# Europos Sąjungos L 332/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.332.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. gruodžio 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.332.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 332

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. gruodžio 16d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1185/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 1 |
| | * | 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1186/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas | 17 |
| | * | 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1187/2010, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato | 31 |
| | | 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1188/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 33 |
| | | 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1189/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. gruodžio 16 d. | 35 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/776/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/211/EB Brazilijos, Kuveito ir Sirijos, įtrauktų į trečiųjų šalių ar jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti gyvus arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių gyvūnų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą, grafų įrašai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2008/90/EB, kad būtų galima pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystei skirtų vaisinių augalų importo iš trečiųjų šalių sąlygų taikymą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/944/EB Europos bendrijai ir kiekvienai valstybei narei, vadovaujantis Tarybos sprendimu 2002/358/EB, nustatantis atitinkamus išmetamų teršalų kiekius pagal Kioto protokolą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 9009) | 41 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1185/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis kompensacinis muitas

1

*

2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1186/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas

17

*

2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1187/2010, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato

31

2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1188/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

33

2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1189/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. gruodžio 16 d.

35

SPRENDIMAI

2010/776/ES

*

2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/211/EB Brazilijos, Kuveito ir Sirijos, įtrauktų į trečiųjų šalių ar jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti gyvus arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių gyvūnų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą, grafų įrašai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8950)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8950)

1

38

2010/777/ES

*

2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2008/90/EB, kad būtų galima pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystei skirtų vaisinių augalų importo iš trečiųjų šalių sąlygų taikymą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8992)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8992)

40

2010/778/ES

*

2010 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/944/EB Europos bendrijai ir kiekvienai valstybei narei, vadovaujantis Tarybos sprendimu 2002/358/EB, nustatantis atitinkamus išmetamų teršalų kiekius pagal Kioto protokolą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 9009)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 9009)

41

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2010 m. balandžio 21 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 159/10/COL dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu | 43 |
| | * | 2010 m. balandžio 21 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 160/10/COL dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su Aujeskio liga | 45 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 97/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai) | 47 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 98/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai) | 48 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 99/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai) | 49 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 100/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) | 50 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 101/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) | 51 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 102/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo X priedas (Bendrosios paslaugos) | 52 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 103/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 53 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 104/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 54 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 105/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 55 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 106/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 56 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 107/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 57 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 108/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) | 58 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 109/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XVIII priedas (Darbuotojų sveikata ir sauga, darbo teisė ir vienodas požiūris į vyrus ir moteris) | 59 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 110/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika) | 60 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 111/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika) | 61 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 112/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika) | 62 |
| | * | 2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 113/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXII priedas (Bendrovių teisė) | 63 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2010 m. balandžio 21 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 159/10/COL dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu

43

*

2010 m. balandžio 21 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 160/10/COL dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su Aujeskio liga

45

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 97/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

47

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 98/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

48

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 99/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

49

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 100/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)

50

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 101/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)

51

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 102/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo X priedas (Bendrosios paslaugos)

52

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 103/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

53

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 104/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

54

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 105/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

55

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 106/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

56

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 107/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

57

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 108/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

58

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 109/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XVIII priedas (Darbuotojų sveikata ir sauga, darbo teisė ir vienodas požiūris į vyrus ir moteris)

59

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 110/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

60

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 111/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

61

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 112/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

62

*

2010 m. spalio 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 113/2010, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXII priedas (Bendrovių teisė)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1185/2010

2010 m. gruodžio 13 d.

kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnį ir 22 straipsnio 1, 2 bei 3 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus antisubsidijų tyrimą (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1628/2004 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį kompensacinį muitą (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 15,7 % ad valorem muitas, išskyrus vieną bendrovę, kuriai nustatyta 7 % muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus antisubsidijų tyrimą (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1628/2004 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį kompensacinį muitą (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 15,7 % ad valorem muitas, išskyrus vieną bendrovę, kuriai nustatyta 7 % muito norma.

| (2) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (3) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir tokiems elektrodams naudojamoms jungiamosioms veržlėms, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinius antidempingo muitus (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 0 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(2)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (3) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir tokiems elektrodams naudojamoms jungiamosioms veržlėms, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinius antidempingo muitus (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 0 % ad valorem muitas.

| (3) | Atlikus ex officio dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1354/2008 (4) iš dalies pakeitė reglamentus (EB) Nr. 1628/2004 ir (EB) Nr. 1629/2004. Iš dalies pakeistos galutinės kompensacinės priemonės – 6,3 % ir 7,0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 7,2 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. Iš dalies pakeistos galutinės antidempingo priemonės – 9,4 % ir 0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 8,5 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. |
| --- | --- |

(3)

Atlikus ex officio dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1354/2008 (4) iš dalies pakeitė reglamentus (EB) Nr. 1628/2004 ir (EB) Nr. 1629/2004. Iš dalies pakeistos galutinės kompensacinės priemonės – 6,3 % ir 7,0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 7,2 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. Iš dalies pakeistos galutinės antidempingo priemonės – 9,4 % ir 0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 8,5 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui.

2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (4) | Paskelbus pranešimą apie artėjantį galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (5), 2009 m. birželio 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Prašymą pateikė trys Sąjungos panašaus produkto gamintojai: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje. |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus pranešimą apie artėjantį galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (5), 2009 m. birželio 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Prašymą pateikė trys Sąjungos panašaus produkto gamintojai: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje.

| (5) | Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(5)

Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

| (6) | Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. IV priėmė pasiūlymą dalyvauti konsultacijose, kurios buvo surengtos 2009 m. rugsėjo 16 d. Per konsultacijas nepavyko priimti abiem šalims priimtino sprendimo. Tačiau į IV valdžios institucijų pateiktas pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Indijos Vyriausybei (toliau – IV) pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė IV dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. IV priėmė pasiūlymą dalyvauti konsultacijose, kurios buvo surengtos 2009 m. rugsėjo 16 d. Per konsultacijas nepavyko priimti abiem šalims priimtino sprendimo. Tačiau į IV valdžios institucijų pateiktas pastabas buvo deramai atsižvelgta.

3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (7) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. rugsėjo 17 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(7)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. rugsėjo 17 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

4.   Lygiagretūs tyrimai

| (8) | 2009 m. rugsėjo 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(8)

2009 m. rugsėjo 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 11 straipsnio 2 dalį.

5.   Tyrimas

5.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (9) | Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (10) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos Vyriausybei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir Indijos Vyriausybei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

| (11) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(11)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (12) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.

| (13) | Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojų grupės (t. y. pareiškėjai), vienas eksportuojantis gamintojas, 17 naudotojų ir Indijos Vyriausybė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojų grupės (t. y. pareiškėjai), vienas eksportuojantis gamintojas, 17 naudotojų ir Indijos Vyriausybė. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.

| (14) | Atliekant peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių Indijos gamintojų, t. y. HEG Limited (toliau – HEG). Dėl to reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą šios bendrovės išsamus oficialus pavadinimas buvo Hindustan Electro Graphite Limited. Vėliau bendrovė pavadinimą pakeitė į HEG Limited. Antras per pirminį tyrimą bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas Graphite India Limited (toliau – GIL) per šią peržiūrą nutarė klausimyno atsakymų nepateikti. |
| --- | --- |

(14)

Atliekant peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių Indijos gamintojų, t. y. HEG Limited (toliau – HEG). Dėl to reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą šios bendrovės išsamus oficialus pavadinimas buvo Hindustan Electro Graphite Limited. Vėliau bendrovė pavadinimą pakeitė į HEG Limited. Antras per pirminį tyrimą bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas Graphite India Limited (toliau – GIL) per šią peržiūrą nutarė klausimyno atsakymų nepateikti.

| (15) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai






  — | SGL Carbon GmbH, Vysbadenas ir Meitingenas, Vokietija, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai

—

SGL Carbon GmbH, Vysbadenas ir Meitingenas, Vokietija,

| — | Graftech Switzerland SA, Biusinji, Šveicarija, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Biusinji, Šveicarija,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbija, Ispanija, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbija, Ispanija,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grėvenbroichas, Vokietija; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grėvenbroichas, Vokietija;

| b) | Eksportuojantis Indijos gamintojas






  — | HEG Limited, Bhopal; |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantis Indijos gamintojas

—

HEG Limited, Bhopal;

| c) | Indijos Vyriausybė (toliau – IV). |
| --- | --- |

c)

Indijos Vyriausybė (toliau – IV).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (16) | Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai. |
| --- | --- |

(16)

Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir tokiems elektrodams naudojamos jungiamosios veržlės, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai.

| (17) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančio gamintojo Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(17)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančio gamintojo Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

C.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Įžanga

| (18) | Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu: | Nacionalinės schemos







  a) | Išankstinių leidimų schema (toliau – ILS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais tirtos toliau nurodytos schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:

Nacionalinės schemos

a)

Išankstinių leidimų schema (toliau – ILS);

| b) | Muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS); |
| --- | --- |

b)

Muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS);

| c) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS). |
| --- | --- |

c)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS).

| | Regioninės schemos







  d) | Atleidimo nuo elektros mokesčio schema (toliau – AEMS). |
| --- | --- | --- |

Regioninės schemos

d)

Atleidimo nuo elektros mokesčio schema (toliau – AEMS).

| (19) | Pirmiau a–c punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susiję du Užsienio prekybos politikos dokumentai – Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. balandžio mėn. Be to, dokumentų Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(19)

Pirmiau a–c punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą IV įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Užsienio prekybos politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susiję du Užsienio prekybos politikos dokumentai – Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. balandžio mėn. Be to, dokumentų Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (20) | Madja Pradešo valstijos institucijos administruoja d punkte nurodytą schemą. |
| --- | --- |

(20)

Madja Pradešo valstijos institucijos administruoja d punkte nurodytą schemą.

2.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

| (21) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis Indijos gamintojas per PTL nesinaudojo ILS schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(21)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis Indijos gamintojas per PTL nesinaudojo ILS schema. Todėl šios schemos nereikėjo toliau analizuoti šiame tyrime.

3.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

a)   Teisinis pagrindas

| (22) | Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(22)

Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (23) | Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai. |
| --- | --- |

(23)

Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.

c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

| (24) | Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartinę išeigos normą (toliau – SIN), t. y. normą, pagal kurią atsižvelgiama į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muitus, neatsižvelgiant į tai, ar importo muitai buvo faktiškai sumokėti, ar ne. |
| --- | --- |

(24)

Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartinę išeigos normą (toliau – SIN), t. y. normą, pagal kurią atsižvelgiama į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muitus, neatsižvelgiant į tai, ar importo muitai buvo faktiškai sumokėti, ar ne.

| (25) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali savo nuožiūra spręsti dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(25)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, IV nebegali savo nuožiūra spręsti dėl MSLS kredito. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (26) | Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(26)

Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo.

| (27) | Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 skyriuje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos). |
| --- | --- |

(27)

Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 skyriuje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos).

| (28) | Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(28)

Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvados dėl MSLS

| (29) | MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(29)

MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra IV finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant IV muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

| (30) | Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(30)

Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (31) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, kaip tvirtino bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. |
| --- | --- |

(31)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, kaip tvirtino bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (32) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

(32)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Šiuo momentu IV privalo atsisakyti muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.

| (33) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visas eksporto operacijas, atliktas pagal šią sistemą per PTL, sumai. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visas eksporto operacijas, atliktas pagal šią sistemą per PTL, sumai.

| (34) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad jo atveju visi gauti MSLS kreditai buvo naudojami nagrinėjamojo produkto gamyboje naudojamoms medžiagoms importuoti, nepaisant to, kad iš esmės juos galėjo parduoti ar naudoti importuojant kitas medžiagas. Bendrovė teigė, kad dėl to MSLS buvo įprastinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema ir turėtų būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma. Tačiau šį tvirtinimą tenka atmesti, nes, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, MSLS nėra laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, ką pripažino ir Indijos Vyriausybė. Todėl nėra svarbu, ką eksportuotojas iš tiesų daro su licencijomis, gautomis pagal šią schemą. Eksportuotojas negrąžintiną lengvatą gauna pagal šią schemą atliekamos eksporto operacijos metu, o ne vėliau naudodamasis licencija. |
| --- | --- |

(34)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad jo atveju visi gauti MSLS kreditai buvo naudojami nagrinėjamojo produkto gamyboje naudojamoms medžiagoms importuoti, nepaisant to, kad iš esmės juos galėjo parduoti ar naudoti importuojant kitas medžiagas. Bendrovė teigė, kad dėl to MSLS buvo įprastinė sąlyginio apmokestinimo muitais sistema ir turėtų būti kompensuojama tik perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma. Tačiau šį tvirtinimą tenka atmesti, nes, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, MSLS nėra laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, ką pripažino ir Indijos Vyriausybė. Todėl nėra svarbu, ką eksportuotojas iš tiesų daro su licencijomis, gautomis pagal šią schemą. Eksportuotojas negrąžintiną lengvatą gauna pagal šią schemą atliekamos eksporto operacijos metu, o ne vėliau naudodamasis licencija.

| (35) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(35)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (36) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo, ar bus vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(36)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo, ar bus vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (37) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 5,7 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(37)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 5,7 % subsidijų norma.

4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (38) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(38)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (39) | Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, eksportuojantys prekiautojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais, ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(39)

Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, eksportuojantys prekiautojai, kurie yra susiję su remiančiais gamintojais, ir paslaugų teikėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (40) | Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms taikyti sumažintą 5 % importo muito normą. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal naują Užsienio prekybos politiką 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % muito normą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

(40)

Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, IV išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms taikyti sumažintą 5 % importo muito normą. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal naują Užsienio prekybos politiką 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % muito normą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.

| (41) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(41)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

| (42) | Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(42)

Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvados dėl GPESS

| (43) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(43)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas IV finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos IV muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (44) | Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Todėl jos neturėtų būti laikomos individualiomis subsidijomis ir neturėtų būti kompensuojamos. Tačiau šis reikalavimas turi būti atmestas. Reikia pabrėžti, kad pati subsidija priklausė nuo to, ar bus vykdomas eksportas, t. y. ji nebūtų suteikta, jei bendrovė nebūtų prisiėmusi įsipareigojimo eksportuoti. |
| --- | --- |

(44)

Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Todėl jos neturėtų būti laikomos individualiomis subsidijomis ir neturėtų būti kompensuojamos. Tačiau šis reikalavimas turi būti atmestas. Reikia pabrėžti, kad pati subsidija priklausė nuo to, ar bus vykdomas eksportas, t. y. ji nebūtų suteikta, jei bendrovė nebūtų prisiėmusi įsipareigojimo eksportuoti.

| (45) | GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(45)

GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (46) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. |
| --- | --- |

(46)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma.

| (47) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. |
| --- | --- |

(47)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.

| (48) | Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,9 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(48)

Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,9 % subsidijų norma.

5.   Atleidimo nuo elektros mokesčio schema (AEMS). Regioninė Madja Pradešo valstijos schema

| (49) | Vykdydama 2004 m. pramonės skatinimo politiką, Madja Pradešo (toliau – MP) valstija pramonės bendroves, investuojančias į uždarajam naudojimui skirtos elektros energijos gamybą, atleidžia nuo elektros mokesčio. |
| --- | --- |

(49)

Vykdydama 2004 m. pramonės skatinimo politiką, Madja Pradešo (toliau – MP) valstija pramonės bendroves, investuojančias į uždarajam naudojimui skirtos elektros energijos gamybą, atleidžia nuo elektros mokesčio.

a)   Teisinis pagrindas

| (50) | Išsamus AEMS aprašymas pateiktas 2006 m. liepos 21 d. Madja Pradešo Vyriausybės Pranešime Nr. 29 ir 2006 m. liepos 12 d. Įstatymo Nr. 4238-XIII-2006 C priede. |
| --- | --- |

(50)

Išsamus AEMS aprašymas pateiktas 2006 m. liepos 21 d. Madja Pradešo Vyriausybės Pranešime Nr. 29 ir 2006 m. liepos 12 d. Įstatymo Nr. 4238-XIII-2006 C priede.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (51) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai, kurie investuoja tam tikrą kapitalo dalį į elektrinės statybą Madja Pradešo valstijoje. |
| --- | --- |

(51)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai, kurie investuoja tam tikrą kapitalo dalį į elektrinės statybą Madja Pradešo valstijoje.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (52) | Pagal AEMS bendrovės, kurios investuoja tam tikrą kapitalo dalį į elektrinės statybą, atleidžiamos nuo elektros mokesčio (vietos pardavimo mokesčio, kurį paprastai reikia mokėti Madja Pradešo valstijoje) mokėjimo. Nuo mokesčio atleidžiama tam tikrą laikotarpį, priklausomai nuo investicijos dydžio. Schema siekiama vystyti infrastruktūrą, nes valstybinės elektrinės šioje valstijoje veikiančioms bendrovėms negali teiki pakankamai elektros energijos. Nuo mokesčio atleidžiama tik jei energija skirta uždarajam naudojimui. |
| --- | --- |

(52)

Pagal AEMS bendrovės, kurios investuoja tam tikrą kapitalo dalį į elektrinės statybą, atleidžiamos nuo elektros mokesčio (vietos pardavimo mokesčio, kurį paprastai reikia mokėti Madja Pradešo valstijoje) mokėjimo. Nuo mokesčio atleidžiama tam tikrą laikotarpį, priklausomai nuo investicijos dydžio. Schema siekiama vystyti infrastruktūrą, nes valstybinės elektrinės šioje valstijoje veikiančioms bendrovėms negali teiki pakankamai elektros energijos. Nuo mokesčio atleidžiama tik jei energija skirta uždarajam naudojimui.

| (53) | Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(53)

Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvados dėl AEMS

| (54) | Pagal AEMS skiriamos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Atleidimas nuo mokesčio laikomas Madja Pradešo valstijos Vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos valstijos Vyriausybės mokesčių pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, mokesčio sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes dėl perkant elektros energiją sutaupytų mokesčių pagerėja jo likvidumas. |
| --- | --- |

(54)

Pagal AEMS skiriamos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Atleidimas nuo mokesčio laikomas Madja Pradešo valstijos Vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos valstijos Vyriausybės mokesčių pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, mokesčio sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes dėl perkant elektros energiją sutaupytų mokesčių pagerėja jo likvidumas.

| (55) | Pagal teisės aktus AEMS nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Be to, pagal teisės aktus ši schema nėra skirta tik tam tikroms Madja Pradešo valstijos geografinėms vietovėms ar tik tam tikroms bendrovėms arba pramonės šakoms. Todėl bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad šios schemos nereikėtų laikyti individualia ir dėl to ji neturėtų būti kompensuojama, nes teisės ja naudotis pagrįstos objektyviais ir neutraliais ekonominiais kriterijais. |
| --- | --- |

(55)

Pagal teisės aktus AEMS nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Be to, pagal teisės aktus ši schema nėra skirta tik tam tikroms Madja Pradešo valstijos geografinėms vietovėms ar tik tam tikroms bendrovėms arba pramonės šakoms. Todėl bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad šios schemos nereikėtų laikyti individualia ir dėl to ji neturėtų būti kompensuojama, nes teisės ja naudotis pagrįstos objektyviais ir neutraliais ekonominiais kriterijais.

| (56) | Tačiau Madja Pradešo valstijos Vyriausybė nebendradarbiavo, todėl Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados dėl šios schemos, tiksliau dėl šio teisės akto individualumo ir praktinio taikymo bei subsidiją skiriančios institucijos veiksmų laisvės sprendžiant dėl subsidijos taikymo. Iš tiesų, negalima aiškiai nustatyti, ar laikomasi 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto, nes nebuvo įmanoma nustatyti, ar Madja Pradešo valstijos Vyriausybė skirdama subsidiją taiko objektyvius kriterijus ar sąlygas. Todėl, nors įrodyta, kad teisiškai schema nėra individuali, vis dėlto neaišku, ar ji nėra individuali de facto. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktą ir 4 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(56)

Tačiau Madja Pradešo valstijos Vyriausybė nebendradarbiavo, todėl Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados dėl šios schemos, tiksliau dėl šio teisės akto individualumo ir praktinio taikymo bei subsidiją skiriančios institucijos veiksmų laisvės sprendžiant dėl subsidijos taikymo. Iš tiesų, negalima aiškiai nustatyti, ar laikomasi 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto, nes nebuvo įmanoma nustatyti, ar Madja Pradešo valstijos Vyriausybė skirdama subsidiją taiko objektyvius kriterijus ar sąlygas. Todėl, nors įrodyta, kad teisiškai schema nėra individuali, vis dėlto neaišku, ar ji nėra individuali de facto. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktą ir 4 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (57) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma apskaičiuota remiantis nesumokėtu per PTL pirktos elektros pardavimo mokesčiu, (skaitiklis) ir visa bendrovės pardavimo apyvarta (vardiklis), nes AEMS nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, be to, elektros energija nebuvo naudojama tik nagrinėjamojo produkto gamybai. |
| --- | --- |

(57)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma apskaičiuota remiantis nesumokėtu per PTL pirktos elektros pardavimo mokesčiu, (skaitiklis) ir visa bendrovės pardavimo apyvarta (vardiklis), nes AEMS nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, be to, elektros energija nebuvo naudojama tik nagrinėjamojo produkto gamybai.

| (58) | Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,5 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(58)

Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,5 % subsidijų norma.

6.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (59) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui nustatyta ad valorem išreikšta 7,1 % kompensuotinų subsidijų suma. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą. |
| --- | --- |

(59)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui nustatyta ad valorem išreikšta 7,1 % kompensuotinų subsidijų suma. Šios subsidijų sumos buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą.

| (60) | Per šį tyrimą nustatytas subsidijavimo lygis atitinka 7,2 % subsidijavimo lygį, kuris tam pačiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas per paskutiniąją tarpinę peržiūrą. |
| --- | --- |

(60)

Per šį tyrimą nustatytas subsidijavimo lygis atitinka 7,2 % subsidijavimo lygį, kuris tam pačiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas per paskutiniąją tarpinę peržiūrą.

| (61) | Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.










  SCHEMOS | ILS | MSLS | GPESS | AEMS | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | Nėra | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.

SCHEMOS

ILS

MSLS

GPESS

AEMS

Iš viso

HEG Ltd.

Nėra

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

| (62) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(62)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.

| (63) | Primenama, kad bendradarbiavo tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių nagrinėjamojo produkto gamintojų. Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal šias schemas lengvatų nebegautų. Aptartos schemos yra įtrauktos į Užsienio prekybos politiką 2009–2014 m. |
| --- | --- |

(63)

Primenama, kad bendradarbiavo tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių nagrinėjamojo produkto gamintojų. Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Pagal išnagrinėtas subsidijų schemas pakartotinai teikiamos lengvatos, be to, nėra požymių, kad šios programos netrukus pasibaigtų ar būtų keičiamos arba kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal šias schemas lengvatų nebegautų. Aptartos schemos yra įtrauktos į Užsienio prekybos politiką 2009–2014 m.

| (64) | Dėl kito žinomo eksportuojančio Indijos gamintojo: remiantis prašymu atlikti peržiūrą šis gamintojas toliau naudojosi pirmiau aprašytomis subsidijų schemomis. Neturima jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima manyti, kad taip nėra. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(64)

Dėl kito žinomo eksportuojančio Indijos gamintojo: remiantis prašymu atlikti peržiūrą šis gamintojas toliau naudojosi pirmiau aprašytomis subsidijų schemomis. Neturima jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima manyti, kad taip nėra. Todėl daroma išvada, kad toliau buvo tęsiamas subsidijavimas visos šalies mastu.

| (65) | Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į pirmiau aprašytus nustatytuosius faktus, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas buvo vykdomas toliau ir tikriausiai bus tęsiamas ateityje.

| (66) | Kadangi buvo įrodyta, kad subsidijavimas tęsėsi per PTL ir kad tikėtina, jog tęsis ateityje, nagrinėti subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimo nebetikslinga. |
| --- | --- |

(66)

Kadangi buvo įrodyta, kad subsidijavimas tęsėsi per PTL ir kad tikėtina, jog tęsis ateityje, nagrinėti subsidijavimo pasikartojimo tikimybės klausimo nebetikslinga.

D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

1.   Sąjungos gamyba

| (67) | Sąjungoje panašų produktą gamina penkios bendrovės ar bendrovių grupės, kurių bendra panašaus produkto produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(67)

Sąjungoje panašų produktą gamina penkios bendrovės ar bendrovių grupės, kurių bendra panašaus produkto produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

2.   Sąjungos pramonė

| (68) | Dvi iš penkių bendrovių grupių nepranešė apie save, neparėmė prašymo ir nepateikusios klausimyno atsakymų nebendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą. Prašymą pateikė ir bendradarbiauti sutiko trys gamintojų grupės: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Dvi iš penkių bendrovių grupių nepranešė apie save, neparėmė prašymo ir nepateikusios klausimyno atsakymų nebendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą. Prašymą pateikė ir bendradarbiauti sutiko trys gamintojų grupės: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Šios trys gamintojų grupės pagamina didžiąją dalį panašaus produkto Sąjungoje, nes šie gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje. Todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(69)

Šios trys gamintojų grupės pagamina didžiąją dalį panašaus produkto Sąjungoje, nes šie gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje. Todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   Pirminė pastaba

| (70) | Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, todėl su Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susiję duomenys nenurodyti tiksliais skaičiais, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas. |
| --- | --- |

(70)

Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, todėl su Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susiję duomenys nenurodyti tiksliais skaičiais, kad pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas.

| (71) | Grafito elektrodų sistemų pramonės padėtis glaudžiai susijusi su plieno sektoriaus padėtimi, nes grafito elektrodai pirmiausia naudojami elektros plieno pramonėje. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. ir per pirmus tris 2008 m. ketvirčius plieno sektoriuje rinkos sąlygos buvo labai palankios, taigi, tokia pati padėtis buvo ir grafito elektrodų pramonėje. |
| --- | --- |

(71)

Grafito elektrodų sistemų pramonės padėtis glaudžiai susijusi su plieno sektoriaus padėtimi, nes grafito elektrodai pirmiausia naudojami elektros plieno pramonėje. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. ir per pirmus tris 2008 m. ketvirčius plieno sektoriuje rinkos sąlygos buvo labai palankios, taigi, tokia pati padėtis buvo ir grafito elektrodų pramonėje.

| (72) | Pažymėtina, kad grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito beveik panašiai. Tačiau paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, kuriose numatomos kainos ir kiekis. Taigi, paprastai susidaro laiko skirtumas tarp pardavimo apimties pokyčių dėl paklausos pasikeitimų ir atitinkamo poveikio kainoms. |
| --- | --- |

(72)

Pažymėtina, kad grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito beveik panašiai. Tačiau paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, kuriose numatomos kainos ir kiekis. Taigi, paprastai susidaro laiko skirtumas tarp pardavimo apimties pokyčių dėl paklausos pasikeitimų ir atitinkamo poveikio kainoms.

2.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

| (73) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu apytiksliu kiekiu, Eurostato importo duomenimis ir remiantis pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. Kaip ir per pirminį tyrimą (9), į kai kurį importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas. |
| --- | --- |

(73)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu apytiksliu kiekiu, Eurostato importo duomenimis ir remiantis pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. Kaip ir per pirminį tyrimą (9), į kai kurį importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.

| (74) | 2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 25 %, o daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki PTL pabaigos. Reikėtų pažymėti, kad dėl labai palankių rinkos sąlygų nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje buvo suvartojamas labai didelis produkto kiekis, kuris nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. padidėjo 30 %.

  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 25 %, o daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki PTL pabaigos. Reikėtų pažymėti, kad dėl labai palankių rinkos sąlygų nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje buvo suvartojamas labai didelis produkto kiekis, kuris nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. padidėjo 30 %.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeksas (2006 m. = 100)

100

101

100

76

3.   Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (75) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės importo apimtis padidėjo 143 procentiniais punktais ir per PTL buvo 5 000–7 000 tonų. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei tris kartus ir sudarė apie 5 %. Per PTL rinkos dalis dar didėjo, nors paklausa labai sumažėjo. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 52 %, panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Dėl konfidencialumo 2 lentelėje duomenys nėra išreikšti tiksliais skaičiais, nes yra tik du žinomi eksportuojantys Indijos gamintojai.

  2   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)* | 2 000–
  3 000 | 3 000–
  4 000 | 7 000–
  9 000 | 5 000–
  7 000 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis* | apie
  1,5 % | apie
  2 % | apie
  5 % | apie
  5 % |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną) | apie
  2 000 | apie
  2 600 | apie
  3 000 | apie
  3 200 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės importo apimtis padidėjo 143 procentiniais punktais ir per PTL buvo 5 000–7 000 tonų. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei tris kartus ir sudarė apie 5 %. Per PTL rinkos dalis dar didėjo, nors paklausa labai sumažėjo. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 52 %, panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Dėl konfidencialumo 2 lentelėje duomenys nėra išreikšti tiksliais skaičiais, nes yra tik du žinomi eksportuojantys Indijos gamintojai.

2   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)*

2 000–

3 000

3 000–

4 000

7 000–

9 000

5 000–

7 000

Indeksas (2006 m. = 100)

100

123

318

243

Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis*

apie

1,5 %

apie

2 %

apie

5 %

apie

5 %

Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)

apie

2 000

apie

2 600

apie

3 000

apie

3 200

Indeksas (2006 m. = 100)

100

133

145

152

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (76) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(76)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

4.1.   Gamyba

| (77) | Per PTL, palyginti su 2006 m., gamyba sumažėjo 29 %. Sąjungos pramonės gamybos apimtis pirmiausia padidėjo 2 % 2007 m., palyginti su 2006 m., o po to labai sumažėjo, ypač per PTL.

  3   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

Per PTL, palyginti su 2006 m., gamyba sumažėjo 29 %. Sąjungos pramonės gamybos apimtis pirmiausia padidėjo 2 % 2007 m., palyginti su 2006 m., o po to labai sumažėjo, ypač per PTL.

3   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Gamyba (tonomis)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeksas (2006 m. = 100)

100

102

96

71

4.2.   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

| (78) | 2006 m. – PTL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (iš viso 2 %). 2008 m. ir ypač per PTL taip pat sumažėjo gamybos apimtis, dėl to pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL iš viso sumažėjo 25 procentiniais punktais.

  4   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Pajėgumų naudojimas | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

2006 m. – PTL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (iš viso 2 %). 2008 m. ir ypač per PTL taip pat sumažėjo gamybos apimtis, dėl to pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL iš viso sumažėjo 25 procentiniais punktais.

4   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeksas (2006 m. = 100)

100

98

98

98

Pajėgumų naudojimas

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

104

98

72

4.3.   Atsargos

| (79) | Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2007 m., palyginti su 2006 m., nesikeitė, o 2008 m. sumažėjo 10 %. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet buvo 5 % mažesnis nei 2006 m.

  5   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2007 m., palyginti su 2006 m., nesikeitė, o 2008 m. sumažėjo 10 %. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet buvo 5 % mažesnis nei 2006 m.

5   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeksas (2006 m. = 100)

100

100

90

95

4.4.   Pardavimo apimtis

| (80) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje pardavimo apimtis buvo labai didelė – padidėjo apytikriai 70 %, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu. 2007–2008 m. pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, tačiau buvo pakankamai didelė (2008 m. buvo vis dar 47 % didesnė už pardavimo apimtį per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Tačiau 2008 m. – PTL pardavimo apimtis labai sumažėjo (beveik trečdaliu).

  6   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje pardavimo apimtis buvo labai didelė – padidėjo apytikriai 70 %, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu. 2007–2008 m. pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, tačiau buvo pakankamai didelė (2008 m. buvo vis dar 47 % didesnė už pardavimo apimtį per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Tačiau 2008 m. – PTL pardavimo apimtis labai sumažėjo (beveik trečdaliu).

6   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeksas (2006 m. = 100)

100

97

87

61

4.5.   Rinkos dalis

| (81) | Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis palaipsniui mažėjo, t. y. 2006 m. – PTL sumažėjo beveik 16 procentinių punktų (nuo 84,6 % iki 68,7 %).

  7   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės rinkos dalis | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis palaipsniui mažėjo, t. y. 2006 m. – PTL sumažėjo beveik 16 procentinių punktų (nuo 84,6 % iki 68,7 %).

7   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pramonės rinkos dalis

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

96

87

81

4.6.   Augimas

| (82) | 2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo beveik 25 %. Sąjungos pramonė prarado apie 16 procentinių punktų rinkos dalies, o susijusiam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis padidėjo 3,4 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(82)

2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo beveik 25 %. Sąjungos pramonė prarado apie 16 procentinių punktų rinkos dalies, o susijusiam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis padidėjo 3,4 procentinio punkto.

4.7.   Užimtumas

| (83) | 2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 %.

  8   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 %.

8   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeksas (2006 m. = 100)

100

95

93

93

4.8.   Našumas

| (84) | 2006 m. – PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 24 %. 2007–2008 m. našumas šiek tiek padidėjo, o per PTL sumažėjo beveik 25 %.

  9   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

2006 m. – PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 24 %. 2007–2008 m. našumas šiek tiek padidėjo, o per PTL sumažėjo beveik 25 %.

9   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

140

151

146

107

Indeksas (2006 m. = 100)

100

107

104

76

4.9.   Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

| (85) | Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos didėjo – per nagrinėjamąjį laikotarpį jos padidėjo 40 %. Tai buvo dėl i) bendro kainų lygio rinkoje, ii) poreikio kompensuoti padidėjusias gamybos sąnaudas ir iii) tiekimo sutarčių kainų nustatymo. |
| --- | --- |

(85)

Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos didėjo – per nagrinėjamąjį laikotarpį jos padidėjo 40 %. Tai buvo dėl i) bendro kainų lygio rinkoje, ii) poreikio kompensuoti padidėjusias gamybos sąnaudas ir iii) tiekimo sutarčių kainų nustatymo.

| (86) | 2007–2008 m., apskritai dėl stiprėjančios grafito elektrodų paklausos didėjant rinkos kainoms, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti kainas. Paklausa didėjo dėl labai palankių rinkos sąlygų plieno sektoriuje iki 2008 m. trečiojo ketvirčio pabaigos, kaip aprašyta 71 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(86)

2007–2008 m., apskritai dėl stiprėjančios grafito elektrodų paklausos didėjant rinkos kainoms, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti kainas. Paklausa didėjo dėl labai palankių rinkos sąlygų plieno sektoriuje iki 2008 m. trečiojo ketvirčio pabaigos, kaip aprašyta 71 konstatuojamojoje dalyje.

| (87) | Kainos 2007–2008 m. iš dalies didėjo ir dėl to, kad reikėjo kompensuoti didėjančias gamybos sąnaudas, ypač didėjančias žaliavų sąnaudas. 2006–2008 m. sąnaudos padidėjo 23 %. Tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo jas kompensuoti gerokai padidindama savo kainas (+ 33 %). |
| --- | --- |

(87)

Kainos 2007–2008 m. iš dalies didėjo ir dėl to, kad reikėjo kompensuoti didėjančias gamybos sąnaudas, ypač didėjančias žaliavų sąnaudas. 2006–2008 m. sąnaudos padidėjo 23 %. Tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo jas kompensuoti gerokai padidindama savo kainas (+ 33 %).

| (88) | Per PTL kainos dar didėjo, bet nebe tiek daug (+ 5 %). Tuo laikotarpiu, kai mažėjo paklausa, kainos nesumažėjo, o taip atsitiko dėl tiekimo sutarčių rinkoje sudarymo metodikos ir dėl to, kad dauguma 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. Kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito daugmaž panašiai. Tačiau deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Dėl sutarčių deramasi remiantis numatoma pardavimo apimti, kuri gali skirtis nuo faktinio pardavimo lygio, dėl to tam tikro laikotarpio kainų tendencijos nebūtinai gali atitikti to paties laikotarpio pardavimo apimties tendencijas. Taip buvo per PTL, kai pardavimo apimtis sumažėjo, tačiau kainos buvo didelės, nes didžioji dalis 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. ir tam tikrais atvejais 2008 m. numatytas produkto pristatymas buvo nukeltas į 2009 m. Vis dėlto, ne taip kaip per ankstesnius laikotarpius, 5 % kainų padidėjimo per PTL nepakako padidėjusioms sąnaudoms (+ 13 %) kompensuoti. Po PTL iš naujo derėtasi dėl mažesnių kainų. |
| --- | --- |

(88)

Per PTL kainos dar didėjo, bet nebe tiek daug (+ 5 %). Tuo laikotarpiu, kai mažėjo paklausa, kainos nesumažėjo, o taip atsitiko dėl tiekimo sutarčių rinkoje sudarymo metodikos ir dėl to, kad dauguma 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. Kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito daugmaž panašiai. Tačiau deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Dėl sutarčių deramasi remiantis numatoma pardavimo apimti, kuri gali skirtis nuo faktinio pardavimo lygio, dėl to tam tikro laikotarpio kainų tendencijos nebūtinai gali atitikti to paties laikotarpio pardavimo apimties tendencijas. Taip buvo per PTL, kai pardavimo apimtis sumažėjo, tačiau kainos buvo didelės, nes didžioji dalis 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. ir tam tikrais atvejais 2008 m. numatytas produkto pristatymas buvo nukeltas į 2009 m. Vis dėlto, ne taip kaip per ankstesnius laikotarpius, 5 % kainų padidėjimo per PTL nepakako padidėjusioms sąnaudoms (+ 13 %) kompensuoti. Po PTL iš naujo derėtasi dėl mažesnių kainų.

| (89) | Kaip paaiškinta 75 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas.

  10   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Kaip paaiškinta 75 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas.

10   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeksas (2006 m. = 100)

100

121

133

140

4.10.   Darbo užmokestis

| (90) | 2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.

  11   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.

11   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)

52

56

61

60

Indeksas (2006 m. = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investicijos

| (91) | 2006 m. – PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 37 %. Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 14 %.

  12   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

2006 m. – PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 37 %. Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 14 %.

12   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynosios investicijos (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeksas (2006 m. = 100)

100

151

159

137

4.12.   Pelningumas ir investicijų grąža

| (92) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį sąnaudoms padidėjus 40 % Sąjungos pramonė vis dėlto sugebėjo 2006–2007 m. padidinti kainas daugiau, nei padidėjo sąnaudos. Dėl to pelnas padidėjo nuo 19 % 2006 m. iki 26 % 2007 m. 2007–2008 m. kainos ir sąnaudos didėjo vienodai, tad Sąjungos pramonės pelno dydis nesikeitė ir buvo toks pat kaip 2007 m. Per PTL dėl mažesnio pajėgumų naudojimo poveikio sąnaudoms ir didesnių žaliavų kainų pelnas vėl sumažėjo iki 19 %. 2009 m. pelnas toliau mažėjo, nes Sąjungos pramonė turėjo sumažinti kainas atsižvelgdama į tai, kad dėl mažėjančios paklausos plieno sektoriuje pardavimo kainos grafito elektrodų rinkoje apskritai mažėjo. |
| --- | --- |

(92)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį sąnaudoms padidėjus 40 % Sąjungos pramonė vis dėlto sugebėjo 2006–2007 m. padidinti kainas daugiau, nei padidėjo sąnaudos. Dėl to pelnas padidėjo nuo 19 % 2006 m. iki 26 % 2007 m. 2007–2008 m. kainos ir sąnaudos didėjo vienodai, tad Sąjungos pramonės pelno dydis nesikeitė ir buvo toks pat kaip 2007 m. Per PTL dėl mažesnio pajėgumų naudojimo poveikio sąnaudoms ir didesnių žaliavų kainų pelnas vėl sumažėjo iki 19 %. 2009 m. pelnas toliau mažėjo, nes Sąjungos pramonė turėjo sumažinti kainas atsižvelgdama į tai, kad dėl mažėjančios paklausos plieno sektoriuje pardavimo kainos grafito elektrodų rinkoje apskritai mažėjo.

| (93) | Investicijų grąža (toliau – IG) padidėjo nuo 71 % 2006 m. iki 103 % 2007 m. 2008 m. IG padidėjo iki 119 %, o per PTL sumažėjo iki 77 %. Iš viso 2006 m. – PTL investicijų grąža padidėjo tik 6 procentiniais punktais.

  13   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo %) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynasis pelnas %) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Investicijų grąža (toliau – IG) padidėjo nuo 71 % 2006 m. iki 103 % 2007 m. 2008 m. IG padidėjo iki 119 %, o per PTL sumažėjo iki 77 %. Iš viso 2006 m. – PTL investicijų grąža padidėjo tik 6 procentiniais punktais.

13   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo %)

19 %

26 %

25 %

19 %

IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynasis pelnas %)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (94) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006–2007 m. padidėjo. 2008 m. šis srautas toliau didėjo, o per PTL sumažėjo. Apskritai grynųjų pinigų srautas per PTL buvo 28 % didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. |
| --- | --- |

(94)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006–2007 m. padidėjo. 2008 m. šis srautas toliau didėjo, o per PTL sumažėjo. Apskritai grynųjų pinigų srautas per PTL buvo 28 % didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

| (95) | Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

  14   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

14   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeksas (2006 m. = 100)

100

145

179

128

4.14.   Subsidijavimo dydis

| (96) | Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(96)

Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

4.15.   Atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo ir dempingo poveikio

| (97) | Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis 2004 m. nustačius galutines kompensacines ir antidempingo priemones šiek tiek pagerėjo. Tiksliau 2006–2008 m. Sąjungos pramonė padidino kainas ir pelną. Taip įvyko dėl labai palankių rinkos sąlygų, kurioms vyraujant buvo galima išlaikyti dideles kainas ir pelningumą net mažėjant Sąjungos pramonės rinkos daliai, kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo, o produktas iš Indijos buvo importuojamas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas jau pradėjo mažėti ir 2009 m. dėl padidėjusių sąnaudų ir ribotų galimybių padidinti kainas mažėjo toliau. |
| --- | --- |

(97)

Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis 2004 m. nustačius galutines kompensacines ir antidempingo priemones šiek tiek pagerėjo. Tiksliau 2006–2008 m. Sąjungos pramonė padidino kainas ir pelną. Taip įvyko dėl labai palankių rinkos sąlygų, kurioms vyraujant buvo galima išlaikyti dideles kainas ir pelningumą net mažėjant Sąjungos pramonės rinkos daliai, kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo, o produktas iš Indijos buvo importuojamas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas jau pradėjo mažėti ir 2009 m. dėl padidėjusių sąnaudų ir ribotų galimybių padidinti kainas mažėjo toliau.

5.   Subsidijuoto importo ir kitų veiksnių poveikis

5.1.   Subsidijuoto importo poveikis

| (98) | Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas mažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daugiau nei du kartus, o šiam importui tenkanti rinkos dalis – daugiau nei tris kartus (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Jei nebūtų atsižvelgiama į antidempingo ir kompensacinius muitus, dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo priverstinai mažinamos mažiau nei 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas mažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daugiau nei du kartus, o šiam importui tenkanti rinkos dalis – daugiau nei tris kartus (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Jei nebūtų atsižvelgiama į antidempingo ir kompensacinius muitus, dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo priverstinai mažinamos mažiau nei 2 %.

5.2.   Ekonomikos krizės poveikis

| (99) | Plieno ir susijusiuose sektoriuose, įskaitant grafito elektrodų pramonę, 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Kadangi dėl sutarčių PTL derėtasi tokiu metu, kai ekonomikos krizės poveikio nebuvo galima numatyti, ekonomikos krizės poveikis per PTL daugiausia buvo susijęs su produkto kiekiu, nes poveikį kainoms Sąjungos pramonė pajus vėliau. Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis tam tikra prasme pablogėjo net tada, kai vyravo palankios ekonominės sąlygos, nes prarado rinkos dalį dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. Šis padėties pablogėjimas didesnio neigiamo poveikio neturėjo iš dalies dėl to, kad 2007–2008 m. paklausa buvo didelė ir Sąjungos pramonė galėjo gaminti ir parduoti didelį kiekį produkto, ir iš dalies dėl to, kad PTL sumažėjus kiekiams dėl pirmiau aprašyto laiko skirtumo vis dar buvo galima nemažinti kainų. |
| --- | --- |

(99)

Plieno ir susijusiuose sektoriuose, įskaitant grafito elektrodų pramonę, 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Kadangi dėl sutarčių PTL derėtasi tokiu metu, kai ekonomikos krizės poveikio nebuvo galima numatyti, ekonomikos krizės poveikis per PTL daugiausia buvo susijęs su produkto kiekiu, nes poveikį kainoms Sąjungos pramonė pajus vėliau. Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis tam tikra prasme pablogėjo net tada, kai vyravo palankios ekonominės sąlygos, nes prarado rinkos dalį dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. Šis padėties pablogėjimas didesnio neigiamo poveikio neturėjo iš dalies dėl to, kad 2007–2008 m. paklausa buvo didelė ir Sąjungos pramonė galėjo gaminti ir parduoti didelį kiekį produkto, ir iš dalies dėl to, kad PTL sumažėjus kiekiams dėl pirmiau aprašyto laiko skirtumo vis dar buvo galima nemažinti kainų.

5.3.   Importas iš kitų šalių

| (100) | Kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik tiriamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys, toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. Į tam tikrą importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas. |
| --- | --- |

(100)

Kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik tiriamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys, toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. Į tam tikrą importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.

| (101) | Numanoma, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 63 % nuo apytikriai 11 000 tonų 2006 m. iki apytikriai 18 500 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 6,6 % 2006 m. iki 14,4 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina padidėjo 42 %. Daugiausia importuota iš Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Rusijos, Japonijos ir Meksikos, tik šių šalių individualios rinkos dalys per PTL buvo didesnės nei 1 %. Importas iš šių šalių išsamiau nagrinėjamas tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Importui iš devynių kitų šalių tenka iš viso tik apytikriai 2 % rinkos dalies, todėl šis importas toliau nenagrinėjamas. |
| --- | --- |

(101)

Numanoma, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 63 % nuo apytikriai 11 000 tonų 2006 m. iki apytikriai 18 500 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 6,6 % 2006 m. iki 14,4 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina padidėjo 42 %. Daugiausia importuota iš Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Rusijos, Japonijos ir Meksikos, tik šių šalių individualios rinkos dalys per PTL buvo didesnės nei 1 %. Importas iš šių šalių išsamiau nagrinėjamas tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Importui iš devynių kitų šalių tenka iš viso tik apytikriai 2 % rinkos dalies, todėl šis importas toliau nenagrinėjamas.

| (102) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,4 procentinio punkto (nuo 0,2 % iki 2,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(102)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,4 procentinio punkto (nuo 0,2 % iki 2,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (103) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Rusijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 4,2 procentinio punkto (nuo 1,9 % iki 6,1 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Rusijos importuota šiek tiek mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(103)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Rusijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 4,2 procentinio punkto (nuo 1,9 % iki 6,1 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Rusijos importuota šiek tiek mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (104) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Japonijos tenkanti rinkos dalis sumažėjo 0,4 procentinio punkto (nuo 2,0 % iki 1,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Japonijos importuota panašiomis į Sąjungos pramonės kainas arba didesnėmis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(104)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Japonijos tenkanti rinkos dalis sumažėjo 0,4 procentinio punkto (nuo 2,0 % iki 1,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Japonijos importuota panašiomis į Sąjungos pramonės kainas arba didesnėmis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (105) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Meksikos tenkanti rinkos dalis padidėjo 1,0 procentiniu punktu (nuo 0,9 % iki 1,9 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Meksikos importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(105)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Meksikos tenkanti rinkos dalis padidėjo 1,0 procentiniu punktu (nuo 0,9 % iki 1,9 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Meksikos importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (106) | Taigi, gali būti, kad dėl importo iš KLR ir Rusijos raidos iš dalies sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad remiantis importo statistiniais duomenimis gauti duomenys yra bendro pobūdžio ir dėl to negalima palyginti kainų pagal produktų rūšis, kaip buvo galima padaryti Indijos atveju remiantis eksportuojančio gamintojo pateikta išsamia informacija, negalima tvirtai nustatyti importo iš KLR ir Rusijos poveikio.

  15   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Importo iš kitų šalių rinkos dalis | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš KLR apimtis (tonomis) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Importo iš KLR rinkos dalis | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Importo iš KLR kaina (EUR už toną) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Rusijos apimtis (tonomis) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Importo iš Rusijos rinkos dalis | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Japonijos apimtis (tonomis) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Importo iš Japonijos rinkos dalis | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Importo iš Japonijos kaina (EUR už toną) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Meksikos apimtis (tonomis) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Importo iš Meksikos rinkos dalis | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Importo iš Meksikos kaina (EUR už toną) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Taigi, gali būti, kad dėl importo iš KLR ir Rusijos raidos iš dalies sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad remiantis importo statistiniais duomenimis gauti duomenys yra bendro pobūdžio ir dėl to negalima palyginti kainų pagal produktų rūšis, kaip buvo galima padaryti Indijos atveju remiantis eksportuojančio gamintojo pateikta išsamia informacija, negalima tvirtai nustatyti importo iš KLR ir Rusijos poveikio.

15   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeksas (2006 m. = 100)

100

100

170

163

Importo iš kitų šalių rinkos dalis

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeksas (2006 m. = 100)

100

122

138

142

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš KLR apimtis (tonomis)

421

659

2 828

3 380

Indeksas (2006 m. = 100)

100

157

672

804

Importo iš KLR rinkos dalis

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Importo iš KLR kaina (EUR už toną)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeksas (2006 m. = 100)

100

115

142

150

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeksas (2006 m. = 100)

100

90

264

245

Importo iš Rusijos rinkos dalis

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeksas (2006 m. = 100)

100

125

140

145

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Japonijos apimtis (tonomis)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeksas (2006 m. = 100)

100

66

110

62

Importo iš Japonijos rinkos dalis

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Importo iš Japonijos kaina (EUR už toną)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeksas (2006 m. = 100)

100

122

135

140

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Meksikos apimtis (tonomis)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeksas (2006 m. = 100)

100

148

143

167

Importo iš Meksikos rinkos dalis

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Importo iš Meksikos kaina (EUR už toną)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeksas (2006 m. = 100)

100

138

171

173

6.   Išvada

| (107) | Kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei du kartus. Tuo pačiu laikotarpiu suvartojimui sumažėjus apytikriai 25 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo apytikriai 1,5 % 2006 m. iki apytikriai 5 % per PTL. Indijos eksporto į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo dėl to, kad rinkoje apskirtai vyravo aukštos kainos, tačiau dėl Indijos eksporto kainų vis dėlto buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(107)

Kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei du kartus. Tuo pačiu laikotarpiu suvartojimui sumažėjus apytikriai 25 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo apytikriai 1,5 % 2006 m. iki apytikriai 5 % per PTL. Indijos eksporto į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo dėl to, kad rinkoje apskirtai vyravo aukštos kainos, tačiau dėl Indijos eksporto kainų vis dėlto buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (108) | 2006 m. – PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, kai kurių svarbių rodiklių raida buvo neigiama: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 29 % ir 39 %, o pajėgumų naudojimas sumažėjo 28 % ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygis. Nors kai kuriuos tokius neigiamus pasikeitimus galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (apytikriai 25 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau tai, kad Sąjungos pramonė prarado didelę dalį rinkos (2006 m. – PTL rinkos dalis sumažėjo 15,9 procentinio punkto), turi būti vertinama atsižvelgiant į nuolatos didėjusią importo iš Indijos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(108)

2006 m. – PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, kai kurių svarbių rodiklių raida buvo neigiama: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 29 % ir 39 %, o pajėgumų naudojimas sumažėjo 28 % ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygis. Nors kai kuriuos tokius neigiamus pasikeitimus galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (apytikriai 25 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau tai, kad Sąjungos pramonė prarado didelę dalį rinkos (2006 m. – PTL rinkos dalis sumažėjo 15,9 procentinio punkto), turi būti vertinama atsižvelgiant į nuolatos didėjusią importo iš Indijos rinkos dalį.

| (109) | Pakankamai didelis pelno lygis per PTL iš esmės buvo pasiektas dėl to, kad dėl 88 konstatuojamojoje dalyje išaiškintų priežasčių buvo toliau taikomos aukštos kainos. Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili net ir tuo metu gaunant pakankamai didelį pelną, nes dėl didėjančios subsidijuoto importo iš Indijos apimties ir sumažėjusios paklausos nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų. |
| --- | --- |

(109)

Pakankamai didelis pelno lygis per PTL iš esmės buvo pasiektas dėl to, kad dėl 88 konstatuojamojoje dalyje išaiškintų priežasčių buvo toliau taikomos aukštos kainos. Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili net ir tuo metu gaunant pakankamai didelį pelną, nes dėl didėjančios subsidijuoto importo iš Indijos apimties ir sumažėjusios paklausos nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų.

F.   ŽALOS TĘSIMOSI IR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Preliminarios pastabos

| (110) | Kaip jau buvo minėta, nustačius kompensacines priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Tačiau kai per PTL sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvęs didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas subsidijuoto importo iš Indijos poveikis. Tiksliau PTL pabaigoje Sąjungos pramonė neturėjo didelių galimybių kompensuoti padidėjusių sąnaudų. |
| --- | --- |

(110)

Kaip jau buvo minėta, nustačius kompensacines priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Tačiau kai per PTL sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvęs didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas subsidijuoto importo iš Indijos poveikis. Tiksliau PTL pabaigoje Sąjungos pramonė neturėjo didelių galimybių kompensuoti padidėjusių sąnaudų.

2.   Eksporto į trečiąsias šalis apimties ir kainų bei eksporto į Sąjungą apimties ir kainų santykis

| (111) | Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo eksportui ne ES šalims kaina buvo mažesnė už vidutinę eksporto į Sąjungą kainą ir vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims apimtis buvo labai didelė, ji sudarė didžiąją dalį jo viso pardavimo eksportui apimties. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelį eksportuojamą kiekį iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką tokiomis kainomis, kurios, net jei ir būtų didesnės už eksporto į trečiąsias šalis kainas, tikriausiai vis dėlto būtų mažesnės už dabartines eksporto į Sąjungą kainas. |
| --- | --- |

(111)

Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo eksportui ne ES šalims kaina buvo mažesnė už vidutinę eksporto į Sąjungą kainą ir vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims apimtis buvo labai didelė, ji sudarė didžiąją dalį jo viso pardavimo eksportui apimties. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelį eksportuojamą kiekį iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką tokiomis kainomis, kurios, net jei ir būtų didesnės už eksporto į trečiąsias šalis kainas, tikriausiai vis dėlto būtų mažesnės už dabartines eksporto į Sąjungą kainas.

3.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos Indijos rinkoje

| (112) | Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas turi daug nepanaudotų pajėgumų ir 2010–2011 m. ketino juos didinti. Taigi, yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją. |
| --- | --- |

(112)

Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas turi daug nepanaudotų pajėgumų ir 2010–2011 m. ketino juos didinti. Taigi, yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją.

| (113) | Pateikdamas pastabas dėl faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indijos gamintojas teigė, kad nepanaudotų pajėgumų iš esmės turėjo dėl ekonomikos krizės ir su tuo susijusios sumažėjusios paklausos. Tačiau didžioji dalis bendrovės nepanaudotų pajėgumų susidarė dėl to, kad bendrovė 2006 m. – PTL labai padidino pajėgumus. Be to, reikėtų pažymėti, kad bendrovė planavo dar daugiau didinti pajėgumus. Taip pat pažymėtina, kad yra kitas Indijos gamintojas, kuris nebendradarbiavo, – jo pajėgumai ir jų naudojimas yra panašūs, be to, jis neseniai pranešė dar daugiau didinsiąs pajėgumus. |
| --- | --- |

(113)

Pateikdamas pastabas dėl faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indijos gamintojas teigė, kad nepanaudotų pajėgumų iš esmės turėjo dėl ekonomikos krizės ir su tuo susijusios sumažėjusios paklausos. Tačiau didžioji dalis bendrovės nepanaudotų pajėgumų susidarė dėl to, kad bendrovė 2006 m. – PTL labai padidino pajėgumus. Be to, reikėtų pažymėti, kad bendrovė planavo dar daugiau didinti pajėgumus. Taip pat pažymėtina, kad yra kitas Indijos gamintojas, kuris nebendradarbiavo, – jo pajėgumai ir jų naudojimas yra panašūs, be to, jis neseniai pranešė dar daugiau didinsiąs pajėgumus.

4.   Išvada

| (114) | Nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti eksportą į Sąjungos rinką. Be to, Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis panašių rūšių produktais, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Šios mažos kainos tikriausiai mažės, jas derinant su mažesnėmis kitoms pasaulio šalims taikomomis kainomis. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas tiekti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį Sąjungos rinkai veikiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(114)

Nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti eksportą į Sąjungos rinką. Be to, Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis panašių rūšių produktais, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Šios mažos kainos tikriausiai mažės, jas derinant su mažesnėmis kitoms pasaulio šalims taikomomis kainomis. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas tiekti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį Sąjungos rinkai veikiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai.

| (115) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama ir nestabili. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir būtų vėl daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(115)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama ir nestabili. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir būtų vėl daroma materialinė žala.

G.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Įžanga

| (116) | Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(116)

Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

| (117) | Reikėtų priminti, kad per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po kompensacinių priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios kompensacinės priemonės daro nagrinėjamosioms šalims. |
| --- | --- |

(117)

Reikėtų priminti, kad per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po kompensacinių priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios kompensacinės priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

| (118) | Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas subsidijavimas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas subsidijavimas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (119) | Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2004 m. buvo nustatytos kompensacinės priemonės. Tiksliau tai, kad Sąjungos pramonė per kelerius metus iki PTL padidino pelningumą, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo. Tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolatos mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė. |
| --- | --- |

(119)

Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2004 m. buvo nustatytos kompensacinės priemonės. Tiksliau tai, kad Sąjungos pramonė per kelerius metus iki PTL padidino pelningumą, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo. Tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolatos mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.

3.   Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai

| (120) | Nei vienas iš devynių nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(120)

Nei vienas iš devynių nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti.

| (121) | Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Dauguma naudotojų kelerius metus nepirko grafito elektrodų iš Indijos ir jų pozicija dėl galimo tolesnio priemonių taikymo buvo neutrali, tačiau šeši naudotojai tam tikru mastu naudojo Indijos kilmės elektrodus. Keturi naudotojai tvirtino, kad toliau taikant priemones būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai. Viena asociacija (Eurofer) ypatingai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui ir tvirtino, kad dėl taikomų priemonių dauguma Indijos eksportuotojų traukiasi iš Sąjungos rinkos. Asociacija teigia, kad toliau taikant priemones plieno gamintojams būtų trukdoma ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, o Sąjungos pramonė ir toliau naudotųsi dominuojančia, praktiškai duopolijos padėtimi. Tačiau iš importo iš Indijos raidos po to, kai buvo nustatytos priemonės, akivaizdžiai matyti, kad tiek daug eksportuotojų nepasitraukė. Atvirkščiai, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungos rinką vis daugiau patenka grafito elektrodų iš įvairių kitų trečiųjų šalių. Dėl Sąjungos pramonės padėties rinkoje tvirtumo primenama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį jos rinkos dalis sumažėjo maždaug 16 procentinių punktų (žr. 81 konstatuojamąją dalį). Pagaliau ši asociacija taip pat pripažino, kad grafito elektrodai sudaro pakankamai mažą visų plieno gamintojų sąnaudų dalį. |
| --- | --- |

(121)

Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Dauguma naudotojų kelerius metus nepirko grafito elektrodų iš Indijos ir jų pozicija dėl galimo tolesnio priemonių taikymo buvo neutrali, tačiau šeši naudotojai tam tikru mastu naudojo Indijos kilmės elektrodus. Keturi naudotojai tvirtino, kad toliau taikant priemones būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai. Viena asociacija (Eurofer) ypatingai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui ir tvirtino, kad dėl taikomų priemonių dauguma Indijos eksportuotojų traukiasi iš Sąjungos rinkos. Asociacija teigia, kad toliau taikant priemones plieno gamintojams būtų trukdoma ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, o Sąjungos pramonė ir toliau naudotųsi dominuojančia, praktiškai duopolijos padėtimi. Tačiau iš importo iš Indijos raidos po to, kai buvo nustatytos priemonės, akivaizdžiai matyti, kad tiek daug eksportuotojų nepasitraukė. Atvirkščiai, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungos rinką vis daugiau patenka grafito elektrodų iš įvairių kitų trečiųjų šalių. Dėl Sąjungos pramonės padėties rinkoje tvirtumo primenama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį jos rinkos dalis sumažėjo maždaug 16 procentinių punktų (žr. 81 konstatuojamąją dalį). Pagaliau ši asociacija taip pat pripažino, kad grafito elektrodai sudaro pakankamai mažą visų plieno gamintojų sąnaudų dalį.

| (122) | Taip pat primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (10). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, Indija. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad dėl priemonių nustatymo poveikio naudotojams per pirminį tyrimą nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų grafito elektrodų sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Nustačius priemones nebuvo nustatyta jokių priešingų požymių. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant kompensacines priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis. |
| --- | --- |

(122)

Taip pat primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (10). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, Indija. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad dėl priemonių nustatymo poveikio naudotojams per pirminį tyrimą nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų grafito elektrodų sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Nustačius priemones nebuvo nustatyta jokių priešingų požymių. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant kompensacines priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.

4.   Išvada

| (123) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių kompensacinių priemonių. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių kompensacinių priemonių.

H.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (124) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(124)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

| (125) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti kompensacines priemones, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti kompensacines priemones, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai.

| (126) | Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos kompensacinio muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(126)

Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos kompensacinio muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (127) | Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (11) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą, |
| --- | --- |

(127)

Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (11) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Indijos kilmės grafito elektrodams, naudojamiems elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00 (TARIC kodas 8545110010), ir tokiems elektrodams naudojamoms jungiamosioms veržlėms, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90 (TARIC kodas 8545909010), importuojamiems kartu arba atskirai, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Bendrovė | Galutinis muitas
  (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 7,2 | A999 |

Bendrovė

Galutinis muitas

(%)

Papildomas TARIC kodas

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Visoms kitoms bendrovėms

7,2

A999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL L 295, 2004 9 18, p. 4.

2

(3)  OL L 295, 2004 9 18, p. 10.

3

(4)  OL L 350, 2008 12 30, p. 24.

4

(5)  OL C 34, 2009 2 11, p. 11.

5

(6)  OL C 224, 2009 9 17, p. 24.

6

(7)  OL C 224, 2009 9 17, p. 20.

7

(8)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

8

(9)  Žr. 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1008/2004, nustatančio laikiną apsaugos nuo subsidijavimo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija (OL L 183, 2004 5 20, p. 35), 132 konstatuojamąją dalį.

9

(10)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1008/2004 (OL L 183, 2004 5 20, p. 35) 150 konstatuojamąją dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1628/2004 (OL L 295, 2004 9 18, p. 4) 30 konstatuojamąją dalį.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/17

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1186/2010

2010 m. gruodžio 13 d.

kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės grafito elektrodų sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 0 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1629/2004 (2) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 0 % ad valorem muitas.

| (2) | Atlikus antisubsidijų tyrimą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1628/2004 (3) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį kompensacinį muitą (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 15,7 % ad valorem muitas, išskyrus vieną bendrovę, kuriai nustatyta 7 % muito norma. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus antisubsidijų tyrimą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1628/2004 (3) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosioms veržlėms, naudojamoms tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, nustatė galutinį kompensacinį muitą (toliau – galutinės kompensacinės priemonės). Priemonės buvo taikomos kaip 15,7 % ad valorem muitas, išskyrus vieną bendrovę, kuriai nustatyta 7 % muito norma.

| (3) | Atlikus ex officio dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1354/2008 (4) iš dalies pakeitė reglamentus (EB) Nr. 1628/2004 ir (EB) Nr. 1629/2004. Iš dalies pakeistos galutinės kompensacinės priemonės – 6,3 % ir 7,0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 7,2 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. Iš dalies pakeistos galutinės antidempingo priemonės – 9,4 % ir 0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 8,5 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. |
| --- | --- |

(3)

Atlikus ex officio dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1354/2008 (4) iš dalies pakeitė reglamentus (EB) Nr. 1628/2004 ir (EB) Nr. 1629/2004. Iš dalies pakeistos galutinės kompensacinės priemonės – 6,3 % ir 7,0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 7,2 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui. Iš dalies pakeistos galutinės antidempingo priemonės – 9,4 % ir 0 % iš atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 8,5 % iš visų kitų bendrovių importuojamam produktui.

2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (4) | Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (5), 2009 m. birželio 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė trys Sąjungos gamintojai Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje. |
| --- | --- |

(4)

Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (5), 2009 m. birželio 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė trys Sąjungos gamintojai Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje.

| (5) | Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(5)

Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (6) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. rugsėjo 17 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. rugsėjo 17 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

4.   Lygiagretūs tyrimai

| (7) | 2009 m. rugsėjo 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių kompensacinių priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. rugsėjo 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių kompensacinių priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 18 straipsnį.

5.   Tyrimas

5.1.   Tiriamasis laikotarpis

| (8) | Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(8)

Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

5.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (9) | Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

| (10) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(10)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (11) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.

| (12) | Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojų grupės (t. y. pareiškėjai), vienas eksportuojantis gamintojas ir 17 naudotojų. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojų grupės (t. y. pareiškėjai), vienas eksportuojantis gamintojas ir 17 naudotojų. Vykdant atranką apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, atliekant tyrimą jokie kiti importuotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.

| (13) | Atliekant peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių Indijos gamintojų, t. y. HEG Limited (toliau – HEG). Dėl to reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą šios bendrovės išsamus oficialus pavadinimas buvo Hindustan Electro Graphite Limited. Vėliau bendrovė pavadinimą pakeitė į HEG Limited. Antras per pirminį tyrimą bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas Graphite India Limited (toliau – GIL) per šią peržiūrą nutarė klausimyno atsakymų nepateikti. |
| --- | --- |

(13)

Atliekant peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių Indijos gamintojų, t. y. HEG Limited (toliau – HEG). Dėl to reikėtų pažymėti, kad per pirminį tyrimą šios bendrovės išsamus oficialus pavadinimas buvo Hindustan Electro Graphite Limited. Vėliau bendrovė pavadinimą pakeitė į HEG Limited. Antras per pirminį tyrimą bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas Graphite India Limited (toliau – GIL) per šią peržiūrą nutarė klausimyno atsakymų nepateikti.

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai







  — | SGL Carbon GmbH, Vysbadenas ir Meitingenas, Vokietija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai

—

SGL Carbon GmbH, Vysbadenas ir Meitingenas, Vokietija,

| — | Graftech Switzerland SA, Biusinji, Šveicarija, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Biusinji, Šveicarija,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbija, Ispanija, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbija, Ispanija,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grėvenbroichas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grėvenbroichas, Vokietija.

| b) | Eksportuojantis Indijos gamintojas







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantis Indijos gamintojas

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (15) | Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosios veržlės, naudojamos tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai. |
| --- | --- |

(15)

Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, t. y. Indijos kilmės grafito elektrodai, naudojami elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00, ir jungiamosios veržlės, naudojamos tokiems elektrodams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90, importuojami kartu arba atskirai.

| (16) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančio gamintojo Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančio gamintojo Indijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (17) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(17)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.

1.   Bendrosios pastabos

| (18) | Bendradarbiavo vienas eksportuojantis Indijos gamintojas. Antras žinomas eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(18)

Bendradarbiavo vienas eksportuojantis Indijos gamintojas. Antras žinomas eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

| (19) | Palyginus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtį su viso Indijos eksporto į Sąjungą apimtimi paaiškėjo, kad importo iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo apimtis per PTL sudarė didžiąją dalį viso Sąjungos importo iš Indijos apimties. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. |
| --- | --- |

(19)

Palyginus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtį su viso Indijos eksporto į Sąjungą apimtimi paaiškėjo, kad importo iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo apimtis per PTL sudarė didžiąją dalį viso Sąjungos importo iš Indijos apimties. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.

2.   Importas dempingo kainomis per PTL

2.1.   Normalioji vertė

| (20) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(20)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (21) | Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios. Apibrėžiant grafito elektrodų sistemų rūšis atsižvelgta į i) tai, ar šios sistemos parduotos su jungiamosiomis veržlėmis ar be jų, ii) jų skersmenį ir iii) ilgį. |
| --- | --- |

(21)

Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios. Apibrėžiant grafito elektrodų sistemų rūšis atsižvelgta į i) tai, ar šios sistemos parduotos su jungiamosiomis veržlėmis ar be jų, ii) jų skersmenį ir iii) ilgį.

| (22) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustatant tokias pačias arba tiesiogiai palyginamas grafito elektrodų sistemų rūšis taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad grafito elektrodų sistemos gaminamos iš skirtingų rūšių kokso (pagrindinė žaliava). Iš tiesų, patvirtinta, kad gamybos procese bendrovė naudojo dviejų skirtingų rūšių koksą: aukštesnės kokybės adatinį koksą ir įprastą koksą, gaunamą Indijos rinkoje. Be to, patvirtinta, kad nuo naudoto kokso rūšies priklauso gamybos sąnaudos ir galutinio produkto kaina. |
| --- | --- |

(22)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustatant tokias pačias arba tiesiogiai palyginamas grafito elektrodų sistemų rūšis taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad grafito elektrodų sistemos gaminamos iš skirtingų rūšių kokso (pagrindinė žaliava). Iš tiesų, patvirtinta, kad gamybos procese bendrovė naudojo dviejų skirtingų rūšių koksą: aukštesnės kokybės adatinį koksą ir įprastą koksą, gaunamą Indijos rinkoje. Be to, patvirtinta, kad nuo naudoto kokso rūšies priklauso gamybos sąnaudos ir galutinio produkto kaina.

| (23) | Todėl, teisingam palyginimui užtikrinti Komisija, skaičiuodama dempingą kiekvienos rūšies produktus suskirstė į žemos kokybės ir aukštos kokybės produktus. |
| --- | --- |

(23)

Todėl, teisingam palyginimui užtikrinti Komisija, skaičiuodama dempingą kiekvienos rūšies produktus suskirstė į žemos kokybės ir aukštos kokybės produktus.

| (24) | Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(24)

Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

| (25) | Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis. |
| --- | --- |

(25)

Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.

| (26) | Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(26)

Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

2.2.   Eksporto kaina

| (27) | Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

2.3.   Palyginimas

| (28) | Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių sąnaudų, banko mokesčių ir pareiškėjo sumokėtų antidempingo muitų skirtumus. |
| --- | --- |

(28)

Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių sąnaudų, banko mokesčių ir pareiškėjo sumokėtų antidempingo muitų skirtumus.

| (29) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad jo atveju muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS) iš tiesų yra sąlyginio apmokestinimo sistema, nes MSLS licencijos naudojamos tik importo muitams už grafito elektrodų sistemoms gaminti naudotas žaliavas mokėti. Taigi, už žaliavas sumokėti importo muitai produktą eksportavus grąžinami, dėl to sumažėja eksporto kaina. Todėl bendrovė teigė, kad reikėjo koreguoti vidaus rinkos kainas, nes joms importo muitų grąžinimas neturi poveikio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai, nei buvo teigta, bendrovė naudoja be muito importuotas žaliavas gamindama tiek eksporto, tiek vidaus rinkai skirtas grafito elektrodų sistemas. Taigi, MSLS neturi įtakos vidaus rinkoje parduotų ir eksportuotų produktų kainų skirtumui, todėl koreguoti negalima. |
| --- | --- |

(29)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad jo atveju muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS) iš tiesų yra sąlyginio apmokestinimo sistema, nes MSLS licencijos naudojamos tik importo muitams už grafito elektrodų sistemoms gaminti naudotas žaliavas mokėti. Taigi, už žaliavas sumokėti importo muitai produktą eksportavus grąžinami, dėl to sumažėja eksporto kaina. Todėl bendrovė teigė, kad reikėjo koreguoti vidaus rinkos kainas, nes joms importo muitų grąžinimas neturi poveikio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai, nei buvo teigta, bendrovė naudoja be muito importuotas žaliavas gamindama tiek eksporto, tiek vidaus rinkai skirtas grafito elektrodų sistemas. Taigi, MSLS neturi įtakos vidaus rinkoje parduotų ir eksportuotų produktų kainų skirtumui, todėl koreguoti negalima.

2.4.   Dempingo skirtumas

| (30) | Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis minėtu metodu bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas 11–12 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(30)

Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis minėtu metodu bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas 11–12 % dempingo skirtumas.

| (31) | Pateikdama pastabas dėl esminių faktų ir aplinkybių, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, atskleidimo (toliau – galutinis atskleidimas) tiriamoji bendrovė teigė, kad kai dempingo skirtumas buvo skaičiuojamas remiantis 4 iš 12 PTL mėnesių, buvo nukrypta nuo per pirminį tyrimą taikytos metodikos, kai buvo atsižvelgta į visus 12 tiriamojo laikotarpio mėnesius. Todėl ji teigė, kad dėl taikyto skaičiavimo metodo buvo nustatytas per didelis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(31)

Pateikdama pastabas dėl esminių faktų ir aplinkybių, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, atskleidimo (toliau – galutinis atskleidimas) tiriamoji bendrovė teigė, kad kai dempingo skirtumas buvo skaičiuojamas remiantis 4 iš 12 PTL mėnesių, buvo nukrypta nuo per pirminį tyrimą taikytos metodikos, kai buvo atsižvelgta į visus 12 tiriamojo laikotarpio mėnesius. Todėl ji teigė, kad dėl taikyto skaičiavimo metodo buvo nustatytas per didelis dempingo skirtumas.

| (32) | Primenama, kad metodą dempingui apskaičiuoti remiantis 4 PTL mėnesiais Komisija paprastai naudoja per priemonių galiojimo termino peržiūras, kai reikia nustatyti, ar dempingas vykdomas toliau arba ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartos. Atlikus tyrimą vietoje įsitikinta, kad 4 mėnesiai buvo tipiškas visų 12 mėnesių laikotarpis. Tai atlikta palyginus 4 mėnesių ir likusių 8 mėnesių sąnaudų ir kainų duomenis. Be to, pasirinkta po paskutinį kiekvieno ketvirčio mėnesį, todėl šie 4 mėnesiai vienodai paskirstyti visam 12 mėnesių laikotarpiui. Todėl Komisija nesutinka, kad dėl taikyto metodo keičiasi galutinė išvada dėl dempingo vykdymo per PTL arba kad dėl šio metodo nustatytas per didelis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(32)

Primenama, kad metodą dempingui apskaičiuoti remiantis 4 PTL mėnesiais Komisija paprastai naudoja per priemonių galiojimo termino peržiūras, kai reikia nustatyti, ar dempingas vykdomas toliau arba ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartos. Atlikus tyrimą vietoje įsitikinta, kad 4 mėnesiai buvo tipiškas visų 12 mėnesių laikotarpis. Tai atlikta palyginus 4 mėnesių ir likusių 8 mėnesių sąnaudų ir kainų duomenis. Be to, pasirinkta po paskutinį kiekvieno ketvirčio mėnesį, todėl šie 4 mėnesiai vienodai paskirstyti visam 12 mėnesių laikotarpiui. Todėl Komisija nesutinka, kad dėl taikyto metodo keičiasi galutinė išvada dėl dempingo vykdymo per PTL arba kad dėl šio metodo nustatytas per didelis dempingo skirtumas.

| (33) | Kadangi antras žinomas eksportuojantis Indijos gamintojas nebendradarbiavo, jam nebuvo įmanoma apskaičiuoti dempingo skirtumo. Tačiau, kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, ši bendrovė į Sąjungą taip pat eksportavo dempingo kainomis. Kadangi didžioji dalis Indijos eksporto susijusi su bendradarbiaujančiu Indijos gamintoju, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, o vidutinė iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kaina remiantis Eurostatu yra mažesnė už vidutinę šios bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainą, patvirtinama, kad dempingas vykdytas visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(33)

Kadangi antras žinomas eksportuojantis Indijos gamintojas nebendradarbiavo, jam nebuvo įmanoma apskaičiuoti dempingo skirtumo. Tačiau, kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, ši bendrovė į Sąjungą taip pat eksportavo dempingo kainomis. Kadangi didžioji dalis Indijos eksporto susijusi su bendradarbiaujančiu Indijos gamintoju, kuris, kaip nustatyta, vykdė dempingą, o vidutinė iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kaina remiantis Eurostatu yra mažesnė už vidutinę šios bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainą, patvirtinama, kad dempingas vykdytas visos šalies mastu.

3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

| (34) | Atlikus analizę dėl dempingo per PTL, nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė. Kadangi atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, toliau pateiktos išvados pagrįstos vienintelės bendradarbiaujančios bendrovės pateiktais duomenimis ir turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(34)

Atlikus analizę dėl dempingo per PTL, nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė. Kadangi atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, toliau pateiktos išvados pagrįstos vienintelės bendradarbiaujančios bendrovės pateiktais duomenimis ir turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis.

| (35) | Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančio Indijos gamintojo pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Indijos gamintojams ir eksporto į trečiąsias šalis kainos. |
| --- | --- |

(35)

Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančio Indijos gamintojo pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Indijos gamintojams ir eksporto į trečiąsias šalis kainos.

3.1.   Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai

| (36) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas turi nepanaudotų pajėgumų. Be to, bendrovė viešai nurodė ketinanti didinti savo turimus pajėgumus. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad bendrovės veikla orientuota į eksportą, kad didžiąją jos apyvartos per PTL dalį sudarė pardavimas eksportui ir kad Sąjunga, nepaisant galiojančių priemonių, vis dar svarbi eksporto paskirties vieta. |
| --- | --- |

(36)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis Indijos gamintojas turi nepanaudotų pajėgumų. Be to, bendrovė viešai nurodė ketinanti didinti savo turimus pajėgumus. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad bendrovės veikla orientuota į eksportą, kad didžiąją jos apyvartos per PTL dalį sudarė pardavimas eksportui ir kad Sąjunga, nepaisant galiojančių priemonių, vis dar svarbi eksporto paskirties vieta.

| (37) | Prašyme atlikti peržiūrą nurodyta, kad nuo tada, kai buvo nustatytos priemonės, antrasis Indijos gamintojas jau gerokai padidino pajėgumus ir ketina toliau juos didinti. Todėl gali būti, kad, jei nebus taikomos priemonės, bent dalis padidintų pajėgumų bus nukreipta į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(37)

Prašyme atlikti peržiūrą nurodyta, kad nuo tada, kai buvo nustatytos priemonės, antrasis Indijos gamintojas jau gerokai padidino pajėgumus ir ketina toliau juos didinti. Todėl gali būti, kad, jei nebus taikomos priemonės, bent dalis padidintų pajėgumų bus nukreipta į Sąjungos rinką.

3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (38) | Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo ir kompensacinius muitus Indijos eksporto apimtis nenustojo didėti. Priešingai, per pastaruosius trejus metus Indijos eksportuotojai eksporto apimtį padidino daugiau nei du kartus, o užimamą Sąjungos rinkos dalį – daugiau nei tris kartus. Be to, reikėtų pažymėti, kad per šį laikotarpį 40 % padidėjo kainos Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(38)

Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo ir kompensacinius muitus Indijos eksporto apimtis nenustojo didėti. Priešingai, per pastaruosius trejus metus Indijos eksportuotojai eksporto apimtį padidino daugiau nei du kartus, o užimamą Sąjungos rinkos dalį – daugiau nei tris kartus. Be to, reikėtų pažymėti, kad per šį laikotarpį 40 % padidėjo kainos Sąjungos rinkoje.

3.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainos

| (39) | Dėl eksporto į trečiąsias šalis – atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainos EXW sąlygomis buvo mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas, kurios, kaip nustatyta, buvo dempingo kainos. Todėl tikėtina, kad netaikant priemonių bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalį savo eksporto nukreiptų į Sąjungą. |
| --- | --- |

(39)

Dėl eksporto į trečiąsias šalis – atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančios bendrovės eksporto kainos EXW sąlygomis buvo mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas, kurios, kaip nustatyta, buvo dempingo kainos. Todėl tikėtina, kad netaikant priemonių bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalį savo eksporto nukreiptų į Sąjungą.

3.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

| (40) | Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad Indijos eksportas vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į Indijos nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad eksportuojantys Indijos gamintojai, ypač bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad Indijos eksportas vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į Indijos nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad eksportuojantys Indijos gamintojai, ypač bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį.

D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

1.   Sąjungos gamyba

| (41) | Sąjungoje panašų produktą gamina penkios bendrovės ar bendrovių grupės, kurių bendra panašaus produkto produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(41)

Sąjungoje panašų produktą gamina penkios bendrovės ar bendrovių grupės, kurių bendra panašaus produkto produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

2.   Sąjungos pramonė

| (42) | Dvi iš penkių bendrovių grupių nepranešė apie save, neparėmė prašymo ir nepateikusios klausimyno atsakymų nebendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą. Prašymą pateikė ir bendradarbiauti sutiko trys gamintojų grupės: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Dvi iš penkių bendrovių grupių nepranešė apie save, neparėmė prašymo ir nepateikusios klausimyno atsakymų nebendradarbiavo atliekant peržiūros tyrimą. Prašymą pateikė ir bendradarbiauti sutiko trys gamintojų grupės: Graftech International, SGL Carbon GmbH ir Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Šios trys gamintojų grupės pagamina didžiąją dalį panašaus produkto Sąjungoje, nes šie gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje. Todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(43)

Šios trys gamintojų grupės pagamina didžiąją dalį panašaus produkto Sąjungoje, nes šie gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visų tam tikrų grafito elektrodų sistemų Sąjungoje, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje. Todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   Pirminė pastaba

| (44) | Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, todėl su Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Europos Sąjungą susiję duomenys nenurodyti tiksliais skaičiais, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas. |
| --- | --- |

(44)

Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas, todėl su Indijos kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Europos Sąjungą susiję duomenys nenurodyti tiksliais skaičiais, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas.

| (45) | Grafito elektrodų sistemų pramonės padėtis glaudžiai susijusi su plieno sektoriaus padėtimi, nes grafito elektrodai pirmiausia naudojami elektros plieno pramonėje. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. ir per pirmus tris 2008 m. ketvirčius plieno sektoriuje rinkos sąlygos buvo labai palankios, taigi, tokia pati padėtis buvo ir grafito elektrodų pramonėje. |
| --- | --- |

(45)

Grafito elektrodų sistemų pramonės padėtis glaudžiai susijusi su plieno sektoriaus padėtimi, nes grafito elektrodai pirmiausia naudojami elektros plieno pramonėje. Reikėtų pažymėti, kad 2007 m. ir per pirmus tris 2008 m. ketvirčius plieno sektoriuje rinkos sąlygos buvo labai palankios, taigi, tokia pati padėtis buvo ir grafito elektrodų pramonėje.

| (46) | Pažymėtina, kad grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito beveik panašiai. Tačiau paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, kuriose numatomos kainos ir kiekis. Taigi, paprastai susidaro laiko skirtumas tarp pardavimo apimties pokyčių dėl paklausos pasikeitimų ir atitinkamo poveikio kainoms. |
| --- | --- |

(46)

Pažymėtina, kad grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito beveik panašiai. Tačiau paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, kuriose numatomos kainos ir kiekis. Taigi, paprastai susidaro laiko skirtumas tarp pardavimo apimties pokyčių dėl paklausos pasikeitimų ir atitinkamo poveikio kainoms.

2.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

| (47) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu apytiksliu kiekiu, Eurostato importo duomenimis ir remiantis pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. Kaip ir per pirminį tyrimą (9), į kai kurį importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas. |
| --- | --- |

(47)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu apytiksliu kiekiu, Eurostato importo duomenimis ir remiantis pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis. Kaip ir per pirminį tyrimą (9), į kai kurį importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.

| (48) | 2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 25 %, o daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki PTL pabaigos. Reikėtų pažymėti, kad dėl labai palankių rinkos sąlygų nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje buvo suvartojamas labai didelis produkto kiekis, kuris nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. padidėjo 30 %.

  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 25 %, o daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki PTL pabaigos. Reikėtų pažymėti, kad dėl labai palankių rinkos sąlygų nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungoje buvo suvartojamas labai didelis produkto kiekis, kuris nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki 2006 m. padidėjo 30 %.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeksas (2006 m. = 100)

100

101

100

76

3.   Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

| (49) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės importo apimtis padidėjo 143 procentiniais punktais ir per PTL buvo 5 000–7 000 tonų. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei tris kartus ir sudarė apie 5 %. Per PTL rinkos dalis dar didėjo, nors paklausa labai sumažėjo. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 52 %, panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Dėl konfidencialumo 2 lentelėje duomenys nėra išreikšti tiksliais skaičiais, nes yra tik du žinomi eksportuojantys Indijos gamintojai.

  2   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis) | 2 000–
  3 000 | 3 000–
  4 000 | 7 000–
  9 000 | 5 000–
  7 000 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis | apie
  1,5 % | apie
  2 % | apie
  5 % | apie
  5 % |
| Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną) | apie
  2 000 | apie
  2 600 | apie
  3 000 | apie
  3 200 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės importo apimtis padidėjo 143 procentiniais punktais ir per PTL buvo 5 000–7 000 tonų. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei tris kartus ir sudarė apie 5 %. Per PTL rinkos dalis dar didėjo, nors paklausa labai sumažėjo. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 52 %, panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Dėl konfidencialumo 2 lentelėje duomenys nėra išreikšti tiksliais skaičiais, nes yra tik du žinomi eksportuojantys Indijos gamintojai.

2   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

2 000–

3 000

3 000–

4 000

7 000–

9 000

5 000–

7 000

Indeksas (2006 m. = 100)

100

123

318

243

Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis

apie

1,5 %

apie

2 %

apie

5 %

apie

5 %

Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)

apie

2 000

apie

2 600

apie

3 000

apie

3 200

Indeksas (2006 m. = 100)

100

133

145

152

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (50) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(50)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

4.1.   Gamyba

| (51) | Per PTL, palyginti su 2006 m., gamyba sumažėjo 29 %. Sąjungos pramonės gamybos apimtis pirmiausia padidėjo 2 % 2007 m., palyginti su 2006 m., o po to labai sumažėjo, ypač per PTL.

  3   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

Per PTL, palyginti su 2006 m., gamyba sumažėjo 29 %. Sąjungos pramonės gamybos apimtis pirmiausia padidėjo 2 % 2007 m., palyginti su 2006 m., o po to labai sumažėjo, ypač per PTL.

3   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Gamyba (tonomis)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeksas (2006 m. = 100)

100

102

96

71

4.2.   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

| (52) | 2006 m. – PTL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (iš viso 2 %). 2008 m. ir ypač per PTL taip pat sumažėjo gamybos apimtis, dėl to pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL iš viso sumažėjo 25 procentiniais punktais.

  4   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Pajėgumų naudojimas | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

2006 m. – PTL gamybos pajėgumai sumažėjo nežymiai (iš viso 2 %). 2008 m. ir ypač per PTL taip pat sumažėjo gamybos apimtis, dėl to pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL iš viso sumažėjo 25 procentiniais punktais.

4   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeksas (2006 m. = 100)

100

98

98

98

Pajėgumų naudojimas

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

104

98

72

4.3.   Atsargos

| (53) | Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2007 m., palyginti su 2006 m., nesikeitė, o 2008 m. sumažėjo 10 %. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet buvo 5 % mažesnis nei 2006 m.

  5   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2007 m., palyginti su 2006 m., nesikeitė, o 2008 m. sumažėjo 10 %. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet buvo 5 % mažesnis nei 2006 m.

5   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeksas (2006 m. = 100)

100

100

90

95

4.4.   Pardavimo apimtis

| (54) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje pardavimo apimtis buvo labai didelė – padidėjo apytikriai 70 %, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu. 2007–2008 m. pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, tačiau buvo pakankamai didelė (2008 m. buvo vis dar 47 % didesnė už pardavimo apimtį per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Tačiau 2008 m. – PTL pardavimo apimtis labai sumažėjo (beveik trečdaliu).

  6   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje pardavimo apimtis buvo labai didelė – padidėjo apytikriai 70 %, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu. 2007–2008 m. pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, tačiau buvo pakankamai didelė (2008 m. buvo vis dar 47 % didesnė už pardavimo apimtį per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Tačiau 2008 m. – PTL pardavimo apimtis labai sumažėjo (beveik trečdaliu).

6   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeksas (2006 m. = 100)

100

97

87

61

4.5.   Rinkos dalis

| (55) | Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis palaipsniui mažėjo, t. y. 2006 m. – PTL sumažėjo beveik 16 procentinių punktų (nuo 84,6 % iki 68,7 %).

  7   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės rinkos dalis | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis palaipsniui mažėjo, t. y. 2006 m. – PTL sumažėjo beveik 16 procentinių punktų (nuo 84,6 % iki 68,7 %).

7   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pramonės rinkos dalis

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeksas (2006 m. = 100)

100

96

87

81

4.6.   Augimas

| (56) | 2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo beveik 25 %. Sąjungos pramonė prarado apie 16 procentinių punktų rinkos dalies, o susijusiam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis padidėjo 3,4 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(56)

2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo beveik 25 %. Sąjungos pramonė prarado apie 16 procentinių punktų rinkos dalies, o susijusiam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis padidėjo 3,4 procentinio punkto.

4.7.   Užimtumas

| (57) | 2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 %.

  8   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 %.

8   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeksas (2006 m. = 100)

100

95

93

93

4.8.   Našumas

| (58) | 2006 m. – PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 24 %. 2007–2008 m. našumas šiek tiek padidėjo, o per PTL sumažėjo beveik 25 %.

  9   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

2006 m. – PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 24 %. 2007–2008 m. našumas šiek tiek padidėjo, o per PTL sumažėjo beveik 25 %.

9   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

140

151

146

107

Indeksas (2006 m. = 100)

100

107

104

76

4.9.   Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

| (59) | Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos didėjo – per nagrinėjamąjį laikotarpį jos padidėjo 40 %. Tai buvo dėl i) bendro kainų lygio rinkoje, ii) poreikio kompensuoti padidėjusias gamybos sąnaudas ir iii) tiekimo sutarčių kainų nustatymo. |
| --- | --- |

(59)

Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos didėjo – per nagrinėjamąjį laikotarpį jos padidėjo 40 %. Tai buvo dėl i) bendro kainų lygio rinkoje, ii) poreikio kompensuoti padidėjusias gamybos sąnaudas ir iii) tiekimo sutarčių kainų nustatymo.

| (60) | 2007–2008 m., apskritai dėl stiprėjančios grafito elektrodų paklausos didėjant rinkos kainoms, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti kainas. Paklausa didėjo dėl labai palankių rinkos sąlygų plieno sektoriuje iki 2008 m. trečiojo ketvirčio pabaigos, kaip aprašyta 45 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(60)

2007–2008 m., apskritai dėl stiprėjančios grafito elektrodų paklausos didėjant rinkos kainoms, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti kainas. Paklausa didėjo dėl labai palankių rinkos sąlygų plieno sektoriuje iki 2008 m. trečiojo ketvirčio pabaigos, kaip aprašyta 45 konstatuojamojoje dalyje.

| (61) | Kainos 2007–2008 m. iš dalies didėjo ir dėl to, kad reikėjo kompensuoti didėjančias gamybos sąnaudas, ypač didėjančias žaliavų sąnaudas. 2006–2008 m. sąnaudos padidėjo 23 %. Tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo jas kompensuoti gerokai padidindama savo kainas (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Kainos 2007–2008 m. iš dalies didėjo ir dėl to, kad reikėjo kompensuoti didėjančias gamybos sąnaudas, ypač didėjančias žaliavų sąnaudas. 2006–2008 m. sąnaudos padidėjo 23 %. Tačiau Sąjungos pramonė sugebėjo jas kompensuoti gerokai padidindama savo kainas (+ 33 %).

| (62) | Per PTL kainos dar didėjo, bet nebe tiek daug (+ 5 %). Tuo laikotarpiu, kai mažėjo paklausa, kainos nesumažėjo, o taip atsitiko dėl tiekimo sutarčių rinkoje sudarymo metodikos ir dėl to, kad dauguma 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. Kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje, grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito daugmaž panašiai. Tačiau deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Dėl sutarčių deramasi remiantis numatoma pardavimo apimti, kuri gali skirtis nuo faktinio pardavimo lygio, dėl to tam tikro laikotarpio kainų tendencijos nebūtinai gali atitikti to paties laikotarpio pardavimo apimties tendencijas. Taip buvo per PTL, kai pardavimo apimtis sumažėjo, tačiau kainos buvo didelės, nes didžioji dalis 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. ir tam tikrais atvejais 2008 m. numatytas produkto pristatymas buvo nukeltas į 2009 m. Vis dėlto, ne taip kaip per ankstesnius laikotarpius, 5 % kainų padidėjimo per PTL nepakako padidėjusioms sąnaudoms (+ 13 %) kompensuoti. Po PTL iš naujo derėtasi dėl mažesnių kainų. |
| --- | --- |

(62)

Per PTL kainos dar didėjo, bet nebe tiek daug (+ 5 %). Tuo laikotarpiu, kai mažėjo paklausa, kainos nesumažėjo, o taip atsitiko dėl tiekimo sutarčių rinkoje sudarymo metodikos ir dėl to, kad dauguma 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. Kaip nurodyta 46 konstatuojamojoje dalyje, grafito elektrodų pardavimo apimtis ir plieno gamybos apimtis kito daugmaž panašiai. Tačiau deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Dėl sutarčių deramasi remiantis numatoma pardavimo apimti, kuri gali skirtis nuo faktinio pardavimo lygio, dėl to tam tikro laikotarpio kainų tendencijos nebūtinai gali atitikti to paties laikotarpio pardavimo apimties tendencijas. Taip buvo per PTL, kai pardavimo apimtis sumažėjo, tačiau kainos buvo didelės, nes didžioji dalis 2009 m. tiekimo sutarčių buvo sudarytos 2008 m. ir tam tikrais atvejais 2008 m. numatytas produkto pristatymas buvo nukeltas į 2009 m. Vis dėlto, ne taip kaip per ankstesnius laikotarpius, 5 % kainų padidėjimo per PTL nepakako padidėjusioms sąnaudoms (+ 13 %) kompensuoti. Po PTL iš naujo derėtasi dėl mažesnių kainų.

| (63) | Kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas.

  10   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Kaip paaiškinta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies kainos keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas.

10   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeksas (2006 m. = 100)

100

121

133

140

4.10.   Darbo užmokestis

| (64) | 2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.

  11   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.

11   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)

52

56

61

60

Indeksas (2006 m. = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investicijos

| (65) | 2006 m. – PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 37 %. Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 14 %.

  12   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

2006 m. – PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 37 %. Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 14 %.

12   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynosios investicijos (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeksas (2006 m. = 100)

100

151

159

137

4.12.   Pelningumas ir investicijų grąža

| (66) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį sąnaudoms padidėjus 40 % Sąjungos pramonė vis dėlto sugebėjo 2006–2007 m. padidinti kainas daugiau, nei padidėjo sąnaudos. Dėl to pelnas padidėjo nuo 19 % 2006 m. iki 26 % 2007 m. 2007–2008 m. kainos ir sąnaudos didėjo vienodai, tad Sąjungos pramonės pelno dydis nesikeitė ir buvo toks pat kaip 2007 m. Per PTL dėl mažesnio pajėgumų naudojimo poveikio sąnaudoms ir didesnių žaliavų kainų pelnas vėl sumažėjo iki 19 %. 2009 m. pelnas toliau mažėjo, nes Sąjungos pramonė turėjo sumažinti kainas atsižvelgdama į tai, kad dėl mažėjančios paklausos plieno sektoriuje pardavimo kainos grafito elektrodų rinkoje apskritai mažėjo. |
| --- | --- |

(66)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį sąnaudoms padidėjus 40 % Sąjungos pramonė vis dėlto sugebėjo 2006–2007 m. padidinti kainas daugiau, nei padidėjo sąnaudos. Dėl to pelnas padidėjo nuo 19 % 2006 m. iki 26 % 2007 m. 2007–2008 m. kainos ir sąnaudos didėjo vienodai, tad Sąjungos pramonės pelno dydis nesikeitė ir buvo toks pat kaip 2007 m. Per PTL dėl mažesnio pajėgumų naudojimo poveikio sąnaudoms ir didesnių žaliavų kainų pelnas vėl sumažėjo iki 19 %. 2009 m. pelnas toliau mažėjo, nes Sąjungos pramonė turėjo sumažinti kainas atsižvelgdama į tai, kad dėl mažėjančios paklausos plieno sektoriuje pardavimo kainos grafito elektrodų rinkoje apskritai mažėjo.

| (67) | Investicijų grąža (toliau – IG) padidėjo nuo 71 % 2006 m. iki 103 % 2007 m. 2008 m. IG padidėjo iki 119 %, o per PTL sumažėjo iki 77 %. Iš viso 2006 m. – PTL investicijų grąža padidėjo tik 6 procentiniais punktais.

  13   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo %) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynasis pelnas %) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Investicijų grąža (toliau – IG) padidėjo nuo 71 % 2006 m. iki 103 % 2007 m. 2008 m. IG padidėjo iki 119 %, o per PTL sumažėjo iki 77 %. Iš viso 2006 m. – PTL investicijų grąža padidėjo tik 6 procentiniais punktais.

13   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo %)

19 %

26 %

25 %

19 %

IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynasis pelnas %)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (68) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006–2007 m. padidėjo. 2008 m. šis srautas toliau didėjo, o per PTL sumažėjo. Apskritai grynųjų pinigų srautas per PTL buvo 28 % didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. |
| --- | --- |

(68)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006–2007 m. padidėjo. 2008 m. šis srautas toliau didėjo, o per PTL sumažėjo. Apskritai grynųjų pinigų srautas per PTL buvo 28 % didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

| (69) | Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

  14   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

14   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeksas (2006 m. = 100)

100

145

179

128

4.14.   Dempingo skirtumo dydis

| (70) | Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

4.15.   Atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo ir dempingo poveikio

| (71) | Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis 2004 m. nustačius galutines kompensacines ir antidempingo priemones šiek tiek pagerėjo. Tiksliau 2006–2008 m. Sąjungos pramonė padidino kainas ir pelną. Taip įvyko dėl labai palankių rinkos sąlygų, kurioms vyraujant buvo galima išlaikyti dideles kainas ir pelningumą net mažėjant Sąjungos pramonės rinkos daliai, kaip paaiškinta 55 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo, o produktas iš Indijos buvo importuojamas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas jau pradėjo mažėti ir 2009 m. dėl padidėjusių sąnaudų ir ribotų galimybių padidinti kainas mažėjo toliau. |
| --- | --- |

(71)

Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis 2004 m. nustačius galutines kompensacines ir antidempingo priemones šiek tiek pagerėjo. Tiksliau 2006–2008 m. Sąjungos pramonė padidino kainas ir pelną. Taip įvyko dėl labai palankių rinkos sąlygų, kurioms vyraujant buvo galima išlaikyti dideles kainas ir pelningumą net mažėjant Sąjungos pramonės rinkos daliai, kaip paaiškinta 55 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo, o produktas iš Indijos buvo importuojamas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas jau pradėjo mažėti ir 2009 m. dėl padidėjusių sąnaudų ir ribotų galimybių padidinti kainas mažėjo toliau.

5.   Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis

5.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (72) | Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas mažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daugiau nei du kartus, o šiam importui tenkanti rinkos dalis – daugiau nei tris kartus (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Jei nebūtų atsižvelgiama į antidempingo ir kompensacinius muitus, dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo priverstinai mažinamos mažiau nei 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas mažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daugiau nei du kartus, o šiam importui tenkanti rinkos dalis – daugiau nei tris kartus (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Jei nebūtų atsižvelgiama į antidempingo ir kompensacinius muitus, dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos per PTL buvo priverstinai mažinamos mažiau nei 2 %.

5.2.   Ekonomikos krizės poveikis

| (73) | Plieno ir susijusiuose sektoriuose, įskaitant grafito elektrodų pramonę, 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Kadangi dėl sutarčių PTL derėtasi tokiu metu, kai ekonomikos krizės poveikio nebuvo galima numatyti, ekonomikos krizės poveikis per PTL daugiausia buvo susijęs su produkto kiekiu, nes poveikį kainoms Sąjungos pramonė pajus vėliau. Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis tam tikra prasme pablogėjo net tada, kai vyravo palankios ekonominės sąlygos, nes prarado rinkos dalį dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. Šis padėties pablogėjimas didesnio neigiamo poveikio neturėjo iš dalies dėl to, kad 2007–2008 m. paklausa buvo didelė ir Sąjungos pramonė galėjo gaminti ir parduoti didelį kiekį produkto, ir iš dalies dėl to, kad PTL sumažėjus kiekiams dėl pirmiau aprašyto laiko skirtumo vis dar buvo galima nemažinti kainų. |
| --- | --- |

(73)

Plieno ir susijusiuose sektoriuose, įskaitant grafito elektrodų pramonę, 2007 m. ir per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Paprastai deramasi dėl 6–12 mėnesių trukmės grafito elektrodų tiekimo sutarčių, dėl to paklausos pasikeitimo (padidėjimo arba sumažėjimo) poveikis kainoms gali būti daromas vėliau. Kadangi dėl sutarčių PTL derėtasi tokiu metu, kai ekonomikos krizės poveikio nebuvo galima numatyti, ekonomikos krizės poveikis per PTL daugiausia buvo susijęs su produkto kiekiu, nes poveikį kainoms Sąjungos pramonė pajus vėliau. Atsižvelgiant į tai, pažymėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis tam tikra prasme pablogėjo net tada, kai vyravo palankios ekonominės sąlygos, nes prarado rinkos dalį dėl importo iš nagrinėjamosios šalies. Šis padėties pablogėjimas didesnio neigiamo poveikio neturėjo iš dalies dėl to, kad 2007–2008 m. paklausa buvo didelė ir Sąjungos pramonė galėjo gaminti ir parduoti didelį kiekį produkto, ir iš dalies dėl to, kad PTL sumažėjus kiekiams dėl pirmiau aprašyto laiko skirtumo vis dar buvo galima nemažinti kainų.

5.3.   Importas iš kitų šalių

| (74) | Kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik tiriamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys, toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. Į tam tikrą importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas. |
| --- | --- |

(74)

Kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik tiriamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys, toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. Į tam tikrą importą nebuvo atsižvelgiama, nes remiantis turima informacija paaiškėjo, kad tai nebuvo tiriamojo produkto importas.

| (75) | Numanoma, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 63 % nuo apytikriai 11 000 tonų 2006 m. iki apytikriai 18 500 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 6,6 % 2006 m. iki 14,4 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina padidėjo 42 %. Daugiausia importuota iš Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Rusijos, Japonijos ir Meksikos, tik šių šalių individualios rinkos dalys per PTL buvo didesnės nei 1 %. Importas iš šių šalių išsamiau nagrinėjamas tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Importui iš devynių kitų šalių tenka iš viso tik apytikriai 2 % rinkos dalies, todėl šis importas toliau nenagrinėjamas. |
| --- | --- |

(75)

Numanoma, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 63 % nuo apytikriai 11 000 tonų 2006 m. iki apytikriai 18 500 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 6,6 % 2006 m. iki 14,4 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių kaina padidėjo 42 %. Daugiausia importuota iš Kinijos Liaudies Respublikos (KLR), Rusijos, Japonijos ir Meksikos, tik šių šalių individualios rinkos dalys per PTL buvo didesnės nei 1 %. Importas iš šių šalių išsamiau nagrinėjamas tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Importui iš devynių kitų šalių tenka iš viso tik apytikriai 2 % rinkos dalies, todėl šis importas toliau nenagrinėjamas.

| (76) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,4 procentinio punkto (nuo 0,2 % iki 2,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(76)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 2,4 procentinio punkto (nuo 0,2 % iki 2,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (77) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Rusijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 4,2 procentinio punkto (nuo 1,9 % iki 6,1 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Rusijos importuota šiek tiek mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(77)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Rusijos tenkanti rinkos dalis padidėjo 4,2 procentinio punkto (nuo 1,9 % iki 6,1 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Rusijos importuota šiek tiek mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (78) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Japonijos tenkanti rinkos dalis sumažėjo 0,4 procentinio punkto (nuo 2,0 % iki 1,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Japonijos importuota panašiomis į Sąjungos pramonės kainas arba didesnėmis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(78)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Japonijos tenkanti rinkos dalis sumažėjo 0,4 procentinio punkto (nuo 2,0 % iki 1,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Japonijos importuota panašiomis į Sąjungos pramonės kainas arba didesnėmis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (79) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Meksikos tenkanti rinkos dalis padidėjo 1,0 procentiniu punktu (nuo 0,9 % iki 1,9 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Meksikos importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis. |
| --- | --- |

(79)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš Meksikos tenkanti rinkos dalis padidėjo 1,0 procentiniu punktu (nuo 0,9 % iki 1,9 %). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Meksikos importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat didesnėmis nei importo iš Indijos kainomis.

| (80) | Taigi, gali būti, kad dėl importo iš KLR ir Rusijos raidos iš dalies sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad remiantis importo statistiniais duomenimis gauti duomenys yra bendro pobūdžio ir dėl to negalima palyginti kainų pagal produktų rūšis, kaip buvo galima padaryti Indijos atveju remiantis eksportuojančio gamintojo pateikta išsamia informacija, negalima tvirtai nustatyti importo iš KLR ir Rusijos poveikio.

  15   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Importo iš kitų šalių rinkos dalis | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš KLR apimtis (tonomis) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Importo iš KLR rinkos dalis | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Importo iš KLR kaina (EUR už toną) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Rusijos apimtis (tonomis) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Importo iš Rusijos rinkos dalis | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Japonijos apimtis (tonomis) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Importo iš Japonijos rinkos dalis | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Importo iš Japonijos kaina (EUR už toną) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |
| Importo iš Meksikos apimtis (tonomis) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Importo iš Meksikos rinkos dalis | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Importo iš Meksikos kaina (EUR už toną) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeksas (2006 m. = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Taigi, gali būti, kad dėl importo iš KLR ir Rusijos raidos iš dalies sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad remiantis importo statistiniais duomenimis gauti duomenys yra bendro pobūdžio ir dėl to negalima palyginti kainų pagal produktų rūšis, kaip buvo galima padaryti Indijos atveju remiantis eksportuojančio gamintojo pateikta išsamia informacija, negalima tvirtai nustatyti importo iš KLR ir Rusijos poveikio.

15   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeksas (2006 m. = 100)

100

100

170

163

Importo iš kitų šalių rinkos dalis

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeksas (2006 m. = 100)

100

122

138

142

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš KLR apimtis (tonomis)

421

659

2 828

3 380

Indeksas (2006 m. = 100)

100

157

672

804

Importo iš KLR rinkos dalis

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Importo iš KLR kaina (EUR už toną)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeksas (2006 m. = 100)

100

115

142

150

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeksas (2006 m. = 100)

100

90

264

245

Importo iš Rusijos rinkos dalis

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeksas (2006 m. = 100)

100

125

140

145

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Japonijos apimtis (tonomis)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeksas (2006 m. = 100)

100

66

110

62

Importo iš Japonijos rinkos dalis

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Importo iš Japonijos kaina (EUR už toną)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeksas (2006 m. = 100)

100

122

135

140

2006 m.

2007 m.

2008 m.

PTL

Importo iš Meksikos apimtis (tonomis)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeksas (2006 m. = 100)

100

148

143

167

Importo iš Meksikos rinkos dalis

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Importo iš Meksikos kaina (EUR už toną)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeksas (2006 m. = 100)

100

138

171

173

6.   Išvada

| (81) | Kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei du kartus. Tuo pačiu laikotarpiu suvartojimui sumažėjus apytikriai 25 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo apytikriai 1,5 % 2006 m. iki apytikriai 5 % per PTL. Indijos eksporto į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo dėl to, kad rinkoje apskirtai vyravo aukštos kainos, tačiau dėl Indijos eksporto kainų vis dėlto buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(81)

Kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje, importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis 2006 m. – PTL padidėjo daugiau nei du kartus. Tuo pačiu laikotarpiu suvartojimui sumažėjus apytikriai 25 % labai padidėjo Indijos eksportuotojų rinkos dalis – nuo apytikriai 1,5 % 2006 m. iki apytikriai 5 % per PTL. Indijos eksporto į Sąjungą kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo dėl to, kad rinkoje apskirtai vyravo aukštos kainos, tačiau dėl Indijos eksporto kainų vis dėlto buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (82) | 2006 m. – PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, kai kurių svarbių rodiklių raida buvo neigiama: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 29 % ir 39 %, o pajėgumų naudojimas sumažėjo 28 % ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygis. Nors kai kuriuos tokius neigiamus pasikeitimus galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (apytikriai 25 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau tai, kad Sąjungos pramonė prarado didelę dalį rinkos (2006 m. – PTL rinkos dalis sumažėjo 15,9 procentinio punkto), turi būti vertinama atsižvelgiant į nuolatos didėjusią importo iš Indijos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(82)

2006 m. – PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, kai kurių svarbių rodiklių raida buvo neigiama: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 29 % ir 39 %, o pajėgumų naudojimas sumažėjo 28 % ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygis. Nors kai kuriuos tokius neigiamus pasikeitimus galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (apytikriai 25 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau tai, kad Sąjungos pramonė prarado didelę dalį rinkos (2006 m. – PTL rinkos dalis sumažėjo 15,9 procentinio punkto), turi būti vertinama atsižvelgiant į nuolatos didėjusią importo iš Indijos rinkos dalį.

| (83) | Pakankamai didelis pelno lygis per PTL iš esmės buvo pasiektas dėl to, kad dėl 62 konstatuojamojoje dalyje išaiškintų priežasčių buvo toliau taikomos aukštos kainos. Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili net ir tuo metu gaunant pakankamai didelį pelną, nes dėl didėjančios importo dempingo kainomis iš Indijos apimties ir sumažėjusios paklausos nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų. |
| --- | --- |

(83)

Pakankamai didelis pelno lygis per PTL iš esmės buvo pasiektas dėl to, kad dėl 62 konstatuojamojoje dalyje išaiškintų priežasčių buvo toliau taikomos aukštos kainos. Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili net ir tuo metu gaunant pakankamai didelį pelną, nes dėl didėjančios importo dempingo kainomis iš Indijos apimties ir sumažėjusios paklausos nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų.

F.   ŽALOS TĘSIMOSI IR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   Preliminarios pastabos

| (84) | Kaip jau buvo minėta, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Tačiau kai per PTL sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvęs didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš Indijos poveikis. Tiksliau PTL pabaigoje Sąjungos pramonė neturėjo didelių galimybių kompensuoti padidėjusių sąnaudų. |
| --- | --- |

(84)

Kaip jau buvo minėta, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Tačiau kai per PTL sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvęs didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš Indijos poveikis. Tiksliau PTL pabaigoje Sąjungos pramonė neturėjo didelių galimybių kompensuoti padidėjusių sąnaudų.

2.   Eksporto į trečiąsias šalis apimties ir kainų bei eksporto į Sąjungą apimties ir kainų santykis

| (85) | Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo eksportui ne ES šalims kaina buvo mažesnė už vidutinę eksporto į Sąjungą kainą ir vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims apimtis buvo labai didelė, ji sudarė didžiąją dalį jo viso pardavimo eksportui apimties. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelį eksportuojamą kiekį iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką tokiomis kainomis, kurios, net jei ir būtų didesnės už eksporto į trečiąsias šalis kainas, tikriausiai vis dėlto būtų mažesnės už dabartines eksporto į Sąjungą kainas. |
| --- | --- |

(85)

Nustatyta, kad vidutinė Indijos pardavimo eksportui ne ES šalims kaina buvo mažesnė už vidutinę eksporto į Sąjungą kainą ir vidaus rinkos kainas. Indijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims apimtis buvo labai didelė, ji sudarė didžiąją dalį jo viso pardavimo eksportui apimties. Todėl buvo manoma, kad jei priemonės nustotų galioti, Indijos eksportuotojai būtų paskatinti perkelti didelį eksportuojamą kiekį iš kitų trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką tokiomis kainomis, kurios, net jei ir būtų didesnės už eksporto į trečiąsias šalis kainas, tikriausiai vis dėlto būtų mažesnės už dabartines eksporto į Sąjungą kainas.

3.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos Indijos rinkoje

| (86) | Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas turi daug nepanaudotų pajėgumų ir 2010–2011 m. ketino juos didinti. Taigi, yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją. |
| --- | --- |

(86)

Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas turi daug nepanaudotų pajėgumų ir 2010–2011 m. ketino juos didinti. Taigi, yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją.

| (87) | Pastabose dėl faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indijos gamintojas teigė, kad nepanaudotų pajėgumų iš esmės turėjo dėl ekonomikos krizės ir su tuo susijusios sumažėjusios paklausos. Tačiau didžioji dalis bendrovės nepanaudotų pajėgumų susidarė dėl to, kad bendrovė 2006 m. – PTL labai padidino pajėgumus. Be to, reikėtų pažymėti, kad bendrovė planavo dar daugiau didinti pajėgumus. Taip pat pažymėtina, kad yra kitas Indijos gamintojas, kuris nebendradarbiavo – jo pajėgumai ir jų naudojimas yra panašūs, be to, jis neseniai pranešė dar daugiau didinsiąs pajėgumus. |
| --- | --- |

(87)

Pastabose dėl faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indijos gamintojas teigė, kad nepanaudotų pajėgumų iš esmės turėjo dėl ekonomikos krizės ir su tuo susijusios sumažėjusios paklausos. Tačiau didžioji dalis bendrovės nepanaudotų pajėgumų susidarė dėl to, kad bendrovė 2006 m. – PTL labai padidino pajėgumus. Be to, reikėtų pažymėti, kad bendrovė planavo dar daugiau didinti pajėgumus. Taip pat pažymėtina, kad yra kitas Indijos gamintojas, kuris nebendradarbiavo – jo pajėgumai ir jų naudojimas yra panašūs, be to, jis neseniai pranešė dar daugiau didinsiąs pajėgumus.

4.   Išvada

| (88) | Nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti eksportą į Sąjungos rinką. Be to, Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis panašių rūšių produktais, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Šios mažos kainos tikriausiai mažės, jas derinant su mažesnėmis kitoms pasaulio šalims taikomomis kainomis. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas tiekti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį Sąjungos rinkai veikiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(88)

Nagrinėjamosios šalies gamintojai gali didinti ir (arba) nukreipti eksportą į Sąjungos rinką. Be to, Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis panašių rūšių produktais, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Šios mažos kainos tikriausiai mažės, jas derinant su mažesnėmis kitoms pasaulio šalims taikomomis kainomis. Tokia kainų kaita ir nagrinėjamosios šalies eksportuotojų gebėjimas tiekti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį Sąjungos rinkai veikiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai.

| (89) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama ir nestabili. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir būtų vėl daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(89)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama ir nestabili. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne importo dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų ir pasiektų per pirminį tyrimą nustatytą lygį. Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir būtų vėl daroma materialinė žala.

G.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Įžanga

| (90) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(90)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

| (91) | Reikėtų priminti, kad per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims. |
| --- | --- |

(91)

Reikėtų priminti, kad per pirminį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

| (92) | Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(92)

Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (93) | Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2004 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Tiksliau tai, kad Sąjungos pramonė per kelerius metus iki PTL padidino pelningumą, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo. Tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolatos mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė. |
| --- | --- |

(93)

Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2004 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Tiksliau tai, kad Sąjungos pramonė per kelerius metus iki PTL padidino pelningumą, ypač skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo. Tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolatos mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.

3.   Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai

| (94) | Nei vienas iš devynių nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(94)

Nei vienas iš devynių nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti.

| (95) | Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Dauguma naudotojų kelerius metus nepirko grafito elektrodų iš Indijos ir jų pozicija dėl galimo tolesnio priemonių taikymo buvo neutrali, tačiau šeši naudotojai tam tikru mastu naudojo Indijos kilmės elektrodus. Keturi naudotojai tvirtino, kad toliau taikant priemones būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai. Viena asociacija (Eurofer) ypatingai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui ir tvirtino, kad dėl taikomų priemonių dauguma Indijos eksportuotojų traukiasi iš Sąjungos rinkos. Asociacija teigia, kad toliau taikant priemones plieno gamintojams būtų trukdoma ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, o Sąjungos pramonė ir toliau naudotųsi dominuojančia, praktiškai duopolijos padėtimi. Tačiau iš importo iš Indijos raidos po to, kai buvo nustatytos priemonės, akivaizdžiai matyti, kad tiek daug eksportuotojų nepasitraukė. Atvirkščiai, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungos rinką vis daugiau patenka grafito elektrodų iš įvairių kitų trečiųjų šalių. Dėl Sąjungos pramonės padėties rinkoje tvirtumo primenama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį jos rinkos dalis sumažėjo maždaug 16 procentinių punktų (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Pagaliau ši asociacija taip pat pripažino, kad grafito elektrodai sudaro pakankamai mažą visų plieno gamintojų sąnaudų dalį. |
| --- | --- |

(95)

Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Dauguma naudotojų kelerius metus nepirko grafito elektrodų iš Indijos ir jų pozicija dėl galimo tolesnio priemonių taikymo buvo neutrali, tačiau šeši naudotojai tam tikru mastu naudojo Indijos kilmės elektrodus. Keturi naudotojai tvirtino, kad toliau taikant priemones būtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai. Viena asociacija (Eurofer) ypatingai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui ir tvirtino, kad dėl taikomų priemonių dauguma Indijos eksportuotojų traukiasi iš Sąjungos rinkos. Asociacija teigia, kad toliau taikant priemones plieno gamintojams būtų trukdoma ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, o Sąjungos pramonė ir toliau naudotųsi dominuojančia, praktiškai duopolijos padėtimi. Tačiau iš importo iš Indijos raidos po to, kai buvo nustatytos priemonės, akivaizdžiai matyti, kad tiek daug eksportuotojų nepasitraukė. Atvirkščiai, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungos rinką vis daugiau patenka grafito elektrodų iš įvairių kitų trečiųjų šalių. Dėl Sąjungos pramonės padėties rinkoje tvirtumo primenama, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį jos rinkos dalis sumažėjo maždaug 16 procentinių punktų (žr. 55 konstatuojamąją dalį). Pagaliau ši asociacija taip pat pripažino, kad grafito elektrodai sudaro pakankamai mažą visų plieno gamintojų sąnaudų dalį.

| (96) | Taip pat primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (10). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, Indija. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad dėl priemonių nustatymo poveikio naudotojams per pirminį tyrimą nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų grafito elektrodų sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Nustačius priemones nebuvo nustatyta jokių priešingų požymių. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis. |
| --- | --- |

(96)

Taip pat primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (10). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, Indija. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad dėl priemonių nustatymo poveikio naudotojams per pirminį tyrimą nuspręsta, kad, atsižvelgiant į nežymų grafito elektrodų sąnaudų poveikį naudotojų pramonės įmonėms, sąnaudų padidėjimas neturėtų padaryti didelės įtakos naudotojų pramonei. Nustačius priemones nebuvo nustatyta jokių priešingų požymių. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.

4.   Išvada

| (97) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (98) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta. |
| --- | --- |

(98)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

| (99) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti antidempingo priemones, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti antidempingo priemones, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai.

| (100) | Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(100)

Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (101) | Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (11) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą, |
| --- | --- |

(101)

Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (11) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Indijos kilmės grafito elektrodams, naudojamiems elektrinėse krosnyse, kurių tariamasis tankis yra 1,65 g/cm3 arba didesnis, o elektrinė varža yra 6,0 μΩ.m arba mažesnė, ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 11 00 (TARIC kodas 8545110010), ir tokiems elektrodams naudojamoms jungiamosioms veržlėms, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8545 90 90 (TARIC kodas 8545909010), importuojamiems kartu arba atskirai, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Bendrovė | Galutinis muitas
  (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 8,5 | A999 |

Bendrovė

Galutinis muitas

(%)

Papildomas TARIC kodas

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Visoms kitoms bendrovėms

8,5

A999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 295, 2004 9 18, p. 10.

2

(3)  OL L 295, 2004 9 18, p. 4.

3

(4)  OL L 350, 2008 12 30, p. 24.

4

(5)  OL C 34, 2009 2 11, p. 11.

5

(6)  OL C 224, 2009 9 17, p. 20.

6

(7)  OL C 224, 2009 9 17, p. 24.

7

(8)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

8

(9)  Žr. 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1009/2004, nustatančio laikiną antidempingo muitą tam tikroms grafito elektrodų sistemoms, kurių kilmės šalis yra Indija (OL L 183, 2004 5 20, p. 61), 88 konstatuojamąją dalį.

9

(10)  Žr. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1009/2004 (OL L 183, 2004 5 20, p. 61) 106 konstatuojamąją dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1629/2004 22 konstatuojamąją dalį.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/31

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1187/2010

2010 m. gruodžio 13 d.

kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1683/2004 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosatui, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2931 00 99 ir ex 3808 93 27 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Šio muito taikymas buvo išplėstas importuojamam iš Malaizijos siunčiamam glifosatui (deklaruojamam kaip Malaizijos kilmės arba ne), išskyrus tą, kurį pagamino Crop Protection (M) Sdn. Bhd., ir importuojamam iš Taivano siunčiamam glifosatui (deklaruojamam kaip Taivano kilmės arba ne), išskyrus tą, kurį pagamino Sinon Corporation. Antidempingo muito norma yra 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1683/2004 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosatui, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2931 00 99 ir ex 3808 93 27 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Šio muito taikymas buvo išplėstas importuojamam iš Malaizijos siunčiamam glifosatui (deklaruojamam kaip Malaizijos kilmės arba ne), išskyrus tą, kurį pagamino Crop Protection (M) Sdn. Bhd., ir importuojamam iš Taivano siunčiamam glifosatui (deklaruojamam kaip Taivano kilmės arba ne), išskyrus tą, kurį pagamino Sinon Corporation. Antidempingo muito norma yra 29,9 %.

| (2) | Sprendimu 2009/383/EB (3) Komisija laikinai sustabdė galutinių antidempingo muitų taikymą devyniems mėnesiams, pradedant nuo 2009 m. gegužės 16 d. Vėliau įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 126/2010 (4) Taryba pratęsė sustabdymą vieneriems metams, pradedant nuo 2010 m. vasario 14 d. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2009/383/EB (3) Komisija laikinai sustabdė galutinių antidempingo muitų taikymą devyniems mėnesiams, pradedant nuo 2009 m. gegužės 16 d. Vėliau įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 126/2010 (4) Taryba pratęsė sustabdymą vieneriems metams, pradedant nuo 2010 m. vasario 14 d.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (3) | Paskelbus pranešimą (5) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosatui, galiojimo pabaigą, 2009 m. birželio 29 d. Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

Paskelbus pranešimą (5) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosatui, galiojimo pabaigą, 2009 m. birželio 29 d. Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

| (4) | Prašymą pateikė Europos glifosato asociacija (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina visą Sąjungoje pagaminamo glifosato kiekį, vardu. |
| --- | --- |

(4)

Prašymą pateikė Europos glifosato asociacija (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina visą Sąjungoje pagaminamo glifosato kiekį, vardu.

| (5) | Prašyme pateikta prima facie įrodymų, rodančių, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(5)

Prašyme pateikta prima facie įrodymų, rodančių, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

1.3.   Inicijavimas

| (6) | Taigi pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (6) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2931 00 99 ir ex 3808 93 27. |
| --- | --- |

(6)

Taigi pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (6) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2931 00 99 ir ex 3808 93 27.

| (7) | Komisija apie peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, susijusiems importuotojams, Kinijos Liaudies Respublikos atstovams, naudotojų atstovams ir Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apie peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, susijusiems importuotojams, Kinijos Liaudies Respublikos atstovams, naudotojų atstovams ir Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms.

2.   PRAŠYMO ATSIĖMIMAS

| (8) | 2010 m. rugsėjo 21 d. raštu Komisijai pareiškėjas oficialiai atsiėmė prašymą. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. rugsėjo 21 d. raštu Komisijai pareiškėjas oficialiai atsiėmė prašymą.

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį tyrimas gali būti nutraukiamas, jei atsiimamas prašymas atlikti peržiūrą ir jei toks nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį tyrimas gali būti nutraukiamas, jei atsiimamas prašymas atlikti peržiūrą ir jei toks nutraukimas neprieštarauja Sąjungos interesams.

| (10) | Nuspręsta, kad šį tyrimą reikėtų nutraukti, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad toks nutraukimas prieštarautų Sąjungos interesams. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Tačiau jokių pastabų, kurios galėtų turėti įtakos šiam sprendimui, negauta. |
| --- | --- |

(10)

Nuspręsta, kad šį tyrimą reikėtų nutraukti, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad toks nutraukimas prieštarautų Sąjungos interesams. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Tačiau jokių pastabų, kurios galėtų turėti įtakos šiam sprendimui, negauta.

| (11) | Todėl padaryta išvada, kad antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato reikėtų nutraukti, o galiojančias priemones – panaikinti, |
| --- | --- |

(11)

Todėl padaryta išvada, kad antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosato reikėtų nutraukti, o galiojančias priemones – panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Antidempingo priemonės, taikomos importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės glifosatui, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2931 00 99 ir ex 3808 93 27, panaikinamos ir šio importo tyrimas nutraukiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 303, 2004 9 30, p. 1.

2

(3)  OL L 120, 2009 5 15, p. 20.

3

(4)  OL L 40, 2010 2 13, p. 1.

4

(5)  OL C 115, 2009 5 20, p. 19.

5

(6)  OL C 234, 2009 9 29, p. 9.

6

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1188/2010

2010 m. gruodžio 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. gruodžio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1189/2010

2010 m. gruodžio 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. gruodžio 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. gruodžio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. gruodžio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2010 m. gruodžio 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. gruodžio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2010 m. gruodžio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

248,84

170,04

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Meksikos įlankos priedas

—

14,47

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 48,62 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

19,66 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

48,62 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

SPRENDIMAI

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2004/211/EB Brazilijos, Kuveito ir Sirijos, įtrauktų į trečiųjų šalių ar jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti gyvus arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių gyvūnų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą, grafų įrašai

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8950)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/776/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/426/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (1), ypač į jos 12 straipsnio 1 ir 4 dalis, 19 straipsnio įžanginį sakinį ir 19 straipsnio i ir ii punktus,

atsižvelgdama į 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvą 92/65/EEB, nustatančią gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (2), ypač į jos 17 straipsnio 3 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 90/426/EEB nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi į Sąjungą importuojamiems gyviems arklinių šeimos gyvūnams. Joje nustatyta, kad į Sąjungą arklinių šeimos gyvūnus leidžiama importuoti tik iš tų trečiųjų šalių ir jų teritorijos dalių, kuriose apie įnosių ligą būtina pranešti ir kuriose mažiausiai šešis mėnesius nepasitaikė įnosių ligos atvejų. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 90/426/EEB nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi į Sąjungą importuojamiems gyviems arklinių šeimos gyvūnams. Joje nustatyta, kad į Sąjungą arklinių šeimos gyvūnus leidžiama importuoti tik iš tų trečiųjų šalių ir jų teritorijos dalių, kuriose apie įnosių ligą būtina pranešti ir kuriose mažiausiai šešis mėnesius nepasitaikė įnosių ligos atvejų.

| (2) | 2004 m. sausio 6 d. Komisijos sprendime, nustatančiame trečiųjų šalių ir jų teritorijos dalių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti gyvus arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą ir iš dalies pakeičiančiame sprendimus 93/195/EEB ir 94/63/EB (3), nustatytas trečiųjų šalių ir, jei taikomas suskirstymas į regionus, jų dalių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti arklinių šeimos gyvūnus ir jų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašas ir nurodytos kitos tokiam importui taikomos sąlygos. Tas sąrašas pateiktas minėto sprendimo I priede. Šiuo metu į šio priedo sąrašą įtraukta Brazilija, Kuveitas ir Sirija. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. sausio 6 d. Komisijos sprendime, nustatančiame trečiųjų šalių ir jų teritorijos dalių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti gyvus arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą ir iš dalies pakeičiančiame sprendimus 93/195/EEB ir 94/63/EB (3), nustatytas trečiųjų šalių ir, jei taikomas suskirstymas į regionus, jų dalių, iš kurių valstybės narės leidžia importuoti arklinių šeimos gyvūnus ir jų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašas ir nurodytos kitos tokiam importui taikomos sąlygos. Tas sąrašas pateiktas minėto sprendimo I priede. Šiuo metu į šio priedo sąrašą įtraukta Brazilija, Kuveitas ir Sirija.

| (3) | 2010 m. balandžio mėn. Brazilija Pasaulinei gyvūnų sveikatos organizacijai (OIE) pranešė apie Federalinėje apygardoje (Distrito Federal) patvirtintą arklių įnosių ligos (Burkholderia mallei) atvejį. Todėl Sprendimas 2004/211/EB buvo iš dalies pakeistas Komisijos sprendimu 2010/333/ES (4) siekiant nurodyti, kad iš Brazilijos federalinės apygardos (Distrito Federal) nebeleidžiama įvežti arklinių šeimos gyvūnų ir arklių rūšių gyvūnų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų. |
| --- | --- |

(3)

2010 m. balandžio mėn. Brazilija Pasaulinei gyvūnų sveikatos organizacijai (OIE) pranešė apie Federalinėje apygardoje (Distrito Federal) patvirtintą arklių įnosių ligos (Burkholderia mallei) atvejį. Todėl Sprendimas 2004/211/EB buvo iš dalies pakeistas Komisijos sprendimu 2010/333/ES (4) siekiant nurodyti, kad iš Brazilijos federalinės apygardos (Distrito Federal) nebeleidžiama įvežti arklinių šeimos gyvūnų ir arklių rūšių gyvūnų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų.

| (4) | 2010 m. lapkričio 1 d. Brazilija informavo OIE, kad šio vienintelio įnosių ligos atvejo klausimas Federalinėje apygardoje (Distrito Federal) buvo išspręstas. Visų pirma valdžios institucijos nurodė, kad mažiausiai šešių mėnesių laikotarpiu negauta pranešimų apie naujus protrūkius, kad taikomi arklinių šeimos gyvūnų judėjimo iš užkrėstos teritorijos į neužkrėstas judėjimo apribojimai ir kad atlikus apie 5 000 arklinių šeimos gyvūnų priežiūrą nenustatyta naujų atvejų. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. lapkričio 1 d. Brazilija informavo OIE, kad šio vienintelio įnosių ligos atvejo klausimas Federalinėje apygardoje (Distrito Federal) buvo išspręstas. Visų pirma valdžios institucijos nurodė, kad mažiausiai šešių mėnesių laikotarpiu negauta pranešimų apie naujus protrūkius, kad taikomi arklinių šeimos gyvūnų judėjimo iš užkrėstos teritorijos į neužkrėstas judėjimo apribojimai ir kad atlikus apie 5 000 arklinių šeimos gyvūnų priežiūrą nenustatyta naujų atvejų.

| (5) | Todėl Federalinę apygardą (Distrito Federal) reikėtų vėl įtraukti į patvirtintų teritorijų, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių gyvūnų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą, pateiktą Sprendimo 2004/211/EB I priede. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Federalinę apygardą (Distrito Federal) reikėtų vėl įtraukti į patvirtintų teritorijų, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti arklinių šeimos gyvūnus ir arklių rūšių gyvūnų spermą, kiaušialąstes ir embrionus, sąrašą, pateiktą Sprendimo 2004/211/EB I priede.

| (6) | 2010 m. spalio mėn. OIE pranešė apie įnosių ligos atvejį Kuveite. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. spalio mėn. OIE pranešė apie įnosių ligos atvejį Kuveite.

| (7) | Sirija nurodė OIE, kad jos statusas dėl įnosių yra nežinomas, nes šioje šalyje nebereikalaujama pranešti apie šią ligą. Nustatyta, kad arkliai iš Sirijos buvo įnosių šaltinis to regiono šalyse, o po tiriamosios OIE misijos nebuvo atmesta galimybė, kad Sirijoje ši liga yra. |
| --- | --- |

(7)

Sirija nurodė OIE, kad jos statusas dėl įnosių yra nežinomas, nes šioje šalyje nebereikalaujama pranešti apie šią ligą. Nustatyta, kad arkliai iš Sirijos buvo įnosių šaltinis to regiono šalyse, o po tiriamosios OIE misijos nebuvo atmesta galimybė, kad Sirijoje ši liga yra.

| (8) | Todėl turėtų būti nebeleidžiama įvežti į Sąjungą arklinių šeimos gyvūnų ir arklių rūšių gyvūnų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų iš Kuveito ir Sirijos. Todėl šios šalys turėtų būti išbrauktos iš Sprendimo 2004/211/EB I priedo sąrašo. |
| --- | --- |

(8)

Todėl turėtų būti nebeleidžiama įvežti į Sąjungą arklinių šeimos gyvūnų ir arklių rūšių gyvūnų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų iš Kuveito ir Sirijos. Todėl šios šalys turėtų būti išbrauktos iš Sprendimo 2004/211/EB I priedo sąrašo.

| (9) | Todėl Sprendimas 2004/211/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Sprendimas 2004/211/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (10) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2004/211/EB I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Brazilijos grafos įrašas pakeičiamas taip:



















  „BR | Brazilija | BR-0 | Visa šalis | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Šios valstijos:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X“ | |

1.

Brazilijos grafos įrašas pakeičiamas taip:

„BR

Brazilija

BR-0

Visa šalis

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Šios valstijos:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X“

| 2. | Kuveito grafos įrašas pakeičiamas taip:



















  „K | Kuveitas | KW-0 | Visa šalis | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Kuveito grafos įrašas pakeičiamas taip:

„K

Kuveitas

KW-0

Visa šalis

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

| 3. | Sirijos grafos įrašas pakeičiamas taip:



















  „SY | Sirija | SY-0 | Visa šalis | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Sirijos grafos įrašas pakeičiamas taip:

„SY

Sirija

SY-0

Visa šalis

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 42.

1

(2)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54.

2

(3)  OL L 73, 2004 3 11, p. 1.

3

(4)  OL L 150, 2010 6 16, p. 53.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2008/90/EB, kad būtų galima pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos dėl vaisinių augalų dauginamosios medžiagos ir sodininkystei skirtų vaisinių augalų importo iš trečiųjų šalių sąlygų taikymą

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8992)

(2010/777/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvą 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (1), ypač į jos 12 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvos 2008/90/EB 12 straipsnio 1 dalį Komisija turi nuspręsti, ar trečiojoje šalyje išauginta dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai, dėl kurių suteikiamos tos pačios garantijos dėl tiekėjo įsipareigojimų, tapatumo, požymių, augalų sveikatos, auginimo terpės, pakavimo, kontrolės priemonių, ženklinimo ir plombavimo, visais šiais atžvilgiais yra lygiaverčiai dauginamajai medžiagai ir vaisiniams augalams, išaugintiems Sąjungoje, ir atitinka tos direktyvos reikalavimus bei sąlygas. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvos 2008/90/EB 12 straipsnio 1 dalį Komisija turi nuspręsti, ar trečiojoje šalyje išauginta dauginamoji medžiaga ir vaisiniai augalai, dėl kurių suteikiamos tos pačios garantijos dėl tiekėjo įsipareigojimų, tapatumo, požymių, augalų sveikatos, auginimo terpės, pakavimo, kontrolės priemonių, ženklinimo ir plombavimo, visais šiais atžvilgiais yra lygiaverčiai dauginamajai medžiagai ir vaisiniams augalams, išaugintiems Sąjungoje, ir atitinka tos direktyvos reikalavimus bei sąlygas.

| (2) | Tačiau šiuo metu turimos informacijos apie sąlygas, taikomas trečiosiose šalyse, vis dar nepakanka, kad šiame etape Komisija galėtų priimti kokius nors sprendimus dėl kurios nors iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(2)

Tačiau šiuo metu turimos informacijos apie sąlygas, taikomas trečiosiose šalyse, vis dar nepakanka, kad šiame etape Komisija galėtų priimti kokius nors sprendimus dėl kurios nors iš trečiųjų šalių.

| (3) | Kad nebūtų sutrikdyta prekyba, iš trečiųjų šalių vaisinių augalų dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus importuojančioms valstybėms narėms reikėtų ir toliau leisti taikyti sąlygas, kurios būtų lygiavertės panašiems Sąjungos produktams taikomoms sąlygoms pagal Direktyvos 2008/90/EB 12 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

Kad nebūtų sutrikdyta prekyba, iš trečiųjų šalių vaisinių augalų dauginamąją medžiagą ir vaisinius augalus importuojančioms valstybėms narėms reikėtų ir toliau leisti taikyti sąlygas, kurios būtų lygiavertės panašiems Sąjungos produktams taikomoms sąlygoms pagal Direktyvos 2008/90/EB 12 straipsnio 2 dalį.

| (4) | Tikslinga leisti taikyti tokias sąlygas laikotarpiu, kuris atitinka Direktyvos 2008/90/EB 21 straipsnyje nurodytą pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(4)

Tikslinga leisti taikyti tokias sąlygas laikotarpiu, kuris atitinka Direktyvos 2008/90/EB 21 straipsnyje nurodytą pereinamąjį laikotarpį.

| (5) | Todėl Direktyvoje 2008/90/EB numatytas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo laikotarpis tokiam importui turėtų būti pratęstas, kad nuostata galiotų iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Direktyvoje 2008/90/EB numatytas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo laikotarpis tokiam importui turėtų būti pratęstas, kad nuostata galiotų iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (6) | Todėl Direktyva 2008/90/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Direktyva 2008/90/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (7) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Vaisinių augalų genčių ir rūšių dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2008/90/EB 12 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje data „2010 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama „2018 m. gruodžio 31 d.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 267, 2008 10 8, p. 8.

1

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/41

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/944/EB Europos bendrijai ir kiekvienai valstybei narei, vadovaujantis Tarybos sprendimu 2002/358/EB, nustatantis atitinkamus išmetamų teršalų kiekius pagal Kioto protokolą

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 9009)

(2010/778/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimą 2002/358/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų įsipareigojimų vykdymo (1), ypač į 3 jo straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendime 2006/944/EB (2) nustatyti leistini išmetamųjų teršalų kiekiai, kurių turės laikytis Sąjunga ir valstybės narės penkerius Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendime 2006/944/EB (2) nustatyti leistini išmetamųjų teršalų kiekiai, kurių turės laikytis Sąjunga ir valstybės narės penkerius Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metus.

| (2) | Sprendime 2006/944/EB nustatyti išmetamųjų teršalų kiekiai grindžiami negalutiniais duomenimis, nes 2006 m. gruodžio 31 d. bazinių metų išmetamųjų teršalų duomenys dar nebuvo nustatyti. |
| --- | --- |

(2)

Sprendime 2006/944/EB nustatyti išmetamųjų teršalų kiekiai grindžiami negalutiniais duomenimis, nes 2006 m. gruodžio 31 d. bazinių metų išmetamųjų teršalų duomenys dar nebuvo nustatyti.

| (3) | Po peržiūrų, atliktų pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo 8 straipsnį, taikant Sprendime 2006/944/EB nustatytą metodiką, turėtų būti atitinkamai nustatyti leistini galutiniai išmetamųjų teršalų kiekiai, kurių turės laikytis Sąjunga ir valstybės narės. |
| --- | --- |

(3)

Po peržiūrų, atliktų pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo 8 straipsnį, taikant Sprendime 2006/944/EB nustatytą metodiką, turėtų būti atitinkamai nustatyti leistini galutiniai išmetamųjų teršalų kiekiai, kurių turės laikytis Sąjunga ir valstybės narės.

| (4) | Danija yra susirūpinusi dėl jai numatyto išmetamųjų teršalų kiekio baziniais metais, nes pagal Komisijos sprendimo 2005/166/EB (3) 23 straipsnį pateiktoje ataskaitoje ji nurodė labai mažą baziniais metais išmestą teršalų kiekį. Siekiant visapusiškai atsižvelgti į Danijos ypatingą ir unikalią situaciją, kurią 2002 m. vykstant Sprendimo 2002/358/EB priėmimo procedūrai pripažino Taryba, susidariusią dėl to, kad jos išmetamųjų teršalų kiekis baziniais metais buvo labai mažas, o kiekybiniai įsipareigojimai mažinti išmetamuosius teršalus pagal minėto sprendimo II priedą yra vieni didžiausių, Sąjunga turėtų Danijai perduoti 5 mln. nustatytosios normos vienetų, kad būtų užtikrintas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimų laikymąsis. Komisija deramai atsižvelgė į Danijos įsipareigojimą pirmojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje panaikinti visus po šio perdavimo likusius apyvartinius taršos leidimus. |
| --- | --- |

(4)

Danija yra susirūpinusi dėl jai numatyto išmetamųjų teršalų kiekio baziniais metais, nes pagal Komisijos sprendimo 2005/166/EB (3) 23 straipsnį pateiktoje ataskaitoje ji nurodė labai mažą baziniais metais išmestą teršalų kiekį. Siekiant visapusiškai atsižvelgti į Danijos ypatingą ir unikalią situaciją, kurią 2002 m. vykstant Sprendimo 2002/358/EB priėmimo procedūrai pripažino Taryba, susidariusią dėl to, kad jos išmetamųjų teršalų kiekis baziniais metais buvo labai mažas, o kiekybiniai įsipareigojimai mažinti išmetamuosius teršalus pagal minėto sprendimo II priedą yra vieni didžiausių, Sąjunga turėtų Danijai perduoti 5 mln. nustatytosios normos vienetų, kad būtų užtikrintas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimų laikymąsis. Komisija deramai atsižvelgė į Danijos įsipareigojimą pirmojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje panaikinti visus po šio perdavimo likusius apyvartinius taršos leidimus.

| (5) | Todėl Sprendimą 2006/944/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimą 2006/944/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2006/944/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Sprendimo 2002/358/EB II priede pateiktų Sąjungos išmetamų teršalų kiekio ir valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumą, lygų 19 357 532 anglies dioksido ekvivalento tonoms, Sąjunga panaudoja išleisdama nustatytosios normos vienetus.“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Sprendimo 2002/358/EB II priede pateiktų Sąjungos išmetamų teršalų kiekio ir valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumą, lygų 19 357 532 anglies dioksido ekvivalento tonoms, Sąjunga panaudoja išleisdama nustatytosios normos vienetus.“

| 2. | Priedas keičiamas šio sprendimo priedu. |
| --- | --- |

2.

Priedas keičiamas šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Sąjungos registro vyriausiasis administratorius 5 milijonus (5 000 000) šių nustatytosios normos vienetų perkelia Kioto protokolo šaliai, turinčiai sąskaitą Danijos registre.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 15 d.

Komisijos vardu

Connie HEDEGAARD

Komisijos narė

---

(1)  OL L 130, 2002 5 15, p. 1.

1

(2)  OL L 358, 2006 12 16, p. 87.

2

(3)  OL L 55, 2005 3 1, p. 57.

3

---

PRIEDAS

Kioto protokole numatytu pirmuoju kiekybinių įsipareigojimų riboti ir mažinti išmetamųjų teršalų kiekį laikotarpiu Sąjungai ir valstybėms narėms nustatyti atitinkami išmetamųjų teršalų kiekiai anglies dioksido ekvivalento tonomis

| Europos Sąjunga (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgija | 673 995 528 |
| Danija | 273 827 177 |
| Vokietija | 4 868 096 694 |
| Airija | 314 184 272 |
| Graikija | 668 669 806 |
| Ispanija | 1 666 195 929 |
| Prancūzija | 2 819 626 640 |
| Italija | 2 416 277 898 |
| Liuksemburgas | 47 402 996 |
| Nyderlandai | 1 001 262 141 |
| Austrija | 343 866 009 |
| Portugalija | 381 937 527 |
| Suomija | 355 017 545 |
| Švedija | 375 188 561 |
| Jungtinė Karalystė | 3 396 475 254 |

Europos Sąjunga (1)

19 621 381 509

Belgija

673 995 528

Danija

273 827 177

Vokietija

4 868 096 694

Airija

314 184 272

Graikija

668 669 806

Ispanija

1 666 195 929

Prancūzija

2 819 626 640

Italija

2 416 277 898

Liuksemburgas

47 402 996

Nyderlandai

1 001 262 141

Austrija

343 866 009

Portugalija

381 937 527

Suomija

355 017 545

Švedija

375 188 561

Jungtinė Karalystė

3 396 475 254

| Bulgarija | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Čekija | 893 541 801 |
| Estija | 196 062 637 |
| Kipras | Netaikoma |
| Latvija | 119 182 130 |
| Lietuva | 227 306 177 |
| Vengrija | 542 366 600 |
| Malta | Netaikoma |
| Lenkija | 2 648 181 038 |
| Rumunija | 1 279 835 099 |
| Slovėnija | 93 628 593 |
| Slovakija | 331 433 516 |

Bulgarija

610 045 827

Čekija

893 541 801

Estija

196 062 637

Kipras

Netaikoma

Latvija

119 182 130

Lietuva

227 306 177

Vengrija

542 366 600

Malta

Netaikoma

Lenkija

2 648 181 038

Rumunija

1 279 835 099

Slovėnija

93 628 593

Slovakija

331 433 516

---

(1)  Išmetamųjų teršalų kiekis, nustatytas Sprendimo 2002/358/EB II priede išvardytoms šalims, siekiant bendrai įgyvendinti pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalį prisiimtus įsipareigojimus, vadovaujantis šio protokolo 4 straipsniu ir Sprendimu 2002/358/EB.

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/43

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 159/10/COL

2010 m. balandžio 21 d.

dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 17 straipsnį, ir į šio susitarimo 1 protokolą, ypač į jo 4 straipsnio d punktą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies d punktą, ir šio susitarimo 1 protokolą, ypač į jo 1 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 4.1.1 punkte nurodytą aktą, 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1), su pakeitimais, suderintą su EEE susitarimu jo 1 protokolu, ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.80 punkte nurodytą aktą, 2004 m. liepos 15 d. Komisijos sprendimą 2004/558/EB dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl papildomų Bendrijos galvijų vidaus prekybos garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, ir infekcijos likvidavimo programų, pateiktų atitinkamų valstybių narių, patvirtinimo įgyvendinimo (2), su pakeitimais,

atsižvelgdama į 1994 m. birželio 27 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 74/94/COL (3), kuriuo iš dalies keičiamas ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 31/94/COL (4), kuriuo Norvegijai suteikiamos tam tikros papildomos garantijos, kad ji galėtų išsaugoti infekcinio galvijų rinotracheito (IGR) nebuvimo statusą,

kadangi:

| (1) | Sprendimu Nr. 74/94/COL Norvegijai suteikta papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu Nr. 74/94/COL Norvegijai suteikta papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu.

| (2) | Po Sprendimo Nr. 74/94/COL priėmimo buvo iš dalies pakeisti Europos Sąjungos teisės aktai dėl papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, siekiant užtikrinti jų atitiktį tarptautinėms šią ligą reglamentuojančioms taisyklėms ir siekiant geresnės kontrolės Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Po Sprendimo Nr. 74/94/COL priėmimo buvo iš dalies pakeisti Europos Sąjungos teisės aktai dėl papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, siekiant užtikrinti jų atitiktį tarptautinėms šią ligą reglamentuojančioms taisyklėms ir siekiant geresnės kontrolės Sąjungoje.

| (3) | Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 48/2005 (5) Komisijos sprendimas 2004/558/EB su pakeitimais buvo įtrauktas į EEE susitarimą, kaip šio susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.80 punktas. |
| --- | --- |

(3)

Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 48/2005 (5) Komisijos sprendimas 2004/558/EB su pakeitimais buvo įtrauktas į EEE susitarimą, kaip šio susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.80 punktas.

| (4) | Norvegijos Vyriausybė mano, kad jos teritorijoje nėra infekcinio galvijų rinotracheito židinių, kaip apibrėžta Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnio 1 dalyje. Norvegija ELPA priežiūros institucijai pateikė patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodoma, kad padėtis stebima toliau, taigi vykdoma tinkama stebėsena, siekiant užtikrinti, kad Norvegijos teritorijoje nebūtų infekcinio galvijų rinotracheito židinių. |
| --- | --- |

(4)

Norvegijos Vyriausybė mano, kad jos teritorijoje nėra infekcinio galvijų rinotracheito židinių, kaip apibrėžta Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnio 1 dalyje. Norvegija ELPA priežiūros institucijai pateikė patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodoma, kad padėtis stebima toliau, taigi vykdoma tinkama stebėsena, siekiant užtikrinti, kad Norvegijos teritorijoje nebūtų infekcinio galvijų rinotracheito židinių.

| (5) | Norvegija ELPA priežiūros institucijos paprašė atnaujinti Sprendimą Nr. 74/94/COL, kad būtų atsižvelgta į naujus teisės aktų pakeitimus, padarytus Sąjungos vidaus prekybai galvijais suteiktų papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, srityje. |
| --- | --- |

(5)

Norvegija ELPA priežiūros institucijos paprašė atnaujinti Sprendimą Nr. 74/94/COL, kad būtų atsižvelgta į naujus teisės aktų pakeitimus, padarytus Sąjungos vidaus prekybai galvijais suteiktų papildomų garantijų, susijusių su infekciniu galvijų rinotracheitu, srityje.

| (6) | Todėl, siekiant aiškumo ir teisinio nuoseklumo, tikslinga panaikinti Sprendimą Nr. 74/94/COL, atsižvelgiant į naujausius teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai galvijais srityje, susijusius su infekciniu galvijų rinotracheitu. |
| --- | --- |

(6)

Todėl, siekiant aiškumo ir teisinio nuoseklumo, tikslinga panaikinti Sprendimą Nr. 74/94/COL, atsižvelgiant į naujausius teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai galvijais srityje, susijusius su infekciniu galvijų rinotracheitu.

| (7) | Naujajame sprendime bus numatytos tos pačios garantijos, kurios anksčiau buvo suteiktos Norvegijai, be to, šios garantijos bus suderintos su naujais kriterijais, nustatytais susijusiuose EEE teisės aktuose, visų pirma Sprendime 2004/558/EB su pakeitimais. |
| --- | --- |

(7)

Naujajame sprendime bus numatytos tos pačios garantijos, kurios anksčiau buvo suteiktos Norvegijai, be to, šios garantijos bus suderintos su naujais kriterijais, nustatytais susijusiuose EEE teisės aktuose, visų pirma Sprendime 2004/558/EB su pakeitimais.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nė viename Norvegijos regione nėra infekcinio galvijų rinotracheito židinių.

2 straipsnis

Norvegijai suteikiamos papildomos garantijos, susijusios su infekciniu galvijų rinotracheitu, nustatytos Sprendime 2004/558/EB su pakeitimais, kuriomis ji gali naudotis prekiaudama galvijais Europos ekonominėje erdvėje.

3 straipsnis

Norvegijos statusas yra toks pat, kaip Sprendimo 2004/558/EB su pakeitimais II priede esančiame sąraše išvardytų ES valstybių narių.

4 straipsnis

Sprendimas Nr. 74/94/COL panaikinamas.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. balandžio 21 d.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

7 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 21 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

1

(2)  OL L 249, 2004 7 23, p. 20 ir EEE priedas Nr. 22, 2008 4 24, p. 170.

2

(3)  OL L 247, 1994 9 22, p. 50.

3

(4)  OL L 138, 1994 6 2, p. 43.

4

(5)  OL L 239, 2005 9 15, p. 15.

5

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/45

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 160/10/COL

2010 m. balandžio 21 d.

dėl papildomų garantijų Norvegijai, susijusių su Aujeskio liga

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 17 straipsnį, ir į šio susitarimo 1 protokolą, ypač į jo 4 straipsnio d dalį,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies d punktą, ir į šio susitarimo 1 protokolą, ypač į jo 1 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimo I priedo I skyriaus 4.1.1 punkte nurodytą aktą dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis, 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1), su pakeitimais, suderintą su EEE susitarimu jo 1 protokolu, ypač į jo 8 straipsnį ir 10 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.84 punkte nurodytą aktą, 2008 m. Komisijos sprendimą 2008/185/EB dėl papildomų garantijų, susijusių su Aujeskio liga, Bendrijos vidaus prekybai kiaulėmis, ir kriterijų pateikiant informaciją apie šią ligą (2), su pakeitimais,

atsižvelgdama į ELPA priežiūros institucijos sprendimą Nr. 226/96/COL, kuriuo pakeičiamas ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 31/94/COL dėl papildomų garantijų dėl Aujeskio ligos kiaulėms, skirtoms valstybėms narėms ar regionams, kuriuose nėra šios ligos židinių, su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 75/94/COL, kiek šie sprendimai yra susiję su Norvegija (3),

kadangi:

| (1) | Sprendimu Nr. 226/96/COL Norvegijai buvo suteiktos papildomos garantijos, susijusios su Aujeskio liga. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu Nr. 226/96/COL Norvegijai buvo suteiktos papildomos garantijos, susijusios su Aujeskio liga.

| (2) | Po Sprendimo Nr. 226/96/COL priėmimo Europos Sąjungos teisės aktai dėl papildomų garantijų dėl Aujeskio ligos buvo iš dalies pakeisti, siekiant užtikrinti atitiktį tarptautinėms šią ligą reglamentuojančioms taisyklėms ir siekiant geresnės kontrolės Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Po Sprendimo Nr. 226/96/COL priėmimo Europos Sąjungos teisės aktai dėl papildomų garantijų dėl Aujeskio ligos buvo iš dalies pakeisti, siekiant užtikrinti atitiktį tarptautinėms šią ligą reglamentuojančioms taisyklėms ir siekiant geresnės kontrolės Sąjungoje.

| (3) | EEE Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 55/2009 (4) Sprendimas 2008/185/EB su pakeitimais buvo įtrauktas į EEE susitarimą, kaip to susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.84 punktas. |
| --- | --- |

(3)

EEE Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 55/2009 (4) Sprendimas 2008/185/EB su pakeitimais buvo įtrauktas į EEE susitarimą, kaip to susitarimo I priedo I skyriaus 4.2.84 punktas.

| (4) | Norvegijos Vyriausybė mano, kad jos teritorijoje nėra Aujeskio ligos židinių, kaip nustatyta Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnio 1 dalyje. Norvegija ELPA priežiūros institucijai pateikė patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodoma, kad padėtis stebima toliau, taigi vykdoma tinkama stebėsena, siekiant užtikrinti, kad Norvegijos teritorijoje nebūtų Aujeskio ligos židinių. |
| --- | --- |

(4)

Norvegijos Vyriausybė mano, kad jos teritorijoje nėra Aujeskio ligos židinių, kaip nustatyta Direktyvos 64/432/EEB 10 straipsnio 1 dalyje. Norvegija ELPA priežiūros institucijai pateikė patvirtinamuosius dokumentus, kuriais įrodoma, kad padėtis stebima toliau, taigi vykdoma tinkama stebėsena, siekiant užtikrinti, kad Norvegijos teritorijoje nebūtų Aujeskio ligos židinių.

| (5) | Norvegija ELPA priežiūros institucijos paprašė atnaujinti Sprendimą Nr. 226/96/COL, kad būtų atsižvelgta į naujus teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai kiaulėmis srityje, susijusius su Aujeskio liga. |
| --- | --- |

(5)

Norvegija ELPA priežiūros institucijos paprašė atnaujinti Sprendimą Nr. 226/96/COL, kad būtų atsižvelgta į naujus teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai kiaulėmis srityje, susijusius su Aujeskio liga.

| (6) | Todėl, siekiant aiškumo ir teisinio nuoseklumo, tikslinga panaikinti Sprendimą Nr. 226/96/COL, atsižvelgiant į naujausius teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai kiaulėmis srityje, susijusius su Aujeskio liga. |
| --- | --- |

(6)

Todėl, siekiant aiškumo ir teisinio nuoseklumo, tikslinga panaikinti Sprendimą Nr. 226/96/COL, atsižvelgiant į naujausius teisės aktų pakeitimus papildomų garantijų Sąjungos vidaus prekybai kiaulėmis srityje, susijusius su Aujeskio liga.

| (7) | Naujajame sprendime bus numatytos tos pačios garantijos, kurios anksčiau buvo suteiktos Norvegijai, be to, šios garantijos bus suderintos su naujais kriterijais, nustatytais susijusiuose EEE teisės aktuose, visų pirma Ssprendime 2008/185/EB su pakeitimais. |
| --- | --- |

(7)

Naujajame sprendime bus numatytos tos pačios garantijos, kurios anksčiau buvo suteiktos Norvegijai, be to, šios garantijos bus suderintos su naujais kriterijais, nustatytais susijusiuose EEE teisės aktuose, visų pirma Ssprendime 2008/185/EB su pakeitimais.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nė viename Norvegijos regione nėra Aujeskio ligos židinių ir vakcinacija draudžiama.

2 straipsnis

Norvegijai suteikiamos papildomos garantijos, susijusios su Aujeskio liga, nustatytos Sprendime 2008/185/EB su pakeitimais, kuriomis ji gali naudotis prekiaudama kiaulėmis Europos ekonominėje erdvėje.

3 straipsnis

Norvegijos statusas yra toks pat, kaip Sprendimo 2008/185/EB I priede esančiame sąraše išvardytų ES valstybių narių.

4 straipsnis

Sprendimo 2008/185/EB III priedo 1 pastraipoje nurodyta institucija yra Veterinærinstituttet, Oslas, Norvegija.

5 straipsnis

Sprendimas Nr. 226/96/COL panaikinamas.

6 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. balandžio 21 d.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijai.

8 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 21 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  OL 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

1

(2)  OL L 59, 2008 3 4, p. 19.

2

(3)  OL L 78, 1997 3 20, p. 46.

3

(4)  OL L 232, 2009 9 3, p. 1.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/47

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 97/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos direktyva 2009/97/EB, iš dalies keičianti Direktyvas 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kuriomis nustatomos Tarybos direktyvų 2002/53/EB ir 2002/55/EB 7 straipsnio įgyvendinimo priemonės, susijusios su minimaliomis tikrinimo charakteristikomis ir minimaliomis daržovių rūšių tam tikrų veislių tikrinimo sąlygomis (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos direktyva 2009/97/EB, iš dalies keičianti Direktyvas 2003/90/EB ir 2003/91/EB, kuriomis nustatomos Tarybos direktyvų 2002/53/EB ir 2002/55/EB 7 straipsnio įgyvendinimo priemonės, susijusios su minimaliomis tikrinimo charakteristikomis ir minimaliomis daržovių rūšių tam tikrų veislių tikrinimo sąlygomis (2).

| (3) | Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos direktyva 2009/145/EB, kuria numatomos vietinių veislių ir tokių veislių daržovių, kurios tradiciškai auginamos tam tikrose vietovėse ir regionuose ir kurioms gresia genetinė erozija, ir tų veislių daržovių, kurios neturi tikrosios vertės komercinei augalininkystei, bet kurių veislės išvestos, kad daržovės galėtų augti tam tikromis sąlygomis, patvirtinimo ir prekybos visų šių veislių daržovių sėklomis tam tikros leidžiančios nukrypti nuostatos (3). |
| --- | --- |

(3)

Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos direktyva 2009/145/EB, kuria numatomos vietinių veislių ir tokių veislių daržovių, kurios tradiciškai auginamos tam tikrose vietovėse ir regionuose ir kurioms gresia genetinė erozija, ir tų veislių daržovių, kurios neturi tikrosios vertės komercinei augalininkystei, bet kurių veislės išvestos, kad daržovės galėtų augti tam tikromis sąlygomis, patvirtinimo ir prekybos visų šių veislių daržovių sėklomis tam tikros leidžiančios nukrypti nuostatos (3).

| (4) | Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui, |
| --- | --- |

(4)

Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo I priedo III skyrius iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 dalies 14 punktas (Komisijos direktyva 2003/90/EB) ir 15 punktas (Komisijos direktyva 2003/91/EB) papildomi šia įtrauka:






  „— | 32009 L 0097: 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos direktyva 2009/97/EB (OL L 202, 2009 8 4, p. 29).“ |
| --- | --- | --- |

1.

1 dalies 14 punktas (Komisijos direktyva 2003/90/EB) ir 15 punktas (Komisijos direktyva 2003/91/EB) papildomi šia įtrauka:

„—

32009 L 0097: 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos direktyva 2009/97/EB (OL L 202, 2009 8 4, p. 29).“

| 2. | 2 dalyje po 54 punkto (Komisijos sprendimas 2009/109/EB) įterpiamas šis punktas:






  „55. | 32009 L 0145: 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos direktyva 2009/145/EB, kuria numatomos vietinių veislių ir tokių veislių daržovių, kurios tradiciškai auginamos tam tikrose vietovėse ir regionuose ir kurioms gresia genetinė erozija, ir tų veislių daržovių, kurios neturi tikrosios vertės komercinei augalininkystei, bet kurių veislės išvestos, kad daržovės galėtų augti tam tikromis sąlygomis, patvirtinimo ir prekybos visų šių veislių daržovių sėklomis tam tikros leidžiančios nukrypti nuostatos (OL L 312, 2009 11 27, p. 44).“ |
| --- | --- | --- |

2.

2 dalyje po 54 punkto (Komisijos sprendimas 2009/109/EB) įterpiamas šis punktas:

„55.

32009 L 0145: 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos direktyva 2009/145/EB, kuria numatomos vietinių veislių ir tokių veislių daržovių, kurios tradiciškai auginamos tam tikrose vietovėse ir regionuose ir kurioms gresia genetinė erozija, ir tų veislių daržovių, kurios neturi tikrosios vertės komercinei augalininkystei, bet kurių veislės išvestos, kad daržovės galėtų augti tam tikromis sąlygomis, patvirtinimo ir prekybos visų šių veislių daržovių sėklomis tam tikros leidžiančios nukrypti nuostatos (OL L 312, 2009 11 27, p. 44).“

2 straipsnis

Direktyvų 2009/97/EB ir 2009/145/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (4).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 181, 2010 7 15, p. 11.

1

(2)  OL L 202, 2009 8 4, p. 29.

2

(3)  OL L 312, 2009 11 27, p. 44.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/48

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 98/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 637/2009, nustatantis įgyvendinimo taisykles dėl žemės ūkio augalų ir daržovių veislių pavadinimų tinkamumo (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 637/2009, nustatantis įgyvendinimo taisykles dėl žemės ūkio augalų ir daržovių veislių pavadinimų tinkamumo (2).

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 637/2009 panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 930/2000 (3), kuris yra įtrauktas į Susitarimą ir todėl turi būti iš jo išbrauktas. |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 637/2009 panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 930/2000 (3), kuris yra įtrauktas į Susitarimą ir todėl turi būti iš jo išbrauktas.

| (4) | Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui, |
| --- | --- |

(4)

Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo I priedo III skyriaus 2 dalies 18 punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 930/2000) tekstas pakeičiamas taip:

„32009 R 0637: 2009 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 637/2009, nustatantis įgyvendinimo taisykles dėl žemės ūkio augalų ir daržovių veislių pavadinimų tinkamumo (OL L 191, 2009 7 23, p. 10).

Reglamento nuostatos šio susitarimo tikslais adaptuojamos taip:

Nuorodos į kitus teisės aktus Reglamente laikomos svarbiomis, jeigu šie aktai yra įtraukti į Susitarimą.“

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 637/2009 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (4).

4

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 181, 2010 7 15, p. 11.

1

(2)  OL L 191, 2009 7 23, p. 10.

2

(3)  OL L 108, 2000 5 5, p. 3.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/49

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 99/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo I priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 43/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2010/198/ES, kuriuo Latvija atleidžiama nuo tam tikrų įsipareigojimų taikyti Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ir Helianthus annuus L. rūšies augalams Tarybos direktyvų 66/402/EEB ir 2002/57/EB nuostatas (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2010/198/ES, kuriuo Latvija atleidžiama nuo tam tikrų įsipareigojimų taikyti Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ir Helianthus annuus L. rūšies augalams Tarybos direktyvų 66/402/EEB ir 2002/57/EB nuostatas (2).

| (3) | Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui, |
| --- | --- |

(3)

Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo I priedo III skyriuje po antraštinės dalies „AKTAI, Į KURIUOS ELPA VALSTYBĖS IR ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA DERAMAI ATSIŽVELGIA“ 79 punkto (Komisijos sprendimas 2009/786/EB) įterpiamas šis punktas:

| „80. | 32010 D 0198: 2010 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2010/198/ES, kuriuo Latvija atleidžiama nuo tam tikrų įsipareigojimų taikyti Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ir Helianthus annuus L. rūšies augalams Tarybos direktyvų 66/402/EEB ir 2002/57/EB nuostatas (OL L 87, 2010 4 7, p. 34).“ |
| --- | --- |

„80.

32010 D 0198: 2010 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2010/198/ES, kuriuo Latvija atleidžiama nuo tam tikrų įsipareigojimų taikyti Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ir Helianthus annuus L. rūšies augalams Tarybos direktyvų 66/402/EEB ir 2002/57/EB nuostatas (OL L 87, 2010 4 7, p. 34).“

2 straipsnis

Sprendimo 2010/198/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 181, 2010 7 15, p. 11.

1

(2)  OL L 87, 2010 4 7, p. 34.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/50

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 100/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 83/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 83/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 178/2010, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 401/2006 nuostatas dėl žemės riešutų, kitų aliejinių augalų sėklų, riešutų, abrikosų branduolių, saldišaknės ir augalinio aliejaus (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 178/2010, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 401/2006 nuostatas dėl žemės riešutų, kitų aliejinių augalų sėklų, riešutų, abrikosų branduolių, saldišaknės ir augalinio aliejaus (2).

| (3) | Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui, |
| --- | --- |

(3)

Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo II priedo XII skyriaus 54zzzl punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 401/2006) papildomas taip:

„su pakeitimais, padarytais:

| — | 32010 R 0178: 2010 m. kovo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 178/2010 (OL L 52, 2010 3 3, p. 32).“ |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: 2010 m. kovo 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 178/2010 (OL L 52, 2010 3 3, p. 32).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 178/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 37.

1

(2)  OL L 52, 2010 3 3, p. 32.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/51

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 101/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 84/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 84/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos direktyva 2009/159/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 76/768/EEB dėl kosmetikos gaminių III priedą (2), siekiant suderinti jį su technikos pažanga, |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos direktyva 2009/159/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 76/768/EEB dėl kosmetikos gaminių III priedą (2), siekiant suderinti jį su technikos pažanga,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo II priedo XVI skyriaus 1 punktas (Tarybos direktyva 76/768/EEB) papildomas šia įtrauka:

| „— | 32009 L 0159: 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos direktyva 2009/159/ES (OL L 336, 2009 12 18, p. 29).“ |
| --- | --- |

„—

32009 L 0159: 2009 m. gruodžio 16 d. Komisijos direktyva 2009/159/ES (OL L 336, 2009 12 18, p. 29).“

2 straipsnis

Direktyvos 2009/159/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 38.

1

(2)  OL L 336, 2009 12 18, p. 29.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/52

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 102/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo X priedas (Bendrosios paslaugos)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo X priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 86/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo X priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 86/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (2), su pataisymais, padarytais OL L 299, 2009 11 14, p. 18, |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (2), su pataisymais, padarytais OL L 299, 2009 11 14, p. 18,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo X priede po 1a punkto (Komisijos sprendimas 2009/739/EB) įterpiamas šis punktas:

| „1b. | 32009 D 0767: 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (OL L 274, 2009 10 20, p. 36), su pataisymais, padarytais OL L 299, 2009 11 14, p. 18.“ |
| --- | --- |

„1b.

32009 D 0767: 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (OL L 274, 2009 10 20, p. 36), su pataisymais, padarytais OL L 299, 2009 11 14, p. 18.“

2 straipsnis

Sprendimo 2009/767/EB, pataisyto OL L 299, 2009 11 14, p. 18, tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 40.

1

(2)  OL L 274, 2009 10 20, p. 36.

2

(3)  Konstituciniai reikalavimai nurodyti.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/53

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 103/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/40/EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/40/EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (2).

| (3) | Direktyva 2009/40/EB panaikinama Tarybos direktyva 96/96/EB (3), kuri įtraukta į Susitarimą ir todėl pagal Susitarimą turi būti panaikinta, |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 2009/40/EB panaikinama Tarybos direktyva 96/96/EB (3), kuri įtraukta į Susitarimą ir todėl pagal Susitarimą turi būti panaikinta,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priedo 16a punkto (Tarybos direktyva 96/96/EB) tekstas pakeičiamas taip:

„32009 L 0040: 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/40/EB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninės apžiūros (OL L 141, 2009 6 6, p. 12).“

2 straipsnis

Direktyvos 2009/40/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

Sąjungos oficialiojo leidinio

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (4).

4

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 141, 2009 6 6, p. 12.

2

(3)  OL L 46, 1997 2 17, p. 1.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/54

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 104/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2008 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimas 2009/810/EB, nustatantis standartinę informacijos teikimo formą, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2008 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimas 2009/810/EB, nustatantis standartinę informacijos teikimo formą, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (2).

| (3) | Sprendimu 2009/810/EB panaikinamas Komisijos sprendimas 93/173/EEB (3), kuris įtrauktas į Susitarimą ir todėl pagal Susitarimą turi būti panaikintas, |
| --- | --- |

(3)

Sprendimu 2009/810/EB panaikinamas Komisijos sprendimas 93/173/EEB (3), kuris įtrauktas į Susitarimą ir todėl pagal Susitarimą turi būti panaikintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Po 24e punkto (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006) įterpiamas šis punktas:






  „24ea. | 32009 D 0810: 2008 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimas 2009/810/EB, nustatantis standartinę informacijos teikimo formą, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (OL L 289, 2009 11 5, p. 9).“ |
| --- | --- | --- |

1.

Po 24e punkto (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006) įterpiamas šis punktas:

„24ea.

32009 D 0810: 2008 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimas 2009/810/EB, nustatantis standartinę informacijos teikimo formą, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 561/2006 17 straipsnyje (OL L 289, 2009 11 5, p. 9).“

| 2. | 20a punkto tekstas (Komisijos sprendimas 93/173/EEB) išbraukiamas. |
| --- | --- |

2.

20a punkto tekstas (Komisijos sprendimas 93/173/EEB) išbraukiamas.

2 straipsnis

Sprendimo 2009/810/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 289, 2009 11 5, p. 9.

2

(3)  OL L 72, 1993 3 25, p. 33.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/55

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 105/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 164/2010 dėl laivų vidaus vandenų navigacijos elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 164/2010 dėl laivų vidaus vandenų navigacijos elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priede po 49ac punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 416/2007) įterpiamas šis punktas:

| „49ad. | 32010 R 0164: 2010 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 164/2010 dėl laivų vidaus vandenų navigacijos elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (OL L 57, 2010 3 6, p. 1).“ |
| --- | --- |

„49ad.

32010 R 0164: 2010 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 164/2010 dėl laivų vidaus vandenų navigacijos elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (OL L 57, 2010 3 6, p. 1).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 164/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 57, 2010 3 6, p. 1.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/56

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 106/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1163/2009, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 417/2002 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1163/2009, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 417/2002 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (2).

| (3) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (3), |
| --- | --- |

(3)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (3),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 56m punktas (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 417/2002) papildomas šia įtrauka:






  „— | 32009 R 1163: 2009 m. lapkričio 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 1163/2009 (OL L 314, 2009 12 1, p. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1.

56m punktas (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 417/2002) papildomas šia įtrauka:

„—

32009 R 1163: 2009 m. lapkričio 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 1163/2009 (OL L 314, 2009 12 1, p. 13).“

| 2. | Po 55b punkto (Tarybos direktyva 94/57/EB) įterpiamas šis punktas:






  „55ba. | 32009 D 0491: 2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (OL L 162, 2009 6 25, p. 6).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Po 55b punkto (Tarybos direktyva 94/57/EB) įterpiamas šis punktas:

„55ba.

32009 D 0491: 2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (OL L 162, 2009 6 25, p. 6).“

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1163/2009 ir Sprendimo 2009/491/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 314, 2009 12 1, p. 13.

2

(3)  OL L 162, 2009 6 25, p. 6.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/57

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 107/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (2) buvo įtrauktas į Susitarimą 2009 m. gegužės 29 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 69/2009 (3) su konkrečiomis šalims taikomomis adaptacijomis. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (2) buvo įtrauktas į Susitarimą 2009 m. gegužės 29 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 69/2009 (3) su konkrečiomis šalims taikomomis adaptacijomis.

| (3) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2009, kuriuo nustatomi kriterijai, kurių laikydamosi valstybės narės gali netaikyti bendrųjų pagrindinių civilinės aviacijos saugumo standartų ir imtis alternatyvių saugumo priemonių (4), |
| --- | --- |

(3)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2009, kuriuo nustatomi kriterijai, kurių laikydamosi valstybės narės gali netaikyti bendrųjų pagrindinių civilinės aviacijos saugumo standartų ir imtis alternatyvių saugumo priemonių (4),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priede po 66hc punkto (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 72/2010) įterpiamas šis punktas:

| „66hd. | 32009 R 1254: 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2009, kuriuo nustatomi kriterijai, kurių laikydamosi valstybės narės gali netaikyti bendrųjų pagrindinių civilinės aviacijos saugumo standartų ir imtis alternatyvių saugumo priemonių (OL L 338, 2009 12 19, p. 17).
  Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais adaptuojamos taip:
  Šis reglamentas taikomas nuo paskutinio EEE jungtinio komiteto sprendimo, kuriuo į Susitarimą įtraukiamos Reglamentui (EB) Nr. 300/2008 taikyti būtinos priemonės, įsigaliojimo dienos.“ |
| --- | --- |

„66hd.

32009 R 1254: 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1254/2009, kuriuo nustatomi kriterijai, kurių laikydamosi valstybės narės gali netaikyti bendrųjų pagrindinių civilinės aviacijos saugumo standartų ir imtis alternatyvių saugumo priemonių (OL L 338, 2009 12 19, p. 17).

Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais adaptuojamos taip:

Šis reglamentas taikomas nuo paskutinio EEE jungtinio komiteto sprendimo, kuriuo į Susitarimą įtraukiamos Reglamentui (EB) Nr. 300/2008 taikyti būtinos priemonės, įsigaliojimo dienos.“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1254/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. spalio 2 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (5).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

2

(3)  OL L 232, 2009 9 3, p. 25.

3

(4)  OL L 338, 2009 12 19, p. 17.

4

(5)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

5

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/58

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 108/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 273/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006, sudarantis oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašą (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 273/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 474/2006, sudarantis oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašą (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XIII priedo 66zab punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 474/2006) papildomas šia įtrauka:

| „— | 32010 R 0273: 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 273/2010 (OL L 84, 2010 3 31, p. 25).“ |
| --- | --- |

„—

32010 R 0273: 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 273/2010 (OL L 84, 2010 3 31, p. 25).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 273/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. spalio 2 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 43.

1

(2)  OL L 84, 2010 3 31, p. 25.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/59

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 109/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XVIII priedas (Darbuotojų sveikata ir sauga, darbo teisė ir vienodas požiūris į vyrus ir moteris)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XVIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 92/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XVIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 92/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XVIII priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 32b punktas (Tarybos direktyva 1999/63/EB) papildomas taip:
  „su pakeitimais, padarytais:






  — | 32009 L 0013: 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva Nr. 2009/13/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).“ |
| --- | --- | --- |

1.

32b punktas (Tarybos direktyva 1999/63/EB) papildomas taip:

„su pakeitimais, padarytais:

—

32009 L 0013: 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva Nr. 2009/13/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).“

| 2. | Po 32i punkto (Tarybos direktyva 2005/47/EB) įterpiamas šis punktas:






  „32j. | 32009 L 0013: 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Po 32i punkto (Tarybos direktyva 2005/47/EB) įterpiamas šis punktas:

„32j.

32009 L 0013: 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).“

| 3. | 24 punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/94/EB) pirma įtrauka (Aktas dėl Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų) išbraukiama. |
| --- | --- |

3.

24 punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/94/EB) pirma įtrauka (Aktas dėl Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos ir Švedijos Karalystės stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų) išbraukiama.

2 straipsnis

Direktyvos 2009/13/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 46.

1

(2)  OL L 124, 2009 5 20, p. 30.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/60

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 110/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 275/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 295/2008 nuostatos dėl verslo struktūros statistikos kokybės vertinimo kriterijų (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 275/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 295/2008 nuostatos dėl verslo struktūros statistikos kokybės vertinimo kriterijų (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XXI priede po 1l punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 251/2009) įterpiamas šis punktas:

| „1m. | 32010 R 0275: 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 275/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 295/2008 nuostatos dėl verslo struktūros statistikos kokybės vertinimo kriterijų (OL L 86, 2010 4 1, p. 1).“ |
| --- | --- |

„1m.

32010 R 0275: 2010 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 275/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 295/2008 nuostatos dėl verslo struktūros statistikos kokybės vertinimo kriterijų (OL L 86, 2010 4 1, p. 1).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 275/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 143, 2010 6 10, p. 31.

1

(2)  OL L 86, 2010 4 1, p. 1.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/61

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 111/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12. d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12. d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 220/2010, kuriuo patvirtinama Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto darbo jėgos atrankinio tyrimo 2013–2015 metų ad hoc modulių programa (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 220/2010, kuriuo patvirtinama Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto darbo jėgos atrankinio tyrimo 2013–2015 metų ad hoc modulių programa (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Po Susitarimo XXI priedo 18ao punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 20/2009) įterpiamas šis punktas:

| „18ap. | 32010 R 0220: 2010 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 220/2010, kuriuo patvirtinama Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto darbo jėgos atrankinio tyrimo 2013–2015 metų ad hoc modulių programa, (OL L 67, 2010 3 17, p. 1).“ |
| --- | --- |

„18ap.

32010 R 0220: 2010 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 220/2010, kuriuo patvirtinama Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto darbo jėgos atrankinio tyrimo 2013–2015 metų ad hoc modulių programa, (OL L 67, 2010 3 17, p. 1).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 220/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 143, 2010 6 10, p. 31.

1

(2)  OL L 67, 2010 3 17, p. 1.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/62

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 112/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXI priedas (Statistika)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12. d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. kovo 12. d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 36/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 351/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos nuostatos dėl gimimo šalies grupių, ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių, būsimos nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių ir pilietybės grupių kategorijų apibrėžčių (2), |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 351/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos nuostatos dėl gimimo šalies grupių, ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių, būsimos nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių ir pilietybės grupių kategorijų apibrėžčių (2),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XXI priede po 18ap punkto (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 220/2010) įterpiamas šis punktas:

| „18aq. | 32010 R 0351: 2010 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 351/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos nuostatos dėl gimimo šalies grupių, ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių, būsimos nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių ir pilietybės grupių kategorijų apibrėžčių (OL L 104, 2010 4 24, p. 37).“ |
| --- | --- |

„18aq.

32010 R 0351: 2010 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 351/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos nuostatos dėl gimimo šalies grupių, ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių, būsimos nuolatinės gyvenamosios vietos šalies grupių ir pilietybės grupių kategorijų apibrėžčių (OL L 104, 2010 4 24, p. 37).“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 351/2010 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (3).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 143, 2010 6 10, p. 31.

1

(2)  OL L 104, 2010 4 24, p. 37.

2

(3)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

3

---

| 16.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 332/63

---

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 113/2010

2010 m. spalio 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XXII priedas (Bendrovių teisė)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XXII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 95/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XXII priedas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 2 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 95/2010 (1).

| (2) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 243/2010, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) patobulinimu (2). |
| --- | --- |

(2)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 243/2010, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) patobulinimu (2).

| (3) | Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 244/2010, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su 2-uoju tarptautiniu finansinės atskaitomybės standartu (TFAS) (3), |
| --- | --- |

(3)

Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 244/2010, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1126/2008, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, kiek tai susiję su 2-uoju tarptautiniu finansinės atskaitomybės standartu (TFAS) (3),

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Susitarimo XXII priedo 10ba punktas (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008) papildomas šiomis įtraukomis:

| „— | 32010 R 0243:2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 243/2010 (OL L 77, 2010 3 24, p. 33), |
| --- | --- |

„—

32010 R 0243:2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 243/2010 (OL L 77, 2010 3 24, p. 33),

| — | 32010 R 0244:2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 244/2010 (OL L 77, 2010 3 24, p. 42).“ |
| --- | --- |

—

32010 R 0244:2010 m. kovo 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 244/2010 (OL L 77, 2010 3 24, p. 42).“

2 straipsnis

Reglamentų (ES) Nr. 243/2010 ir 244/2010 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2010 m. lapkričio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai, kurie numatyti Susitarimo 103 straipsnio 1 dalyje (4).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 1 d.

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  OL L 277, 2010 10 21, p. 52.

1

(2)  OL L 77, 2010 3 24, p. 33.

2

(3)  OL L 77, 2010 3 24, p. 42.

3

(4)  Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.

4

---