører, som drev felter under tilladelsesordningen, der var forpligtet til at betale en højere mineafgift end MOL i perioden mellem 8. januar 2008 og 23. januar 2009 som følge af den første ændring af mineloven og ligeledes fra 23. januar 2009 indtil dato som følge af den anden ændring af mineloven. Indberetningerne fra de ungarske myndigheder viser, at der i 2008 var minefelter, som blev drevet i henhold til tilladelsesordningen af andre selskaber end MOL, som betalte mere end 12 % (mellem 14,24 % og 18 %), hvilket skyldtes anvendelsen af Brent-klausulen (48).

| (78) | For det andet bemærker Kommissionen, at selv om de ungarske myndigheder hævder, at der udelukkende er konkurrenter, som driver eller forventes at ville idriftsætte mindre felter (dvs. med en produktion på mindre end 500 m3 eller 200 kt), og selv om sådanne små felter var underlagt 12 %-kategorien, ville de stadig skulle betale Brent-tillægget, når det er relevant. Dette ville kunne medføre en mineafgift på op til 18 %. Kommissionen minder endnu om, at virkningen af foranstaltningerne er, at MOL ikke er underlagt Brent-klausulen, der er fastlagt i loven for alle andre aktører. |
| --- | --- |

(78)

For det andet bemærker Kommissionen, at selv om de ungarske myndigheder hævder, at der udelukkende er konkurrenter, som driver eller forventes at ville idriftsætte mindre felter (dvs. med en produktion på mindre end 500 m3 eller 200 kt), og selv om sådanne små felter var underlagt 12 %-kategorien, ville de stadig skulle betale Brent-tillægget, når det er relevant. Dette ville kunne medføre en mineafgift på op til 18 %. Kommissionen minder endnu om, at virkningen af foranstaltningerne er, at MOL ikke er underlagt Brent-klausulen, der er fastlagt i loven for alle andre aktører.

| (79) | Hvad angår det nuværende generelle markedsklima i Ungarn, er der for det tredje adskillige mineselskaber, som er involveret i aktiviteter i forbindelse med udvinding af kulbrinter. Derudover er der flere selskaber, som udfører efterforskning, der kan idriftsætte felter og dermed blive konkurrenter til MOL. Eventuelle nye aktører under tilladelsesordningen vil være underlagt den lovpligtige mineafgift og være i konkurrence med MOL, som er det eneste selskab, der er fritaget for den gældende afgift under den almindelige tilladelsesordning og underlagt et lavere afgiftsniveau. |
| --- | --- |

(79)

Hvad angår det nuværende generelle markedsklima i Ungarn, er der for det tredje adskillige mineselskaber, som er involveret i aktiviteter i forbindelse med udvinding af kulbrinter. Derudover er der flere selskaber, som udfører efterforskning, der kan idriftsætte felter og dermed blive konkurrenter til MOL. Eventuelle nye aktører under tilladelsesordningen vil være underlagt den lovpligtige mineafgift og være i konkurrence med MOL, som er det eneste selskab, der er fritaget for den gældende afgift under den almindelige tilladelsesordning og underlagt et lavere afgiftsniveau.

| (80) | For det fjerde bemærker Kommissionen, at det er en kendsgerning, at MOL har skullet betale en afgift på omkring 12,24 %, og det ikke kun for de 12 felter, som er omfattet af aftalen om forlængelse, men for alle sine minefelter, der blev idriftsat efter 1. januar 1998, og som blev drevet under tilladelsesordningen på tidspunktet for 2005-aftalen, og en afgift på J % for alle felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998. Endvidere er MOL's afgift fastsat i aftalen om forlængelse til 12,24 % indtil 2020. MOL gives således en fordel for størstedelen af sine felter under tilladelsesordningen i en væsentlig tidsperiode. |
| --- | --- |

(80)

For det fjerde bemærker Kommissionen, at det er en kendsgerning, at MOL har skullet betale en afgift på omkring 12,24 %, og det ikke kun for de 12 felter, som er omfattet af aftalen om forlængelse, men for alle sine minefelter, der blev idriftsat efter 1. januar 1998, og som blev drevet under tilladelsesordningen på tidspunktet for 2005-aftalen, og en afgift på J % for alle felter, der blev idriftsat før 1. januar 1998. Endvidere er MOL's afgift fastsat i aftalen om forlængelse til 12,24 % indtil 2020. MOL gives således en fordel for størstedelen af sine felter under tilladelsesordningen i en væsentlig tidsperiode.

| (81) | Hvis minemyndigheden for det femte ikke havde givet tilladelse til en forlængelse for de 12 felter, ville alle andre MOL-felter under tilladelsesordningen også have været underlagt den betydeligt højere mineafgift, hvilket kunne have givet staten højere indtægter (49). Desuden kunne staten som nævnt i betragtning 73 have udbudt koncessionen for de 12 felter, der ikke fik tildelt forlængelse, og dermed potentielt have opnået et højere bud fra en konkurrent. |
| --- | --- |

(81)

Hvis minemyndigheden for det femte ikke havde givet tilladelse til en forlængelse for de 12 felter, ville alle andre MOL-felter under tilladelsesordningen også have været underlagt den betydeligt højere mineafgift, hvilket kunne have givet staten højere indtægter (49). Desuden kunne staten som nævnt i betragtning 73 have udbudt koncessionen for de 12 felter, der ikke fik tildelt forlængelse, og dermed potentielt have opnået et højere bud fra en konkurrent.

| (82) | Hvad angår Ungarns argument om, at MOL betalte en højere mineafgift, nemlig 12,24 % i 2006 og 2007, bemærker Kommissionen, at dette er irrelevant. |
| --- | --- |

(82)

Hvad angår Ungarns argument om, at MOL betalte en højere mineafgift, nemlig 12,24 % i 2006 og 2007, bemærker Kommissionen, at dette er irrelevant.

| (83) | Dette skyldtes først og fremmest det faktum, at MOL skulle betale den anførte forhøjede mineafgift (fra 12 % til 12,24 %) ligesom ethvert andet selskab, der ønsker at forlænge sine tilladelser til minedrift. I denne henseende fik MOL standardbehandling og blev ikke stillet ringere. Fordelen for MOL havde heller ikke materialiseret sig endnu: dette skete i sidste instans i forbindelse med den første ændring af loven, dvs. pr. 8. januar 2008. |
| --- | --- |

(83)

Dette skyldtes først og fremmest det faktum, at MOL skulle betale den anførte forhøjede mineafgift (fra 12 % til 12,24 %) ligesom ethvert andet selskab, der ønsker at forlænge sine tilladelser til minedrift. I denne henseende fik MOL standardbehandling og blev ikke stillet ringere. Fordelen for MOL havde heller ikke materialiseret sig endnu: dette skete i sidste instans i forbindelse med den første ændring af loven, dvs. pr. 8. januar 2008.

| (84) | Derudover betalte MOL i 2008 28,4 mia. HUF og i 2009 1,9 mia. HUF mindre i mineafgifter for sine produktionsfelter, end det skulle have betalt, hvis det havde været underlagt den minelov, der var gældende på dette tidspunkt. |
| --- | --- |

(84)

Derudover betalte MOL i 2008 28,4 mia. HUF og i 2009 1,9 mia. HUF mindre i mineafgifter for sine produktionsfelter, end det skulle have betalt, hvis det havde været underlagt den minelov, der var gældende på dette tidspunkt.

| (85) | Hvad angår de andre betalingskomponenter under § 26/A(5) (dvs. forlængelsesafgiften og engangsbetalingen), blev de betalt til gengæld for forlængelsen og ikke for retten til at have afgifter, som er lavere end dem, der gælder for konkurrenterne. Disse betalingskomponenter kan heller ikke betragtes som »forudbetaling« af mineafgifter, der forfalder på senere tidspunkter. I den sammenhæng er ordlyden af § 26/A(5) klar og tydelig. I henhold hertil hedder det især, at »selskabet skal betale en afgift, hvis der gives tilladelse til en forlængelse af aftalen«. De to andre elementer er knyttet til antallet af felter, som er omfattet af aftalen om forlængelse. § 26/A(5) etablerer således klart en forbindelse mellem forlængelsen og betalingsforpligtelsen. |
| --- | --- |

(85)

Hvad angår de andre betalingskomponenter under § 26/A(5) (dvs. forlængelsesafgiften og engangsbetalingen), blev de betalt til gengæld for forlængelsen og ikke for retten til at have afgifter, som er lavere end dem, der gælder for konkurrenterne. Disse betalingskomponenter kan heller ikke betragtes som »forudbetaling« af mineafgifter, der forfalder på senere tidspunkter. I den sammenhæng er ordlyden af § 26/A(5) klar og tydelig. I henhold hertil hedder det især, at »selskabet skal betale en afgift, hvis der gives tilladelse til en forlængelse af aftalen«. De to andre elementer er knyttet til antallet af felter, som er omfattet af aftalen om forlængelse. § 26/A(5) etablerer således klart en forbindelse mellem forlængelsen og betalingsforpligtelsen.

| (86) | Ifølge retspraksis kan statsstøtte til et selskab ikke udlignes af en afgift, der pålægges det samme selskab, og som repræsenterer en specifik og særskilt afgift uden forbindelse til den foranstaltning, der udgør støtte (50). Som beskrevet i betragtning 85 repræsenterer de andre betalingskomponenter efter § 26/A(5) i denne sag en afgift for forlængelsen, der kan betragtes som en specifik og særskilt afgift uden forbindelse til den efterfølgende ændring af de lovpligtige afgifter under tilladelsesordningen. |
| --- | --- |

(86)

Ifølge retspraksis kan statsstøtte til et selskab ikke udlignes af en afgift, der pålægges det samme selskab, og som repræsenterer en specifik og særskilt afgift uden forbindelse til den foranstaltning, der udgør støtte (50). Som beskrevet i betragtning 85 repræsenterer de andre betalingskomponenter efter § 26/A(5) i denne sag en afgift for forlængelsen, der kan betragtes som en specifik og særskilt afgift uden forbindelse til den efterfølgende ændring af de lovpligtige afgifter under tilladelsesordningen.

| (87) | Endelig påpeger Kommissionen, at indgåelsen af aftalen om forlængelse og den efterfølgende forhøjelse af afgifterne for MOL førte til den paradoksale situation, at MOL, der havde undladt at påbegynde produktionen inden for den fastsatte frist, kommer til at betale lavere mineafgifter indtil 2020, hvorimod selskabets konkurrenter, der også er underlagt tilladelsesordningen, men som ikke har indgået nogen aftale om forlængelse, skal betale højere lovpligtige afgifter, fordi de påbegyndte produktion inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(87)

Endelig påpeger Kommissionen, at indgåelsen af aftalen om forlængelse og den efterfølgende forhøjelse af afgifterne for MOL førte til den paradoksale situation, at MOL, der havde undladt at påbegynde produktionen inden for den fastsatte frist, kommer til at betale lavere mineafgifter indtil 2020, hvorimod selskabets konkurrenter, der også er underlagt tilladelsesordningen, men som ikke har indgået nogen aftale om forlængelse, skal betale højere lovpligtige afgifter, fordi de påbegyndte produktion inden for den fastsatte tidsfrist.

| (88) | På baggrund af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen gav MOL en fordel. Den friholder MOL for omkostninger, som selskabet ellers skulle bære. Den kombinerede virkning af aftalen om forlængelse og den efterfølgende ændring af mineloven resulterer i en fordel, der gives til selskabet. |
| --- | --- |

(88)

På baggrund af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen gav MOL en fordel. Den friholder MOL for omkostninger, som selskabet ellers skulle bære. Den kombinerede virkning af aftalen om forlængelse og den efterfølgende ændring af mineloven resulterer i en fordel, der gives til selskabet.

| (89) | Foranstaltningen involverer udeblevne indtægter, som staten ville være berettiget til, og ydes derfor af statsmidler. |
| --- | --- |

(89)

Foranstaltningen involverer udeblevne indtægter, som staten ville være berettiget til, og ydes derfor af statsmidler.

| (90) | MOL er et integreret olie- og gasselskab og opfylder betingelserne for en virksomhed. Virksomheden konkurrerer med andre virksomheder, som ikke har den samme fordel. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen. Derudover er MOL aktiv inden for en sektor, hvor der er samhandel mellem medlemsstaterne. Kriteriet for indvirkning på samhandlen inden for Fællesskabet er dermed også opfyldt. |
| --- | --- |

(90)

MOL er et integreret olie- og gasselskab og opfylder betingelserne for en virksomhed. Virksomheden konkurrerer med andre virksomheder, som ikke har den samme fordel. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen. Derudover er MOL aktiv inden for en sektor, hvor der er samhandel mellem medlemsstaterne. Kriteriet for indvirkning på samhandlen inden for Fællesskabet er dermed også opfyldt.

| (91) | På baggrund af de ovenstående argumenter finder Kommissionen, at foranstaltningen opfylder de kriterier, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Under disse omstændigheder må foranstaltningen anses for at være statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(91)

På baggrund af de ovenstående argumenter finder Kommissionen, at foranstaltningen opfylder de kriterier, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Under disse omstændigheder må foranstaltningen anses for at være statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

VIII.   STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED

| (92) | EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, fastsætter undtagelser fra hovedreglen i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(92)

EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, fastsætter undtagelser fra hovedreglen i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked.

| (93) | Nedenfor vurderer Kommissionen foranstaltningens forenelighed med disse undtagelser. Det skal bemærkes, at Ungarn ikke fremførte nogen argumenter for så vidt angår foreneligheden med det indre marked. |
| --- | --- |

(93)

Nedenfor vurderer Kommissionen foranstaltningens forenelighed med disse undtagelser. Det skal bemærkes, at Ungarn ikke fremførte nogen argumenter for så vidt angår foreneligheden med det indre marked.

| (94) | Endvidere skal det også bemærkes, at foranstaltningen medfører en reduktion af omkostninger, der normalt skal bæres af MOL, og derfor skal betragtes som driftsstøtte. |
| --- | --- |

(94)

Endvidere skal det også bemærkes, at foranstaltningen medfører en reduktion af omkostninger, der normalt skal bæres af MOL, og derfor skal betragtes som driftsstøtte.

| (95) | Undtagelserne i artikel EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i den aktuelle sag, fordi foranstaltningen ikke har en social karakter, ikke er blevet givet til enkelte forbrugere, ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre begivenheder, og fordi den ikke er blevet givet til støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(95)

Undtagelserne i artikel EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i den aktuelle sag, fordi foranstaltningen ikke har en social karakter, ikke er blevet givet til enkelte forbrugere, ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre begivenheder, og fordi den ikke er blevet givet til støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

| (96) | Yderligere undtagelser er fastsat i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(96)

Yderligere undtagelser er fastsat i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

| (97) | Af artikel 107, stk. 3, litra a), fremgår, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Hele Ungarns territorium blev betragtet som et sådant område på tiltrædelsestidspunktet, og de fleste af landets regioner er fortsat støtteberettigede (51). |
| --- | --- |

(97)

Af artikel 107, stk. 3, litra a), fremgår, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Hele Ungarns territorium blev betragtet som et sådant område på tiltrædelsestidspunktet, og de fleste af landets regioner er fortsat støtteberettigede (51).

| (98) | Foreneligheden af statsstøtte til støtteberettigede områder reguleres af Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (52) (herefter »regionalstøtteretningslinjerne«). I henhold til regionalstøtteretningslinjerne kan der i princippet kun gives tilladelse til statsstøtte til investeringsomkostninger (53). Som allerede nævnt ovenfor, kan den her omhandlede støtte ikke anses for at være investeringsstøtte. For så vidt angår driftsstøtten, fremmer foranstaltningen ikke udviklingen af nogen aktiviteter eller økonomiske områder, og den er ikke tidsbegrænset, degressiv eller står i et rimeligt forhold til det, der er nødvendigt for at afhjælpe særlige økonomiske problemer (54). |
| --- | --- |

(98)

Foreneligheden af statsstøtte til støtteberettigede områder reguleres af Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (52) (herefter »regionalstøtteretningslinjerne«). I henhold til regionalstøtteretningslinjerne kan der i princippet kun gives tilladelse til statsstøtte til investeringsomkostninger (53). Som allerede nævnt ovenfor, kan den her omhandlede støtte ikke anses for at være investeringsstøtte. For så vidt angår driftsstøtten, fremmer foranstaltningen ikke udviklingen af nogen aktiviteter eller økonomiske områder, og den er ikke tidsbegrænset, degressiv eller står i et rimeligt forhold til det, der er nødvendigt for at afhjælpe særlige økonomiske problemer (54).

| (99) | I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke opfylder betingelserne i undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(99)

I lyset at det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke opfylder betingelserne i undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).

| (100) | I EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), hedder det, at »støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi« kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(100)

I EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), hedder det, at »støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi« kan betragtes som forenelig med det indre marked.

| (101) | Kommissionen bemærker, at den pågældende støtte ikke tager sigte på at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og Kommissionen har heller ikke fundet bevis for, at den tager sigte på at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den ungarske økonomi. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen bemærker, at den pågældende støtte ikke tager sigte på at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og Kommissionen har heller ikke fundet bevis for, at den tager sigte på at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den ungarske økonomi.

| (102) | I lyset af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke opfylder betingelserne i undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(102)

I lyset af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke opfylder betingelserne i undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

| (103) | Af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra d), fremgår, at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven kan betragtes som værende forenelig med EUF-traktaten, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Dette gælder tydeligvis ikke for den aktuelle sag. |
| --- | --- |

(103)

Af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra d), fremgår, at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven kan betragtes som værende forenelig med EUF-traktaten, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Dette gælder tydeligvis ikke for den aktuelle sag.

| (104) | I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan der gives tilladelse til statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har udarbejdet en række retningslinjer og meddelelser, der forklarer, hvordan den vil anvende denne undtagelsesbestemmelse. |
| --- | --- |

(104)

I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan der gives tilladelse til statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har udarbejdet en række retningslinjer og meddelelser, der forklarer, hvordan den vil anvende denne undtagelsesbestemmelse.

| (105) | Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at støttens karakter og karakteristika betyder, at undtagelserne i disse retningslinjer og meddelelser ikke finder anvendelse i den aktuelle sag. Endvidere har Ungarn ikke hævdet, at støtten kunne være forenelig i henhold til disse regler. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at støttens karakter og karakteristika betyder, at undtagelserne i disse retningslinjer og meddelelser ikke finder anvendelse i den aktuelle sag. Endvidere har Ungarn ikke hævdet, at støtten kunne være forenelig i henhold til disse regler.

| (106) | Den her omhandlede støtte udgør således uforenelig statsstøtte. |
| --- | --- |

(106)

Den her omhandlede støtte udgør således uforenelig statsstøtte.

IX.   BERETTIGEDE FORVENTNINGER, VELERHVERVEDE RETTIGHEDER OG FORSKELSBEHANDLING

| (107) | Selv om Kommissionen ikke bestrider argumentet om, at forudsigelighed generelt er et incitament for investeringer, skal det i lyset af den obligatoriske karakter, som Kommissionens kontrol med statsstøtten har i henhold til EUF-traktatens artikel 108, skal det bemærkes, at virksomheder, som har fået tildelt statsstøtte, i princippet ikke kan have berettigede forventninger om, at støtten er lovlig, medmindre den er ydet i overensstemmelse med statsstøtteproceduren (55). Med hensyn hertil kan ingen støttemodtager påberåbe sig god tro med henblik på at forsvare velerhvervede rettigheder og undgå tilbagebetaling (56). |
| --- | --- |

(107)

Selv om Kommissionen ikke bestrider argumentet om, at forudsigelighed generelt er et incitament for investeringer, skal det i lyset af den obligatoriske karakter, som Kommissionens kontrol med statsstøtten har i henhold til EUF-traktatens artikel 108, skal det bemærkes, at virksomheder, som har fået tildelt statsstøtte, i princippet ikke kan have berettigede forventninger om, at støtten er lovlig, medmindre den er ydet i overensstemmelse med statsstøtteproceduren (55). Med hensyn hertil kan ingen støttemodtager påberåbe sig god tro med henblik på at forsvare velerhvervede rettigheder og undgå tilbagebetaling (56).

| (108) | Det er korrekt, at Domstolen konsekvent har fundet, at retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af berettigede forventninger også omfatter enhver person i en situation, hvor en kompetent myndighed i Fællesskabet har givet personen visse berettigede forventninger. En person kan imidlertid ikke påberåbe sig, at princippet er blevet tilsidesat, medmindre den administrative myndighed har givet præcise forsikringer (57). I den aktuelle sag har MOL ikke fået nogen forsikringer fra en EU-myndighed, der kunne begrunde en berettiget forventning. |
| --- | --- |

(108)

Det er korrekt, at Domstolen konsekvent har fundet, at retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af berettigede forventninger også omfatter enhver person i en situation, hvor en kompetent myndighed i Fællesskabet har givet personen visse berettigede forventninger. En person kan imidlertid ikke påberåbe sig, at princippet er blevet tilsidesat, medmindre den administrative myndighed har givet præcise forsikringer (57). I den aktuelle sag har MOL ikke fået nogen forsikringer fra en EU-myndighed, der kunne begrunde en berettiget forventning.

| (109) | Det er også korrekt, at en modtager af ulovligt ydet støtte ikke udelukkes fra at påberåbe sig ekstraordinære omstændigheder, på basis af hvilke der har kunnet være en berettiget forventning om, at støtten var lovlig, og at modtageren som følge heraf afviser at tilbagebetale støtten. Der foreligger imidlertid ingen ekstraordinære omstændigheder i den aktuelle sag. Tværtimod viser 2008-ændringen af mineloven, at mineselskaber i princippet ikke kan regne med, at der slet ikke sker nogen ændringer af loven. |
| --- | --- |

(109)

Det er også korrekt, at en modtager af ulovligt ydet støtte ikke udelukkes fra at påberåbe sig ekstraordinære omstændigheder, på basis af hvilke der har kunnet være en berettiget forventning om, at støtten var lovlig, og at modtageren som følge heraf afviser at tilbagebetale støtten. Der foreligger imidlertid ingen ekstraordinære omstændigheder i den aktuelle sag. Tværtimod viser 2008-ændringen af mineloven, at mineselskaber i princippet ikke kan regne med, at der slet ikke sker nogen ændringer af loven.

| (110) | Kommissionen gør opmærksom på, at mineafgiften for felter, der allerede er idriftsat, er blevet ændret to gange i de seneste år, nemlig pr. 8. januar 2008 og pr. 23. januar 2009. Det skal understreges, at 2008-ændringen af mineloven var designet til at gælde for eksisterende tilladelser til minedrift. Dette illustreres tydeligt af den kendsgerning, at ordlyden af mineloven fra 2008 også vedrører vilkårene i de tilladelser, der blev givet før 2008. I forbindelse med disse tilladelser blev afgifterne tilpasset fra datoen for den nye minelovs ikrafttræden. Dette er et bevis på, at indehavere af tilladelser ikke kan have nogen berettigede forventninger eller velerhvervede rettigheder, der indebærer, at det fastsatte royalty-niveau vil forblive uændret i hele tilladelsesperioden. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen gør opmærksom på, at mineafgiften for felter, der allerede er idriftsat, er blevet ændret to gange i de seneste år, nemlig pr. 8. januar 2008 og pr. 23. januar 2009. Det skal understreges, at 2008-ændringen af mineloven var designet til at gælde for eksisterende tilladelser til minedrift. Dette illustreres tydeligt af den kendsgerning, at ordlyden af mineloven fra 2008 også vedrører vilkårene i de tilladelser, der blev givet før 2008. I forbindelse med disse tilladelser blev afgifterne tilpasset fra datoen for den nye minelovs ikrafttræden. Dette er et bevis på, at indehavere af tilladelser ikke kan have nogen berettigede forventninger eller velerhvervede rettigheder, der indebærer, at det fastsatte royalty-niveau vil forblive uændret i hele tilladelsesperioden.

| (111) | I modstrid med det, som Ungarn og de andre interesserede parter fremfører, bekræfter EU's retspraksis, at enkeltpersoner ikke kan regne med, at der ikke foretages nogen ændringer af loven (58). På samme måde gælder det, at ændringer i loven heller ikke udelukkes af princippet om retssikkerhed. |
| --- | --- |

(111)

I modstrid med det, som Ungarn og de andre interesserede parter fremfører, bekræfter EU's retspraksis, at enkeltpersoner ikke kan regne med, at der ikke foretages nogen ændringer af loven (58). På samme måde gælder det, at ændringer i loven heller ikke udelukkes af princippet om retssikkerhed.

| (112) | Også argumentet om forskelsbehandling må afvises. En forhøjelse af afgiften udgør ikke nogen forskelsbehandling, hvis den gælder alle, især fordi ordningen ikke indebærer nogen differentiering, dvs. der sondres ikke mellem de virksomheder, som opererer under tilladelsesordningen. |
| --- | --- |

(112)

Også argumentet om forskelsbehandling må afvises. En forhøjelse af afgiften udgør ikke nogen forskelsbehandling, hvis den gælder alle, især fordi ordningen ikke indebærer nogen differentiering, dvs. der sondres ikke mellem de virksomheder, som opererer under tilladelsesordningen.

X.   TILBAGEBETALING

| (113) | I henhold til EUF-traktaten og Domstolens faste retspraksis, når den har fundet støtte uforenelig med det indre marked, er Kommissionen kompetent til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (59). Ifølge Domstolens faste retspraksis er en stats forpligtelse til at ophæve den støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, er designet til at genetablere den tidligere situation (60). I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er tildelt som ulovlig støtte, hvorved den fordel fortabes, som selskabet har haft i forhold til sine konkurrenter på markedet, og den situation, der herskede på markedet, før støtten blev ydet, er genskabt (61). |
| --- | --- |

(113)

I henhold til EUF-traktaten og Domstolens faste retspraksis, når den har fundet støtte uforenelig med det indre marked, er Kommissionen kompetent til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (59). Ifølge Domstolens faste retspraksis er en stats forpligtelse til at ophæve den støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, er designet til at genetablere den tidligere situation (60). I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der er tildelt som ulovlig støtte, hvorved den fordel fortabes, som selskabet har haft i forhold til sine konkurrenter på markedet, og den situation, der herskede på markedet, før støtten blev ydet, er genskabt (61).

| (114) | I overensstemmelse med denne retspraksis hedder det i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (62), at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. |
| --- | --- |

(114)

I overensstemmelse med denne retspraksis hedder det i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (62), at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.

| (115) | Da den omhandlede foranstaltning må anses for at være ulovlig og uforenelig statsstøtte, skal den kræves tilbagebetalt med henblik på at genskabe den situation, der herskede på markedet, før den blev ydet. Tilbagebetaling skal derfor ske fra den dato, hvor fordelen blev givet til støttemodtageren, dvs. fra det tidspunkt, hvor støtten blev stillet til rådighed for modtageren, og der påløber tilbagebetalingsrente indtil den faktiske tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(115)

Da den omhandlede foranstaltning må anses for at være ulovlig og uforenelig statsstøtte, skal den kræves tilbagebetalt med henblik på at genskabe den situation, der herskede på markedet, før den blev ydet. Tilbagebetaling skal derfor ske fra den dato, hvor fordelen blev givet til støttemodtageren, dvs. fra det tidspunkt, hvor støtten blev stillet til rådighed for modtageren, og der påløber tilbagebetalingsrente indtil den faktiske tilbagebetaling.

| (116) | I denne sag må foranstaltningen betragtes som en række foranstaltninger truffet af staten. Med aftalen om forlængelse var MOL beskyttet mod fremtidige stigninger i den lovpligtige mineafgift. Fordelen for MOL materialiserede sig, da den første ændring af mineloven trådte i kraft, hvilket skete den 8. januar 2008. Dette er datoen, fra hvilken MOL de facto blev fritaget fra byrden af højere afgifter og dermed fik en fordel i forhold til sine konkurrenter. |
| --- | --- |

(116)

I denne sag må foranstaltningen betragtes som en række foranstaltninger truffet af staten. Med aftalen om forlængelse var MOL beskyttet mod fremtidige stigninger i den lovpligtige mineafgift. Fordelen for MOL materialiserede sig, da den første ændring af mineloven trådte i kraft, hvilket skete den 8. januar 2008. Dette er datoen, fra hvilken MOL de facto blev fritaget fra byrden af højere afgifter og dermed fik en fordel i forhold til sine konkurrenter.

| (117) | Som det er forklaret i betragtning 61-65, er referencesystemet det samme som det, der gælder for de øvrige markedsaktører under tilladelsesordningen. Derfor er fordelen forskellen mellem den faktiske mineafgift, som MOL betalte efter ændringen af loven for sine idriftsatte felter under tilladelsesordningen, og de afgifter, der er fastsat i mineloven. |
| --- | --- |

(117)

Som det er forklaret i betragtning 61-65, er referencesystemet det samme som det, der gælder for de øvrige markedsaktører under tilladelsesordningen. Derfor er fordelen forskellen mellem den faktiske mineafgift, som MOL betalte efter ændringen af loven for sine idriftsatte felter under tilladelsesordningen, og de afgifter, der er fastsat i mineloven.

| (118) | Som det allerede er beskrevet i betragtning 85, finder Kommissionen, at de andre betalingskomponenter i aftalen (forlængelsesafgiften og engangsbetalingen), blev betalt til gengæld for forlængelsen og ikke for retten til at have afgifter, der er lavere end dem, som gælder for konkurrenterne. Det betyder, at der ikke skal tages højde herfor ved beregningen af fordelen.

  Tabel 5


  Summen af MOL's faktiske og hypotetiske mineafgiftsforpligtelse for den relevante periode









  Mineafgiftsbetalinger | Faktiske (63)

  (i henhold til aftalen om forlængelse) mio. HUF | Hypotetiske:
  (i henhold til den gældende minelov) mio. HUF | Forskel i mio. HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Som det allerede er beskrevet i betragtning 85, finder Kommissionen, at de andre betalingskomponenter i aftalen (forlængelsesafgiften og engangsbetalingen), blev betalt til gengæld for forlængelsen og ikke for retten til at have afgifter, der er lavere end dem, som gælder for konkurrenterne. Det betyder, at der ikke skal tages højde herfor ved beregningen af fordelen.

Tabel 5

Summen af MOL's faktiske og hypotetiske mineafgiftsforpligtelse for den relevante periode

Mineafgiftsbetalinger

Faktiske (63)

(i henhold til aftalen om forlængelse) mio. HUF

Hypotetiske:

(i henhold til den gældende minelov) mio. HUF

Forskel i mio. HUF

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Forskellen (som vist i tabel 5) er derfor 28,4 mia. HUF i 2008 og 1,9 mia. HUF i 2009, dvs. i alt 30,3 mia. HUF. Det er dette beløb, som Ungarn skal tilbagesøge fra MOL plus tilbagebetalingsrenter. Tilbagebetalingen skal også gælde for beløbene for 2010, hvor der imidlertid endnu ikke foreligger nogen tal. |
| --- | --- |

(119)

Forskellen (som vist i tabel 5) er derfor 28,4 mia. HUF i 2008 og 1,9 mia. HUF i 2009, dvs. i alt 30,3 mia. HUF. Det er dette beløb, som Ungarn skal tilbagesøge fra MOL plus tilbagebetalingsrenter. Tilbagebetalingen skal også gælde for beløbene for 2010, hvor der imidlertid endnu ikke foreligger nogen tal.

| (120) | Størrelsesforskellen i de ikke betalte mineafgifter mellem 2008 og 2009 skyldes den kendsgerning, at der med den anden ændring af mineloven, som trådte i kraft den 23. januar 2009 (efter Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure), skete en genetablering af den retlige situation før 2008-ændringen, i det mindste delvist for visse felter, dvs. for felter, der blev idriftsat i perioden 1998-2008. |
| --- | --- |

(120)

Størrelsesforskellen i de ikke betalte mineafgifter mellem 2008 og 2009 skyldes den kendsgerning, at der med den anden ændring af mineloven, som trådte i kraft den 23. januar 2009 (efter Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure), skete en genetablering af den retlige situation før 2008-ændringen, i det mindste delvist for visse felter, dvs. for felter, der blev idriftsat i perioden 1998-2008.

XI.   KONKLUSION

| (121) | I lyset af det ovenstående har Kommissionen draget den konklusion, at foranstaltningen til fordel for MOL, nemlig kombinationen af aftalen om forlængelse og 2008-ændringen af mineloven, udgør statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(121)

I lyset af det ovenstående har Kommissionen draget den konklusion, at foranstaltningen til fordel for MOL, nemlig kombinationen af aftalen om forlængelse og 2008-ændringen af mineloven, udgør statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

| (122) | Da foranstaltningen må anses for at være ulovlig og uforenelig statsstøtte, skal støtten tilbagesøges fra MOL med henblik på at genskabe den situation, der herskede på markedet, før den blev ydet. |
| --- | --- |

(122)

Da foranstaltningen må anses for at være ulovlig og uforenelig statsstøtte, skal støtten tilbagesøges fra MOL med henblik på at genskabe den situation, der herskede på markedet, før den blev ydet.

| (123) | Det beløb, der skal tilbagebetales, udgør 28 444,7 mio. HUF for 2008 og 1 942,1 mio. HUF for 2009. Hvad angår 2010 og de mineafgiftsbetalinger, der allerede er foretaget, skal det beløb, der skal tilbagebetales, beregnes af Ungarn på samme måde som for 2008 og 2009, indtil foranstaltningen er ophævet — |
| --- | --- |

(123)

Det beløb, der skal tilbagebetales, udgør 28 444,7 mio. HUF for 2008 og 1 942,1 mio. HUF for 2009. Hvad angår 2010 og de mineafgiftsbetalinger, der allerede er foretaget, skal det beløb, der skal tilbagebetales, beregnes af Ungarn på samme måde som for 2008 og 2009, indtil foranstaltningen er ophævet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Kombinationen af den faste mineafgift, der er fastsat i aftalen om forlængelse mellem den ungarske stat og MOL Nyrt. af 22. december 2005 og de efterfølgende ændringer af lov XLVIII fra 1993 om minedrift, udgør statsstøtte til MOL Nyrt. i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

2.   Den i stk. 1 omhandlede statsstøtte, som Ungarn ulovligt har ydet til MOL Nyrt. i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, er uforenelig med det indre marked.

3.   Ungarn skal senest to måneder fra datoen for nærværende afgørelses meddelelse afstå fra at yde den i stk. 1 omhandlede statsstøtte.

Artikel 2

1.   Ungarn skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtageren.

2.   Statsstøtten beløber sig til i alt 28 444,7 mio. HUF for 2008 og 1 942,1 mio. HUF for 2009. Hvad angår 2010, skal støttebeløbet beregnes af Ungarn, indtil foranstaltningen er ophævet.

3.   Der skal betales renter af de beløb, som skal tilbagebetales, fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for støttemodtageren, frem til den dato, hvor de rent faktisk tilbagebetales.

4.   Renten skal beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004, senest ændret ved forordning (EF) nr. 271/2008.

Artikel 3

1.   Tilbagebetaling af den støtte, der henvises til i artikel 1, skal være øjeblikkelig og effektiv.

2.   Ungarn skal sikre, at denne afgørelse gennemføres inden for fire måneder efter dens meddelelse.

Artikel 4

1.   Inden for to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse skal Ungarn fremsende følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og tilbagebetalingsrente), der skal tilbagebetales af støttemodtageren, herunder beregningen af støttebeløbet for 2010 |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og tilbagebetalingsrente), der skal tilbagebetales af støttemodtageren, herunder beregningen af støttebeløbet for 2010

| b) | en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Ungarn skal holde Kommissionen orienteret om fremskridt med hensyn til de trufne nationale foranstaltninger med henblik på gennemførelse af denne afgørelse, indtil tilbagebetaling af den støtte, der henvises til i artikel 1, er sket. Ved simpel anmodning fra Kommissionen skal Ungarn øjeblikkeligt fremsende oplysninger om allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse. Der skal også gives detaljerede oplysninger om de støttebeløb og tilbagebetalingsrenter, som allerede er blevet tilbagebetalt af støttemodtageren.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Republikken Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juni 2010.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra 1. december 2009 blev EF-traktatens artikel 87 og 88 til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; de to sæt bestemmelser er i alt væsentligt identiske. I forbindelse med denne afgørelse gælder henvisninger til EUF-traktatens artikel 107 og 108 som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88, hvor dette er relevant.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2009/C 74/05 (EUT C 74 af 28.3.2009, s. 63).

2

(3)  Jf. fodnote 2.

3

(4)  F.eks. TVK (en af Ungarns førende kemivirksomheder), Slovnaft (et slovakisk olieselskab) og Roth (en østrigsk engros- og detailvirksomhed). Gruppen har også indgået et strategisk partnerskab med det kroatiske selskab INA.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII.Törvény a bányászatról (lov nr. XLVIII af 1993 om minedrift).

6

1993. évi XLVIII.Törvény a bányászatról

(7)  Lovens § 8.

7

(8)  Lovens § 5.

8

(9)  Lovens § 12.

9

(10)  Lovens § 10.

10

(11)  Lovens § 5, stk. 1, litra a).

11

(12)  Lovens § 5, stk. 4.

12

(13)  Lovens § 9.

13

(14)  Lovens § 20, stk. 1.

14

(15)  Lovens § 20, stk. 11.

15

(16)  Lovens § 20, stk. 2-7.

16

(17)  Der blev angivet andre afgifter for andre typer af mineraler, f.eks. for faste mineraler.

17

(18)  § 26/A(5) i mineloven affattes således: »mineselskabet skal påbegynde produktion (...) inden for fem år fra etableringen af minefeltet. Mineselskabet kan anmode minemyndigheden om at forlænge denne tidsfrist én gang med op til fem år. Selskabet skal betale en afgift, hvis der gives tilladelse til en forlængelse af aftalen. Mængden af mineralske råmaterialer svarende til den afgift og mineafgiftsprocentsats, der skal betales i overensstemmelse med værdien, skal fastlægges i en aftale, der indgås mellem ministeren og mineselskabet til en højere sats end den procentsats, der blev anvendt på tidspunktet for anvendelsen, men den må på intet tidspunkt være mere end 1,2 gange det oprindelige niveau. Minemyndigheden skal træffe beslutning vedrørende en forlængelse af tidsfristen. Beslutningen skal angive værdien af den betalingsforpligtelse, der er fastsat i aftalen. Mineselskabet kan få forlænget tidsfristen for mere end to minefelter på samme tid, hvis anvendelsen af den forhøjede mineafgift for minefelterne, for hvilke tidsfristen er blevet forlænget, dækker alle mineselskabets minefelter med en varighed på mindst fem år. Hvis der anmodes om en forlængelse af tidsfristen for mere end fem minefelter, foruden den mineafgift, der blev forhøjet i henhold til den aftale, som blev indgået mellem ministeren og mineselskabet, kan der også blive tale om en engangsbetaling, som svarer til 20 % af det beløb, der skal betales i overensstemmelse med den forhøjede mineafgift«.

18

(19)  Jf. fodnote 18.

19

(20)  Maksimalt 20 % af det beløb, der er baseret på den forhøjede mineafgift.

20

(21)  Punkt 1 i aftalen om forlængelse.

21

(22)  Punkt 3 i aftalen om forlængelse.

22

(23)  Punkt 4 i aftalen om forlængelse.

23

(24)  I punkt 9 i aftalen om forlængelse hedder det, at alle faktorer, der bestemmer niveauet for mineafgiften, forbliver uændrede i hele aftaleperioden.

24

(25)  Ca. 76 mio. EUR ved en ECB-vekselkurs på 263 HUF for 1 EUR den 16. april 2010. I denne beslutning er alle mellem HUF og EUR foretaget til denne kurs.

25

(26)  Punkt 6 i aftalen om forlængelse.

26

(27)  Der blev henvist til denne ændring i åbningsbeslutningen som »2008-ændringen«. De ungarske myndigheder påpegede i deres indberetning, at denne ændring blev godkendt af parlamentet i 2007. For at opnå en bedre sammenhæng med åbningsbeslutningen vil der fortsat blive henvist til ændringen af mineloven, som trådte i kraft den 8. januar 2008, med »2008-ændringen«. På samme måde vil der blive henvist til ændringen, der trådte i kraft den 23. januar 2009, med »2009-ændringen«.

27

(28)  Lov nr. CXXIII fra 2007.

28

(29)  § 235 i lov nr. LXXXI fra 2008.

29

(30)  § 26/A(5): »(...) til en højere sats end den procentsats, der blev anvendt på tidspunktet for anvendelsen, men dog ikke mere end 1,2 gange det oprindelige niveau«.

30

(31)  Sag T-196/04, Ryanair Ltd mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 3643.

31

(32)  Engangsbetaling: jf. stk. 14, litra d).

32

(33)  Forlængelsesafgift: jf. stk. 14, litra a).

33

(34)  Forhøjet mineafgift for alle felter: jf. stk. 14, litra b).

34

(35)  Data omfattet af tavshedspligt er blevet erstattet i teksten af [...].

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456

36

(37)  EU-Domstolens dom i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 54.

37

(38)  Se for eksempel sag C-56/93, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 723, præmis 79; sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 20; sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 25; og sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 10901, præmis 46.

38

(39)  Se sag T-211/04 og T-215/04, Regeringen i Gibraltar mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 3745, hvoraf fremgår, at »for at afgøre, om en foranstaltning er selektiv, er det relevant at undersøge, om denne foranstaltning inden for et bestemt retssystem udgør en fordel for visse virksomheder sammenlignet med andre i en sammenlignelig juridisk og faktuel situation. Fastlæggelsen af en referenceramme er særligt vigtig i forbindelse med skatteforanstaltninger, da den blotte eksistens af en fordel kun kan konstateres, hvis der sker en sammenligning med »normal« beskatning«.

39

(40)  Sag T-92/00 og T-103/00, Ramondín, Sml. 2002 II, s. 1385, præmis 32-35.

40

(41)  Ungarn sammenligner tilladelsen til mineaktiviteter med boligafgifter for socialt boligbyggeri, hvor staten også kan fungere som en privat aktør. Denne sammenligning er dog ikke præcis, fordi tilladelse til minedrift i modsætning til at bo til leje ikke oprindeligt kan udøves af en privat aktør. I den forstand er aktiviteten med at tildele administrative tilladelser til minedrift mere beslægtet med andre administrative tilladelse, der typisk gives af offentlige myndigheder, f.eks. tilladelser til anvendelse af offentligt tilgængelige værker.

41

(42)  Denne virkelighed afspejles i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3), hvori det f.eks. hedder, at »kulbrinteressourcerne på medlemsstaternes territorier er undergivet disses suverænitet og suverænitetsrettigheder«. I Ungarn fremgår det af minelovens § 3, at »mineralske råmaterialer og geotermisk energi på de steder, hvor de naturligt forekommer, er ejet af staten. I forbindelse med produktions påbegyndelse skal mineselskabet blive indehaver af de mineralske råmaterialer, der udvindes, og af den geotermiske energi, der opnås til energiformål«.

42

(43)  Sag T-156/2004, EDF mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Samlingen, præmis 233.

43

(44)  Fem ud af de 12 minefelter, der er indrømmet fritagelse, blev idriftsat efter 1. januar 2008.

44

(45)  Af forenklingshensyn angives den mineafgift, der er gældende for det 5. år.

45

Bemærk: I de kolonner, der henviser til 2008- og 2009-ændringerne, vedrører de hvide felter de kategorier af minefelter, hvor MOL rent faktisk betalte mere i henhold til aftalen om forlængelse, end det skulle have gjort i henhold til loven. De mørkegrå felter repræsenterer de typer af felter, hvor MOL betaler mindre i henhold til aftalen i alle tilfælde, uafhængigt af prisen på råolie. De lysegrå felter repræsenterer de typer af felter, hvor MOL eventuelt betaler mindre i henhold til aftalen, afhængigt af prisen på råolie.

Bemærk

hvide

mørkegrå

lysegrå

(46)  Faktoren »J« skal beregnes i henhold til en formel baseret på historiske gaspriser, udvundet mængde og værdi.

46

(47)  »c« er den multiplikator i intervallet mellem 1,020 og 1,050, der er angivet i aftalen om forlængelse; jf. tabel 1.

47

(48)  I 2008 skulle gasfeltet Nyírség-Dél (drevet af selskabet GEOMEGA indtil september 2008 og efterfølgende af selskabet PetroHungaria) betale en gennemsnitlig årlig mineafgift på 14,24 %-18 %. Gasfeltet Hernád (drevet af selskabet HHE North) skulle betale en gennemsnitlig årlig mineafgift på 14,95 % i 2008.

48

(49)  Mængdemæssigt (dvs.m3 af output) var 99,8 % af MOL-oliefelterne og 97,6 % af MOL-gasfelterne underlagt aftalen om forlængelse i 2008.

49

3

(50)  Forenede sager T-427/04 og T-17/05, Frankrig mod Kommissionen og France Telecom mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 207.

50

(51)  Ungarns regionalstøttekort, der er godkendt af Kommissionen den 13. september 2006, og offentliggjort i EUT C 256 af 2006. Næsten hele Ungarns territorium er defineret som regioner i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) med undtagelse af Budapest og amtet Pest, der er regioner i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

51

(52)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

52

(53)  Punkt 5 i regionalstøtteretningslinjerne.

53

(54)  Punkt 5 i regionalstøtteretningslinjerne giver mulighed for driftsstøtte på strenge betingelser Endvidere er foranstaltningen ad hoc-støtte. Med hensyn hertil hedder det i retningslinjerne, at »Hvis en medlemsstat undtagelsesvis påtænker at yde individuel ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed eller støtte til et enkelt aktivitetsområde, er det den pågældende medlemsstats ansvar at påvise, at projektet bidrager til en sammenhængende regionaludviklingsstrategi, og at projektet, i kraft af dets karakter og omfang, ikke vil resultere i uacceptable konkurrencefordrejninger«. Ungarn fremlagde ikke nogen oplysninger for at påvise dette.

54

(55)  Sag C-5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, præmis 14.

55

(56)  Sag C-24/95, Alcan Deutschland, Sml. 1997 I, s. 1591, præmis 43.

56

(57)  Sag C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 5479, præmis 147.

57

(58)  Sag C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water, Sml. 2005 I, s. 4983, præmis 81.

58

(59)  Sag C-70/72, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1973, s. 813, præmis 13.

59

(60)  Forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 75.

60

(61)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 030671, præmis 64-65.

61

(62)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

62

(63)  Beregnet på grundlag af de procentsatser for mineafgiften, der er angivet i aftalen om forlængelse (dvs. 12,24 % for felter, der blev idriftsat efter 1. januar 1998, og J % x c for felter, der blev idriftsat før denne dato).

63

Se tabel 1 for yderligere oplysninger.

De andre komponenter i aftalen om forlængelse (engangsbetalingen i 2005 og forlængelsesafgiften, jf. betragtning 14, er ikke inkluderet i dette beløb).

---

| 9.2.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/72

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 8. februar 2011

om EU-tilskud til Nederlandene for undersøgelser vedrørende Q-feber

(meddelt under nummer K(2011) 554)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(2011/89/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets beslutning 2009/470/EF af 25. maj 2009 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 23,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), særlig artikel 75,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3) (i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelserne«), særlig artikel 90, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 75 i finansforordningen og artikel 90, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen skal der forud for indgåelsen af en forpligtelse til at afholde en udgift over Den Europæiske Unions budget foreligge en finansieringsafgørelse, som fastslår de vigtigste elementer i en foranstaltning, der medfører en udgift, og som er vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 75 i finansforordningen og artikel 90, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen skal der forud for indgåelsen af en forpligtelse til at afholde en udgift over Den Europæiske Unions budget foreligge en finansieringsafgørelse, som fastslår de vigtigste elementer i en foranstaltning, der medfører en udgift, og som er vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget.

| (2) | Q-feber er en yderst smitsom sygdom, der forårsages af patogenet Coxiella burnetii, der er almindeligt forekommende i næsten alle verdens lande. Mange tamdyr og vildtlevende dyr kan bære sygdommen, men kvæg, geder og får er de primære reservoirer. |
| --- | --- |

(2)

Q-feber er en yderst smitsom sygdom, der forårsages af patogenet Coxiella burnetii, der er almindeligt forekommende i næsten alle verdens lande. Mange tamdyr og vildtlevende dyr kan bære sygdommen, men kvæg, geder og får er de primære reservoirer.

| (3) | Der er ingen harmoniserede EU-regler om anmeldelse eller bekæmpelse af Q-feber hos dyr. Sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne træffes almindeligvis på nationalt eller regionalt plan eller endda på bedriftsniveau. |
| --- | --- |

(3)

Der er ingen harmoniserede EU-regler om anmeldelse eller bekæmpelse af Q-feber hos dyr. Sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne træffes almindeligvis på nationalt eller regionalt plan eller endda på bedriftsniveau.

| (4) | Ifølge EFSA's udtalelse af 27. april 2010 (4) har Q-feber kun begrænsede konsekvenser for menneskers og tamdrøvtyggeres sundhed i EU's medlemsstater. Under visse epidemiologiske omstændigheder og for bestemte risikogrupper kan konsekvenserne for folkesundheden og dermed også for samfundet og/eller økonomien imidlertid være betydelige. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge EFSA's udtalelse af 27. april 2010 (4) har Q-feber kun begrænsede konsekvenser for menneskers og tamdrøvtyggeres sundhed i EU's medlemsstater. Under visse epidemiologiske omstændigheder og for bestemte risikogrupper kan konsekvenserne for folkesundheden og dermed også for samfundet og/eller økonomien imidlertid være betydelige.

| (5) | I 2008 og 2009 blev der konstateret en større stigning i tilfælde af Q-feber hos mennesker i Nederlandene med adskillige dødsfald til følge. De epidemiologiske undersøgelser pegede på en forbindelse med store malkegedebesætninger i området, hvor denne bestemte type mælkeproduktion har udviklet sig hurtigt i den sidste halve snes år. I nævnte EFSA-udtalelse understreges det imidlertid, at det stadig ikke er klart, hvad der er den præcise årsag til, at der opstod kliniske problemer i dyrebestanden i 2005, og til stigningen i tilfælde hos mennesker i 2007. |
| --- | --- |

(5)

I 2008 og 2009 blev der konstateret en større stigning i tilfælde af Q-feber hos mennesker i Nederlandene med adskillige dødsfald til følge. De epidemiologiske undersøgelser pegede på en forbindelse med store malkegedebesætninger i området, hvor denne bestemte type mælkeproduktion har udviklet sig hurtigt i den sidste halve snes år. I nævnte EFSA-udtalelse understreges det imidlertid, at det stadig ikke er klart, hvad der er den præcise årsag til, at der opstod kliniske problemer i dyrebestanden i 2005, og til stigningen i tilfælde hos mennesker i 2007.

| (6) | Den 24. marts 2010 indgav det nederlandske ministerium for landbrug, naturspørgsmål og fødevarekvalitet en anmodning om EU-tilskud i henhold til beslutning 2009/470/EF til tekniske og videnskabelige undersøgelser af sygdommens dynamik og effektiviteten af mulige bekæmpelsesforanstaltninger på tamdrøvtyggere, f.eks. vaccination af geder. |
| --- | --- |

(6)

Den 24. marts 2010 indgav det nederlandske ministerium for landbrug, naturspørgsmål og fødevarekvalitet en anmodning om EU-tilskud i henhold til beslutning 2009/470/EF til tekniske og videnskabelige undersøgelser af sygdommens dynamik og effektiviteten af mulige bekæmpelsesforanstaltninger på tamdrøvtyggere, f.eks. vaccination af geder.

| (7) | De undersøgelser, Nederlandene har ansøgt om tilskud til, vil bl.a. omfatte følgende emner: i) karakteriseringen af de forskellige Coxiella burnetii-genotyper, der findes i forskellige dyrearter i Nederlandene, og deres eventuelle forskelle i virulens, ii) Coxiella burnetiis patogenicitet i drægtige og ikke-drægtige geder, iii) Coxiella burnetiis overlevelse i husdyrgødning og iv) egnede desinfektionsmetoder. |
| --- | --- |

(7)

De undersøgelser, Nederlandene har ansøgt om tilskud til, vil bl.a. omfatte følgende emner: i) karakteriseringen af de forskellige Coxiella burnetii-genotyper, der findes i forskellige dyrearter i Nederlandene, og deres eventuelle forskelle i virulens, ii) Coxiella burnetiis patogenicitet i drægtige og ikke-drægtige geder, iii) Coxiella burnetiis overlevelse i husdyrgødning og iv) egnede desinfektionsmetoder.

| (8) | I henhold til artikel 22 i beslutning 2009/470/EF kan Unionen iværksætte eller bistå medlemsstaterne eller internationale organisationer ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udarbejde EU-veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 22 i beslutning 2009/470/EF kan Unionen iværksætte eller bistå medlemsstaterne eller internationale organisationer ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udarbejde EU-veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet.

| (9) | Der bør ydes tilskud til undersøgelserne vedrørende Q-feber i Nederlandene, da resultaterne kan give ny viden, som måske kan bidrage til den fremtidige udvikling af veterinærbestemmelserne i Unionen, især hvad angår en eventuel vedtagelse af harmoniserede regler om overvågning og indberetning af sygdommen. |
| --- | --- |

(9)

Der bør ydes tilskud til undersøgelserne vedrørende Q-feber i Nederlandene, da resultaterne kan give ny viden, som måske kan bidrage til den fremtidige udvikling af veterinærbestemmelserne i Unionen, især hvad angår en eventuel vedtagelse af harmoniserede regler om overvågning og indberetning af sygdommen.

| (10) | I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (5) finansieres veterinærforanstaltninger under Den Europæiske Garantifond for Landbruget. Finanskontrollen af foranstaltningerne foretages i henhold til artikel 9, 36 og 37 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (5) finansieres veterinærforanstaltninger under Den Europæiske Garantifond for Landbruget. Finanskontrollen af foranstaltningerne foretages i henhold til artikel 9, 36 og 37 i nævnte forordning.

| (11) | For at tilskuddet kan udbetales, kræves det, at de planlagte undersøgelser reelt er blevet gennemført, og at myndighederne indgiver alle de nødvendige oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

For at tilskuddet kan udbetales, kræves det, at de planlagte undersøgelser reelt er blevet gennemført, og at myndighederne indgiver alle de nødvendige oplysninger til Kommissionen.

| (12) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Der ydes EU-tilskud til Nederlandene for landets undersøgelser vedrørende Q-feber, jf. oversigten i bilaget. Denne afgørelse er en finansieringsafgørelse som omhandlet i artikel 75 i finansforordningen.

2.   Følgende betingelser skal være opfyldt:

| a) | Resultaterne af undersøgelserne stilles til rådighed for Kommissionen og alle medlemsstaterne og fremlægges for Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. |
| --- | --- |

a)

Resultaterne af undersøgelserne stilles til rådighed for Kommissionen og alle medlemsstaterne og fremlægges for Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

| b) | Nederlandene skal senest den 31. marts 2012 sende Kommissionen en endelig teknisk og finansiel rapport, idet den finansielle rapport skal være ledsaget af dokumentation for de afholdte udgifter og de opnåede resultater. |
| --- | --- |

b)

Nederlandene skal senest den 31. marts 2012 sende Kommissionen en endelig teknisk og finansiel rapport, idet den finansielle rapport skal være ledsaget af dokumentation for de afholdte udgifter og de opnåede resultater.

Artikel 2

1.   Det tilskud, der ved denne afgørelse tillades ydet til udgifter i forbindelse med arbejdet omhandlet i artikel 1, stk. 1, må højst udgøre 500 000 EUR, der finansieres over følgende budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige budget for 2011:

| — | Budgetpost 17.04.02.01: 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

Budgetpost 17.04.02.01: 500 000 EUR

2.   EU-tilskuddet udbetales efter fremlæggelse af de(n) i artikel 1, stk. 2, litra b), omhandlede rapporter og dokumentation.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 155 af 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

3

(4)  EFSA's Ekspertpanel for Dyrs Sundhed og Velfærd; Videnskabelig udtalelse om Q-feber. EFSA Journal 2010; 8(5):1595. [114 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

EFSA Journal

(5)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1.

5

---

BILAG

Beskrivelse af de tekniske og videnskabelige undersøgelser vedrørende Q-febers epidemiologi og effektiviteten af mulige bekæmpelsesforanstaltninger på tamdrøvtyggere, jf. artikel 1, stk. 1

| Projekt 1 | : | »Q-feber hos geder« omfatter dyrkning af C. burnetii og karakterisering af de forskellige genotyper af C. burnetii, der findes i Nederlandene. Undersøgelsen inddrager C. burnetiis overlevelse i husdyrgødning, de forskellige infektionsveje, udvikling af immunitet, afgivelse af C. burnetii hos drægtige og ikke-drægtige geder og generel information om C. burnetiis patogenese. |
| --- | --- | --- |
| Projekt 2 | : | »Vurdering af C. burnetii-stammers virulens i geder« behandler spørgsmålet om, hvorvidt de eksisterende nederlandske stammer i geder er mere virulente end andre C. burnetii-stammer. |
| Projekt 3 | : | I »Q-febers patogenese« undersøges C. burnetii-infektioners patogenese hos geder, betydning af drægtighed for C. burnetii-infektioners patogenese, opbygning af cellulær and humoral immunitet, forskelle i C. burnetii-stammers virulens i geder og naturlig infektions beskyttende immunitet. Med viden om patogenesen og overførsel inden for en besætning kan resultaterne af diagnostiske test bedre forstås. |
| Projekt 4 | : | I »Kortlægning af Q-feber-stammer i kvæg, får, hunde og katte« undersøges forbindelserne mellem Q-feber-patienter (mennesker) og mulige dyrekilder. Formålet er at sammenligne Q-feber-stammer fundet i diverse dyrearter med de stammer, der er fundet i patienter. Dette er vigtigt, for at man kan udelukke andre dyr end malkegeder som kilder til infektioner hos mennesker. |
| Projekt 5 | : | I »Vaccinations effektivitet« sammenlignes tidligere gennemførte feltundersøgelser fra især Frankrig med nye feltundersøgelser i Nederlandene for at vurdere effektiviteten af vaccination af geder mod Q-feber. |
| Projekt 6 | : | »Egnede desinfektionsmetoder« har til formål at finde egnede desinficeringsmidler og at vurdere, om materialer som træ, halm, jord og husdyrgødning kan desinficeres effektivt. Projektet omfatter: i) fastlæggelse af kriterier for desinficeringsmidler, ii) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer i rene væsker, iii) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer på komplekse materialer og i husdyrgødning og iv) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer på komplekse overflader. |

Projekt 1

:

»Q-feber hos geder« omfatter dyrkning af C. burnetii og karakterisering af de forskellige genotyper af C. burnetii, der findes i Nederlandene. Undersøgelsen inddrager C. burnetiis overlevelse i husdyrgødning, de forskellige infektionsveje, udvikling af immunitet, afgivelse af C. burnetii hos drægtige og ikke-drægtige geder og generel information om C. burnetiis patogenese.

Projekt 2

:

»Vurdering af C. burnetii-stammers virulens i geder« behandler spørgsmålet om, hvorvidt de eksisterende nederlandske stammer i geder er mere virulente end andre C. burnetii-stammer.

Projekt 3

:

I »Q-febers patogenese« undersøges C. burnetii-infektioners patogenese hos geder, betydning af drægtighed for C. burnetii-infektioners patogenese, opbygning af cellulær and humoral immunitet, forskelle i C. burnetii-stammers virulens i geder og naturlig infektions beskyttende immunitet. Med viden om patogenesen og overførsel inden for en besætning kan resultaterne af diagnostiske test bedre forstås.

Projekt 4

:

I »Kortlægning af Q-feber-stammer i kvæg, får, hunde og katte« undersøges forbindelserne mellem Q-feber-patienter (mennesker) og mulige dyrekilder. Formålet er at sammenligne Q-feber-stammer fundet i diverse dyrearter med de stammer, der er fundet i patienter. Dette er vigtigt, for at man kan udelukke andre dyr end malkegeder som kilder til infektioner hos mennesker.

Projekt 5

:

I »Vaccinations effektivitet« sammenlignes tidligere gennemførte feltundersøgelser fra især Frankrig med nye feltundersøgelser i Nederlandene for at vurdere effektiviteten af vaccination af geder mod Q-feber.

Projekt 6

:

»Egnede desinfektionsmetoder« har til formål at finde egnede desinficeringsmidler og at vurdere, om materialer som træ, halm, jord og husdyrgødning kan desinficeres effektivt. Projektet omfatter: i) fastlæggelse af kriterier for desinficeringsmidler, ii) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer i rene væsker, iii) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer på komplekse materialer og i husdyrgødning og iv) inaktivering af C. burnetii og C. burnetii-sporer på komplekse overflader.

---