# Europos Sąjungos C 156/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 156 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. liepos 7d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 156

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. liepos 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 69-oji plenarinė sesija 2007 m. kovo 23 d. |
| 2007/C 156/01 | Regionų komitetas nuomonė struktūrinių fondų sverto poveikis | 1 |
| 2007/C 156/02 | Regionų komiteto nuomonė bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais | 8 |
| 2007/C 156/03 | Regionų komiteto nuomonė bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga | 14 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

69-oji plenarinė sesija 2007 m. kovo 23 d.

2007/C 156/01

Regionų komitetas nuomonė struktūrinių fondų sverto poveikis

1

2007/C 156/02

Regionų komiteto nuomonė bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais

8

2007/C 156/03

Regionų komiteto nuomonė bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga

14

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

69-oji plenarinė sesija 2007 m. kovo 23 d.

| 7.7.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/1

---

Regionų komitetas nuomonė struktūrinių fondų sverto poveikis

(2007/C 156/01)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | Šiuo metu Europos Sąjunga išgyvena esminių socialinių ir ekonominių permainų laikotarpį ir turi atremti technologinius iššūkius. Šie tikslai keliami 2000 m. priimtoje ryžtingoje Lisabonos darbotvarkėje, kuria siekiama išsaugoti ir tobulinti europinį modelį, suderinti gerovės siekį ir solidarumą. Norint to pasiekti, Europa privalo išlaikyti tvirtą politinį pagrindą, kadangi tik jis gali užtikrinti įvairiems dalyviams priemones, būtinas ne tik tam, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis galimybėmis, bet ir tam, kad jie sugebėtų valdyti jų pasekmes. ES vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios susiduria su iškylančiomis problemomis, tačiau joms suteikta galimybė strategines gaires paversti konkrečiais veiksmais sutelkiant įvairių regionų socialinius ir ekonominius partnerius. |
| --- | --- |

—

Šiuo metu Europos Sąjunga išgyvena esminių socialinių ir ekonominių permainų laikotarpį ir turi atremti technologinius iššūkius. Šie tikslai keliami 2000 m. priimtoje ryžtingoje Lisabonos darbotvarkėje, kuria siekiama išsaugoti ir tobulinti europinį modelį, suderinti gerovės siekį ir solidarumą. Norint to pasiekti, Europa privalo išlaikyti tvirtą politinį pagrindą, kadangi tik jis gali užtikrinti įvairiems dalyviams priemones, būtinas ne tik tam, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis galimybėmis, bet ir tam, kad jie sugebėtų valdyti jų pasekmes. ES vietos ir regionų valdžios institucijos pirmosios susiduria su iškylančiomis problemomis, tačiau joms suteikta galimybė strategines gaires paversti konkrečiais veiksmais sutelkiant įvairių regionų socialinius ir ekonominius partnerius.

| — | Atnaujintos ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos sėkmė labai priklauso nuo gebėjimo sutelkti išteklius visuose ES regionuose. Tačiau nacionaliniai ir ES biudžetai susiduria su dideliais apribojimais. ES turėtų stengtis kuo labiau padidinti esamus finansinius išteklius. Regionų komitetas mano, kad sanglaudos politikos strateginės gairės ir jų įgyvendinimas turi didelio multiplikatoriaus poveikio siekiant ES tikslų. |
| --- | --- |

—

Atnaujintos ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos sėkmė labai priklauso nuo gebėjimo sutelkti išteklius visuose ES regionuose. Tačiau nacionaliniai ir ES biudžetai susiduria su dideliais apribojimais. ES turėtų stengtis kuo labiau padidinti esamus finansinius išteklius. Regionų komitetas mano, kad sanglaudos politikos strateginės gairės ir jų įgyvendinimas turi didelio multiplikatoriaus poveikio siekiant ES tikslų.

| — | RK mano, kad sanglaudos politikos sverto poveikiui gali būti skiriama daugiau dėmesio 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Išbandyti ir pasiteisinę sanglaudos politikos principai buvo paremti tam tikromis priemonėmis: taikomas labiau strateginio pobūdžio sanglaudos politikos požiūris, lėšos skiriamos ir labiau sutelkiamos į prioritetines sritis, palankesnis teisinis pagrindas taikant sudėtingas ir naujoviškas finansavimo priemones, miestų vystymo programoms skiriamas adekvatus dėmesys, glaudesnis vietos ir regionų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

—

RK mano, kad sanglaudos politikos sverto poveikiui gali būti skiriama daugiau dėmesio 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Išbandyti ir pasiteisinę sanglaudos politikos principai buvo paremti tam tikromis priemonėmis: taikomas labiau strateginio pobūdžio sanglaudos politikos požiūris, lėšos skiriamos ir labiau sutelkiamos į prioritetines sritis, palankesnis teisinis pagrindas taikant sudėtingas ir naujoviškas finansavimo priemones, miestų vystymo programoms skiriamas adekvatus dėmesys, glaudesnis vietos ir regionų bendradarbiavimas.

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS į 2006 m. kovo 24 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, pasikonsultuoti su Komitetu;

ATSIŽVELGDAMAS į 2006 m. liepos 20 d. Europos Parlamento raštą, kuriame Regionų komiteto prašoma parengti nuomonės projektą dėl regionų politikos poveikio ir pasekmių ES sanglaudai;

ATSIŽVELGDAMAS į Regionų komiteto pirmininko 2006 m. birželio 1 d. sprendimą pavesti Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl mūsų bendros ateities kūrimo: 2007–2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės COM(2004) 101 final (CdR 162/2004) (1);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Trečiojo pranešimo apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (CdR 120/2004 fin) (2);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl Sanglaudos politikos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti: Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m.) COM(2005) 299 final (CdR 140/2005 final);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonės projektą (CdR 118/2006 rev. 2), kurį 2006 m. gruodžio 11 d. priėmė Regionų komiteto teritorinės sanglaudos politikos komisija (pranešėjas Manuel Chaves Gonzáles (ESP/ES), Andalūzijos autonominio regiono vyriausybės pirmininkas);

69-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2007 m. kovo 23 d., Regionų komitetas priėmė šią nuomonę.

1.   Socialinės, ekonominės ir politinės nuomonės rengimo aplinkybės

| 1.1 | Europos Komisijos narė Margot Wallström 2006 m. kovo 24 d. raštu Europos Komisijos vardu kreipėsi į Regionų komitetą prašydama pateikti perspektyvinę nuomonę dėl Europos sanglaudos politikos sverto poveikio naudojantis struktūriniais fondais. Europos Komisija mano, kad Regionų komiteto nuomonė šiuo klausimu būtų labai naudinga rengiant Ketvirtąją pažangos sanglaudos srityje ataskaitą, kurią numatyta priimti 2007 m. pavasarį. |
| --- | --- |

1.1

Europos Komisijos narė Margot Wallström 2006 m. kovo 24 d. raštu Europos Komisijos vardu kreipėsi į Regionų komitetą prašydama pateikti perspektyvinę nuomonę dėl Europos sanglaudos politikos sverto poveikio naudojantis struktūriniais fondais. Europos Komisija mano, kad Regionų komiteto nuomonė šiuo klausimu būtų labai naudinga rengiant Ketvirtąją pažangos sanglaudos srityje ataskaitą, kurią numatyta priimti 2007 m. pavasarį.

| 1.2 | Be to, Europos Parlamento pirmininkas Josep Borell Regionų komitetui pateiktame 2006 m. liepos 20 d. rašte nurodė, kad norėtų sužinoti Komiteto nuomonę apie ataskaitą dėl struktūrinės politikos poveikio sanglaudai ES, kurią parengė Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto (REGI) narė Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/ESP). COTER komisija nusprendė, kad ši perspektyvinė nuomonė būtų atsakymas ir į šį Europos Parlamento raštą. |
| --- | --- |

1.2

Be to, Europos Parlamento pirmininkas Josep Borell Regionų komitetui pateiktame 2006 m. liepos 20 d. rašte nurodė, kad norėtų sužinoti Komiteto nuomonę apie ataskaitą dėl struktūrinės politikos poveikio sanglaudai ES, kurią parengė Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto (REGI) narė Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/ESP). COTER komisija nusprendė, kad ši perspektyvinė nuomonė būtų atsakymas ir į šį Europos Parlamento raštą.

| 1.3 | Šia nuomone siekiama prisidėti prie diskusijų apie Sanglaudos politikos išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ateitį ir jos vietą ES biudžete. Komitetas mano, kad jau ankstesniuose pasiūlymuose buvo nagrinėjamas sanglaudos politikos, kuriai būtinos reformos tiek dėl vykstančios plėtros, tiek dėl globalizacijos, veiksmingumo klausimas Europos Sąjungoje. Komitetui kelia susirūpinimą tai, kad nepakanka svarba teikiama šiuose pasiūlymuose išdėstytam sanglaudos politikos poveikiui. |
| --- | --- |

1.3

Šia nuomone siekiama prisidėti prie diskusijų apie Sanglaudos politikos išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ateitį ir jos vietą ES biudžete. Komitetas mano, kad jau ankstesniuose pasiūlymuose buvo nagrinėjamas sanglaudos politikos, kuriai būtinos reformos tiek dėl vykstančios plėtros, tiek dėl globalizacijos, veiksmingumo klausimas Europos Sąjungoje. Komitetui kelia susirūpinimą tai, kad nepakanka svarba teikiama šiuose pasiūlymuose išdėstytam sanglaudos politikos poveikiui.

| 1.4 | Iš tiesų, šiuo metu Europos Sąjunga išgyvena esminių socialinių ir ekonominių permainų laikotarpį ir turi atremti technologinius iššūkius. Šie tikslai, keliami 2000 m. priimtoje didelio masto Lisabonos darbotvarkėje, kuria siekiama išsaugoti ir tobulinti europinį modelį, suderinti gerovės siekį ir solidarumą. Norint tai pasiekti, Europai būtina išlaikyti tvirtą politinį pagrindą, kadangi tik jis gali užtikrinti įvairiems dalyviams priemones, būtinas ne tik tam, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis galimybėmis, bet ir tam, kad jie sugebėtų valdyti jų pasekmes. |
| --- | --- |

1.4

Iš tiesų, šiuo metu Europos Sąjunga išgyvena esminių socialinių ir ekonominių permainų laikotarpį ir turi atremti technologinius iššūkius. Šie tikslai, keliami 2000 m. priimtoje didelio masto Lisabonos darbotvarkėje, kuria siekiama išsaugoti ir tobulinti europinį modelį, suderinti gerovės siekį ir solidarumą. Norint tai pasiekti, Europai būtina išlaikyti tvirtą politinį pagrindą, kadangi tik jis gali užtikrinti įvairiems dalyviams priemones, būtinas ne tik tam, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis galimybėmis, bet ir tam, kad jie sugebėtų valdyti jų pasekmes.

| 1.5 | Vietos bendruomenės ir regionai vieni pirmųjų susiduria su iškylančiomis problemomis, tačiau jiems suteikta ir galimybė strategines gaires paversti konkrečiais veiksmais sutelkiant įvairių ES vietovių socialinius ir ekonominius partnerius. |
| --- | --- |

1.5

Vietos bendruomenės ir regionai vieni pirmųjų susiduria su iškylančiomis problemomis, tačiau jiems suteikta ir galimybė strategines gaires paversti konkrečiais veiksmais sutelkiant įvairių ES vietovių socialinius ir ekonominius partnerius.

| 1.6 | Atnaujintos ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos sėkmė labai priklauso nuo gebėjimo sutelkti išteklius visuose ES regionuose. Tačiau nacionaliniai ir ES biudžetai susiduria su dideliais suvaržymais. ES turėtų stengtis kuo labiau padidinti esamus finansinius išteklius. Regionų komitetas mano, kad sanglaudos politikos strateginės gairės ir jų įgyvendinimas turi didelį multiplikatoriaus poveikį siekiant ES tikslų. |
| --- | --- |

1.6

Atnaujintos ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos sėkmė labai priklauso nuo gebėjimo sutelkti išteklius visuose ES regionuose. Tačiau nacionaliniai ir ES biudžetai susiduria su dideliais suvaržymais. ES turėtų stengtis kuo labiau padidinti esamus finansinius išteklius. Regionų komitetas mano, kad sanglaudos politikos strateginės gairės ir jų įgyvendinimas turi didelį multiplikatoriaus poveikį siekiant ES tikslų.

| 1.7 | Šia nuomone siekiama prisidėti prie diskusijų nuodugniai nagrinėjant sverto poveikį atsižvelgiant į didelę sanglaudos politikos reikšmę visoje ES. Priede pateikiama informacija, su kuria reikėtų susipažinti siekiant suprasti mokslinę metodologiją, kuria rėmėsi Regionų komitetas rengdamas šią nuomonę, ir aprašoma darbų eiga. (3) |
| --- | --- |

1.7

Šia nuomone siekiama prisidėti prie diskusijų nuodugniai nagrinėjant sverto poveikį atsižvelgiant į didelę sanglaudos politikos reikšmę visoje ES. Priede pateikiama informacija, su kuria reikėtų susipažinti siekiant suprasti mokslinę metodologiją, kuria rėmėsi Regionų komitetas rengdamas šią nuomonę, ir aprašoma darbų eiga. (3)

2.   Mėginimas apibrėžti „sverto poveikio“ sąvoką

Šioje nuomonėje Regionų komitetas siūlo naudoti sverto poveikio sąvoką plačiąja prasme, apimant daug veiksnių, kurie yra svarbūs vertinant struktūrinių fondų poveikį. Todėl šioje nuomonėje, o be to ir siekiant išsamumo, mėginama įvertinti šiuos Bendrijos fondų sverto poveikio aspektus:

| — | finansinius, |
| --- | --- |

—

finansinius,

| — | politinius ir strateginius teminės santalkos aspektus, |
| --- | --- |

—

politinius ir strateginius teminės santalkos aspektus,

| — | institucinių gebėjimų stiprinimą, |
| --- | --- |

—

institucinių gebėjimų stiprinimą,

| — | sanglaudos Europoje stiprinimą. |
| --- | --- |

—

sanglaudos Europoje stiprinimą.

2.1   Sverto poveikio finansiniai aspektai

| 2.1.1 | Sanglaudos politika suteikia didelės papildomos naudos Europos lygiu, kadangi Europos Sąjungos teikiamos lėšos padeda pasiekti geresnių rezultatų ir labiau sutelkti suinteresuotus subjektus nei finansavimas nacionaliniu ir regionų lygiu. Remiantis Europos Komisijos skaičiavimais (4), kiekvienas Europos Sąjungos mastu sanglaudos politikai 1 tikslo regionuose išleidžiamas euras tiems regionams vidutiniškai sudaro kitų išlaidų už 0,9 euro. 2 tikslo regionuose kiekvienas investuotas euras sudaro papildomų išlaidų už vidutiniškai 3 eurus. |
| --- | --- |

2.1.1

Sanglaudos politika suteikia didelės papildomos naudos Europos lygiu, kadangi Europos Sąjungos teikiamos lėšos padeda pasiekti geresnių rezultatų ir labiau sutelkti suinteresuotus subjektus nei finansavimas nacionaliniu ir regionų lygiu. Remiantis Europos Komisijos skaičiavimais (4), kiekvienas Europos Sąjungos mastu sanglaudos politikai 1 tikslo regionuose išleidžiamas euras tiems regionams vidutiniškai sudaro kitų išlaidų už 0,9 euro. 2 tikslo regionuose kiekvienas investuotas euras sudaro papildomų išlaidų už vidutiniškai 3 eurus.

| 2.1.2 | Toks multiplikatoriaus poveikis visų pirma susijęs su temine ir geografine struktūrinių fondų santalka. Išteklių santalką susiejus su atitinkamomis priemonėmis, padidėja galimybė pasiekti būtiną „kritinę masę“, tokiu būdu sukuriant palankias sąlygas būsimoms investicijoms. Taigi geografinė ir teminė santalka gali padėti pritraukti investicijas, kadangi ji padeda sumažinti dėl šių investicijų susidarančias išlaidas. |
| --- | --- |

2.1.2

Toks multiplikatoriaus poveikis visų pirma susijęs su temine ir geografine struktūrinių fondų santalka. Išteklių santalką susiejus su atitinkamomis priemonėmis, padidėja galimybė pasiekti būtiną „kritinę masę“, tokiu būdu sukuriant palankias sąlygas būsimoms investicijoms. Taigi geografinė ir teminė santalka gali padėti pritraukti investicijas, kadangi ji padeda sumažinti dėl šių investicijų susidarančias išlaidas.

| 2.1.3 | Be to, sverto poveikis taip pat susijęs ir su daugybe finansavimo priemonių, nors daugeliu atvejų nei valstybės narės, nei regionai negali tinkamai pasinaudoti numatytomis sanglaudos politikos priemonėmis. Šioje nuomonėje minėtas tyrimas parodė, kad, pavyzdžiui, visuotinė dotacija yra lanksti priemonė, galinti sukurti finansinį daugelio projektų ar programų sverto poveikį arba jį sustiprinti. |
| --- | --- |

2.1.3

Be to, sverto poveikis taip pat susijęs ir su daugybe finansavimo priemonių, nors daugeliu atvejų nei valstybės narės, nei regionai negali tinkamai pasinaudoti numatytomis sanglaudos politikos priemonėmis. Šioje nuomonėje minėtas tyrimas parodė, kad, pavyzdžiui, visuotinė dotacija yra lanksti priemonė, galinti sukurti finansinį daugelio projektų ar programų sverto poveikį arba jį sustiprinti.

| 2.1.4 | Kitos priemonės, kurios galėtų būti taikomos sverto poveikiui didinti, yra struktūrinių fondų teikiama parama įmonių, ypač MVĮ, finansų inžinerijos priemonėms: rizikos kapitalo fondai, garantiniai fondai, paskolų fondai ir miestų plėtros fondai. Daugelyje remiamų regionų, besinaudojančių struktūrinių fondų parama, jau sukaupta nemaža patirtis taikant šias rėmimo priemones, ypač rizikos kapitalo finansavimo srityje. Tai pasakytina apie atnaujinamųjų fondų kūrimą, galinčių prisidėti prie regionų plėtros ilgesniu nei rėmimo laikotarpiu. Šiame kontekste pritariama iniciatyvoms Jeremie, Jaspers ir Jessica, kurias taip pat rėmė Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) — dalyviai, galintys atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tokio pobūdžio priemones. |
| --- | --- |

2.1.4

Kitos priemonės, kurios galėtų būti taikomos sverto poveikiui didinti, yra struktūrinių fondų teikiama parama įmonių, ypač MVĮ, finansų inžinerijos priemonėms: rizikos kapitalo fondai, garantiniai fondai, paskolų fondai ir miestų plėtros fondai. Daugelyje remiamų regionų, besinaudojančių struktūrinių fondų parama, jau sukaupta nemaža patirtis taikant šias rėmimo priemones, ypač rizikos kapitalo finansavimo srityje. Tai pasakytina apie atnaujinamųjų fondų kūrimą, galinčių prisidėti prie regionų plėtros ilgesniu nei rėmimo laikotarpiu. Šiame kontekste pritariama iniciatyvoms Jeremie, Jaspers ir Jessica, kurias taip pat rėmė Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) — dalyviai, galintys atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tokio pobūdžio priemones.

| 2.1.5 | Be to, tokio pobūdžio priemonės gali padidinti viešojo valdymo institucijų gebėjimus bendradarbiauti su tarptautinėmis finansų institucijomis ir privačiu bankininkystės sektoriumi, kurie galėtų finansuoti kitus vystymo projektus. Kiti galimi šių priemonių taikymo privalumai: galimybė padidinti struktūrinių fondų valdymo lankstumą ir išorės subjektų mokumą, kurią suteikia EIB ir EIF. |
| --- | --- |

2.1.5

Be to, tokio pobūdžio priemonės gali padidinti viešojo valdymo institucijų gebėjimus bendradarbiauti su tarptautinėmis finansų institucijomis ir privačiu bankininkystės sektoriumi, kurie galėtų finansuoti kitus vystymo projektus. Kiti galimi šių priemonių taikymo privalumai: galimybė padidinti struktūrinių fondų valdymo lankstumą ir išorės subjektų mokumą, kurią suteikia EIB ir EIF.

| 2.1.6 | Galiausiai, sverto poveikį galima būtų padidinti sudarant palankias sąlygas ir kitiems veiksniams, skatinantiems viešojo ir privataus sektorių partnerystes. Todėl, siekiant per gana trumpą laikotarpį paskatinti privačias investicijas, labai svarbu sugebėti nustatyti kliūtis, kurios atbaido privačius investuotojus, ir suburti bei remti projektų kūrėjus ir partnerystę su privačiu sektoriumi. |
| --- | --- |

2.1.6

Galiausiai, sverto poveikį galima būtų padidinti sudarant palankias sąlygas ir kitiems veiksniams, skatinantiems viešojo ir privataus sektorių partnerystes. Todėl, siekiant per gana trumpą laikotarpį paskatinti privačias investicijas, labai svarbu sugebėti nustatyti kliūtis, kurios atbaido privačius investuotojus, ir suburti bei remti projektų kūrėjus ir partnerystę su privačiu sektoriumi.

| 2.1.7 | Stabilus sanglaudos politikos finansavimas ir daugiametis jos programavimo pobūdis padeda užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, leidžiantį įgyvendinti didesnes investicijas ilgesniu laikotarpiu. Šis sanglaudos politikos ypatumas, lyginant ją su kitomis šios srities nacionaliniu lygiu įgyvendinamomis politikos kryptimis, be abejo, teikia naują, dar didesnę papildomą naudą. |
| --- | --- |

2.1.7

Stabilus sanglaudos politikos finansavimas ir daugiametis jos programavimo pobūdis padeda užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, leidžiantį įgyvendinti didesnes investicijas ilgesniu laikotarpiu. Šis sanglaudos politikos ypatumas, lyginant ją su kitomis šios srities nacionaliniu lygiu įgyvendinamomis politikos kryptimis, be abejo, teikia naują, dar didesnę papildomą naudą.

| 2.1.8 | Reikėtų pabrėžti, kad kai kuriose valstybėse narėse, ypač dešimtyje naujųjų valstybių narių, staigus viešųjų investicijų padidėjimas trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų turėti neigiamos įtakos biudžeto deficito kriterijų ir apskritai Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymuisi. Viešojo ir privataus sektorių partnerysčių (VPP) kūrimas galėtų tapti tinkama alternatyva tiesioginiam viešųjų investicijų didinimui. |
| --- | --- |

2.1.8

Reikėtų pabrėžti, kad kai kuriose valstybėse narėse, ypač dešimtyje naujųjų valstybių narių, staigus viešųjų investicijų padidėjimas trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu galėtų turėti neigiamos įtakos biudžeto deficito kriterijų ir apskritai Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymuisi. Viešojo ir privataus sektorių partnerysčių (VPP) kūrimas galėtų tapti tinkama alternatyva tiesioginiam viešųjų investicijų didinimui.

2.2   Strateginės politikos kryptis

| 2.2.1 | Viešąsias investicijas reikia tiksliai apibrėžti ir visais lygiais kruopščiai suplanuoti. Todėl labai svarbu pabrėžti, kad sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį apjungiant regionų ir nacionalinius prioritetus siekiant sukurti sąveiką Europos lygiu. Visos Europos investicijų strategijos turi būti vykdomos įgyvendinant tinkamą nacionalinę ir regionų politiką, galinčią skatinti kokybiškas viešąsias investicijas pirmiausia su Lisabonos strategija susijusiose srityse, kurios yra svarbios ir jos sąsajai su Geteborgo strategija. |
| --- | --- |

2.2.1

Viešąsias investicijas reikia tiksliai apibrėžti ir visais lygiais kruopščiai suplanuoti. Todėl labai svarbu pabrėžti, kad sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį apjungiant regionų ir nacionalinius prioritetus siekiant sukurti sąveiką Europos lygiu. Visos Europos investicijų strategijos turi būti vykdomos įgyvendinant tinkamą nacionalinę ir regionų politiką, galinčią skatinti kokybiškas viešąsias investicijas pirmiausia su Lisabonos strategija susijusiose srityse, kurios yra svarbios ir jos sąsajai su Geteborgo strategija.

| 2.2.2 | Šios investicijos susijusios su švietimu, žiniomis, naujovių diegimu ir moksliniais tyrimais, aplinkos apsauga, socialinėmis paslaugomis, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi ir europinių struktūrų kūrimu. Žinoma, tokios investicijos priklauso nuo paklausos, tačiau skatindamos ekonomikos augimą ir regionų konkurencingumą jos daro ilgalaikį struktūrinį poveikį ekonomikai. Todėl sanglaudos politikos sukurtą sverto poveikį lemia keletas skirtingų veiksnių. |
| --- | --- |

2.2.2

Šios investicijos susijusios su švietimu, žiniomis, naujovių diegimu ir moksliniais tyrimais, aplinkos apsauga, socialinėmis paslaugomis, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi ir europinių struktūrų kūrimu. Žinoma, tokios investicijos priklauso nuo paklausos, tačiau skatindamos ekonomikos augimą ir regionų konkurencingumą jos daro ilgalaikį struktūrinį poveikį ekonomikai. Todėl sanglaudos politikos sukurtą sverto poveikį lemia keletas skirtingų veiksnių.

| 2.2.3 | Visų pirma valstybių narių ir regionų politikose reikia naujų idėjų ir naujo požiūrio, kadangi jomis siekiama vystant ekonomiką skatinti naujovių diegimą. Nagrinėjant konkrečius atvejus paaiškėjo, kad sanglaudos politika paskatino nukreipti valstybių narių politikos prioritetus į ekonomikos augimui svarbias sritis, būtent naujovių diegimą, mokslinius tyrimus, aktyvią užimtumo ir socialinės integracijos politiką. |
| --- | --- |

2.2.3

Visų pirma valstybių narių ir regionų politikose reikia naujų idėjų ir naujo požiūrio, kadangi jomis siekiama vystant ekonomiką skatinti naujovių diegimą. Nagrinėjant konkrečius atvejus paaiškėjo, kad sanglaudos politika paskatino nukreipti valstybių narių politikos prioritetus į ekonomikos augimui svarbias sritis, būtent naujovių diegimą, mokslinius tyrimus, aktyvią užimtumo ir socialinės integracijos politiką.

| 2.2.4 | Tokią kryptį pirmiausia lėmė fondų sudaryta galimybė įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriuose taikomas naujas požiūris ir naujos priemonės (pavyzdžiui, susivienijimai (clusters) diegiant naujoves) arba aktyvesnio dalyvavimo požiūris. Tai padėjo plačiau skleisti informaciją apie naujovių diegimą ir išplėsti jų sąvoką, vis dažniau į regioninio vystymo strategijas įtraukiant su naujovėmis susijusius aspektus, būtent organizacinius, finansinius, valdymo, mokymo ir skatinimo. |
| --- | --- |

2.2.4

Tokią kryptį pirmiausia lėmė fondų sudaryta galimybė įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriuose taikomas naujas požiūris ir naujos priemonės (pavyzdžiui, susivienijimai (clusters) diegiant naujoves) arba aktyvesnio dalyvavimo požiūris. Tai padėjo plačiau skleisti informaciją apie naujovių diegimą ir išplėsti jų sąvoką, vis dažniau į regioninio vystymo strategijas įtraukiant su naujovėmis susijusius aspektus, būtent organizacinius, finansinius, valdymo, mokymo ir skatinimo.

| 2.2.5 | Be to, sanglaudos politika padėjo atkreipti dėmesį į veiklos sritis, į kurias iki šiol valstybių narių ir regionų politikose nebuvo atsižvelgiama. Nemažai bandomųjų programų (pavyzdžiui, Regioninės inovacijų strategijos, ERPF naujovių diegimo akcijos) ilgainiui tapo pagrindinėmis politikos kryptimis nacionaliniu ir regionų lygiu. Apskritai, galima teigti, kad lankstesnis ir labiau į rinką orientuotas požiūris yra naujų sanglaudos politikos apibrėžtų gairių bendras vardiklis. |
| --- | --- |

2.2.5

Be to, sanglaudos politika padėjo atkreipti dėmesį į veiklos sritis, į kurias iki šiol valstybių narių ir regionų politikose nebuvo atsižvelgiama. Nemažai bandomųjų programų (pavyzdžiui, Regioninės inovacijų strategijos, ERPF naujovių diegimo akcijos) ilgainiui tapo pagrindinėmis politikos kryptimis nacionaliniu ir regionų lygiu. Apskritai, galima teigti, kad lankstesnis ir labiau į rinką orientuotas požiūris yra naujų sanglaudos politikos apibrėžtų gairių bendras vardiklis.

| 2.2.6 | Galiausiai, integruotos plėtros strategijos, kurias vykdydamos sanglaudos politiką bendrai parengė valstybės narės ir regionai, ir kurios leido įgyvendinti didelio masto projektus, paskatino laikytis labiau strateginio požiūrio ekonomikos vystymo ir darbo vietų kūrimo srityse. Paaiškėjo, kad daugelis sričių, pavyzdžiui, technologijų, naujovių diegimo, žmogiškojo kapitalo ugdymo, lygių galimybių ar aplinkos, turi didelės reikšmės ekonomikos augimui, todėl jos buvo įtrauktos į įvairias politikos kryptis siekiant labiau integruoto požiūrio. |
| --- | --- |

2.2.6

Galiausiai, integruotos plėtros strategijos, kurias vykdydamos sanglaudos politiką bendrai parengė valstybės narės ir regionai, ir kurios leido įgyvendinti didelio masto projektus, paskatino laikytis labiau strateginio požiūrio ekonomikos vystymo ir darbo vietų kūrimo srityse. Paaiškėjo, kad daugelis sričių, pavyzdžiui, technologijų, naujovių diegimo, žmogiškojo kapitalo ugdymo, lygių galimybių ar aplinkos, turi didelės reikšmės ekonomikos augimui, todėl jos buvo įtrauktos į įvairias politikos kryptis siekiant labiau integruoto požiūrio.

2.3   Institucinių gebėjimų stiprinimas

| 2.3.1 | Kitas labai svarbus su struktūrinių fondų naudojimu susijęs sverto poveikio aspektas — tai poveikis viešojo valdymo institucijų veiklai jas modernizuojant, gerinant valdymą ir derinant jų procedūras Europos lygiu. Sanglaudos politika padėjo įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis, visų pirma aplinkos apsaugos, lygių galimybių užtikrinimo, ekonominės ir socialinės restruktūrizacijos politikos srityse atsižvelgiant į Lisabonos ir Geteborgo strategijose iškeltus prioritetus. |
| --- | --- |

2.3.1

Kitas labai svarbus su struktūrinių fondų naudojimu susijęs sverto poveikio aspektas — tai poveikis viešojo valdymo institucijų veiklai jas modernizuojant, gerinant valdymą ir derinant jų procedūras Europos lygiu. Sanglaudos politika padėjo įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis, visų pirma aplinkos apsaugos, lygių galimybių užtikrinimo, ekonominės ir socialinės restruktūrizacijos politikos srityse atsižvelgiant į Lisabonos ir Geteborgo strategijose iškeltus prioritetus.

| 2.3.2 | Šiuo požiūriu reikėtų pabrėžti, kaip svarbu įgyvendinti nacionalines reformų programas, kurios yra labai svarbios siekiant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų, ir jas koordinuoti su valstybių narių nacionaliniais strateginiais planais 2007–2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.3.2

Šiuo požiūriu reikėtų pabrėžti, kaip svarbu įgyvendinti nacionalines reformų programas, kurios yra labai svarbios siekiant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų, ir jas koordinuoti su valstybių narių nacionaliniais strateginiais planais 2007–2013 m. laikotarpiu.

| 2.3.3 | Taip pat reikėtų nepamiršti skatinti partnerystę, gerinti institucinius gebėjimus kuriant ir įgyvendinant viešąją politiką, ugdyti vertinimo kultūrą, skaidrumą ir keitimąsi gera praktika. Tai yra sanglaudos politikos sukurtos sistemos sudedamosios dalys, diegiamos Europos Sąjungoje ir padedančios gerinti visų lygių valdymą. Nemažai tokių priemonių valdymo institucijos ėmė taikyti kitose srityse. Buvo sukurtos naujos struktūros, būtent regioninės plėtros agentūros, kurios taip pat turėjo labai didelės reikšmės įvairių Europos Sąjungos regionų vystymuisi. |
| --- | --- |

2.3.3

Taip pat reikėtų nepamiršti skatinti partnerystę, gerinti institucinius gebėjimus kuriant ir įgyvendinant viešąją politiką, ugdyti vertinimo kultūrą, skaidrumą ir keitimąsi gera praktika. Tai yra sanglaudos politikos sukurtos sistemos sudedamosios dalys, diegiamos Europos Sąjungoje ir padedančios gerinti visų lygių valdymą. Nemažai tokių priemonių valdymo institucijos ėmė taikyti kitose srityse. Buvo sukurtos naujos struktūros, būtent regioninės plėtros agentūros, kurios taip pat turėjo labai didelės reikšmės įvairių Europos Sąjungos regionų vystymuisi.

| 2.3.4 | Todėl sanglaudos politika svariai prisidėjo rengiant šios srities planus ir programas. Vis didesnis dėmesys skiriamas kruopščiai analizei ir diagnostikai, kuo tikslesniam tikslų apibrėžimui. Todėl, remiantis šaltiniais, pagerėjo planų ir programų kontrolė bei vertinimas. Ilgalaikių viešųjų investicijų strategijų kūrimas įtvirtintas dabartinėje planavimo praktikoje. |
| --- | --- |

2.3.4

Todėl sanglaudos politika svariai prisidėjo rengiant šios srities planus ir programas. Vis didesnis dėmesys skiriamas kruopščiai analizei ir diagnostikai, kuo tikslesniam tikslų apibrėžimui. Todėl, remiantis šaltiniais, pagerėjo planų ir programų kontrolė bei vertinimas. Ilgalaikių viešųjų investicijų strategijų kūrimas įtvirtintas dabartinėje planavimo praktikoje.

| 2.3.5 | Tai sudarė sąlygas valstybėms narėms priimti ir veiksmingai taikyti Bendrijos teisės aktus įvairiose srityse (pavyzdžiui, aplinkos apsaugos). Sanglaudos politika lėmė esmines permainas valstybių narių viešųjų pirkimų srities teisės aktuose, užtikrindama galimybę juose dalyvauti visoms Europos Sąjungos įmonėms, o tai padeda stiprinti bendrąją rinką. Į šį labai svarbų aspektą reikėtų atsižvelgti turint omenyje neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą. |
| --- | --- |

2.3.5

Tai sudarė sąlygas valstybėms narėms priimti ir veiksmingai taikyti Bendrijos teisės aktus įvairiose srityse (pavyzdžiui, aplinkos apsaugos). Sanglaudos politika lėmė esmines permainas valstybių narių viešųjų pirkimų srities teisės aktuose, užtikrindama galimybę juose dalyvauti visoms Europos Sąjungos įmonėms, o tai padeda stiprinti bendrąją rinką. Į šį labai svarbų aspektą reikėtų atsižvelgti turint omenyje neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą.

| 2.3.6 | Be to, svarbu pabrėžti, kad sanglaudos politika paskatino ir sustiprino regionų vaidmenį sprendimų priėmimo procese kuriant ir įgyvendinant Bendrijos regioninę politiką. Žmogiškųjų išteklių srityje įdarbinus pakankamai žmonių, kad būtų galima tinkamai naudoti struktūrinius fondus, vietos ir regionų valdžios institucijos įgijo daugiau savarankiškumo ir akivaizdžiai sustiprėjo Europos Sąjungos regionalizavimas ir vietos savivalda. |
| --- | --- |

2.3.6

Be to, svarbu pabrėžti, kad sanglaudos politika paskatino ir sustiprino regionų vaidmenį sprendimų priėmimo procese kuriant ir įgyvendinant Bendrijos regioninę politiką. Žmogiškųjų išteklių srityje įdarbinus pakankamai žmonių, kad būtų galima tinkamai naudoti struktūrinius fondus, vietos ir regionų valdžios institucijos įgijo daugiau savarankiškumo ir akivaizdžiai sustiprėjo Europos Sąjungos regionalizavimas ir vietos savivalda.

2.4   Sanglaudą skatinantis Europos kūrimas

| 2.4.1 | Sanglaudos politika įvairių priemonių pagalba atliko sverto poveikį stiprindama sanglaudą Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.4.1

Sanglaudos politika įvairių priemonių pagalba atliko sverto poveikį stiprindama sanglaudą Europos Sąjungoje.

| 2.4.2 | Visų pirma partnerystės principas ir aktyvus atsakingų asmenų vaidmuo paskatino viešųjų institucijų ir įvairių socialinių grupių bendradarbiavimą, kuris turėjo didelės reikšmės sprendžiant problemas. |
| --- | --- |

2.4.2

Visų pirma partnerystės principas ir aktyvus atsakingų asmenų vaidmuo paskatino viešųjų institucijų ir įvairių socialinių grupių bendradarbiavimą, kuris turėjo didelės reikšmės sprendžiant problemas.

| 2.4.3 | Be to, sanglaudos politika akivaizdžiai padėjo rasti bendrus sudėtingų ir skirtingų problemų sprendimus. Problemos, su kuriomis susiduria Europos Sąjungos regionai, iš tiesų yra labai įvairios, o padėtis ir sąlygos juose labai skirtingos. Vis dėlto sanglaudos politika padėjo į šiuos skirtumus atsižvelgti, visų pirma kalbant apie atokias, mažai išvystytas arba atokiausias Europos vietoves. Šis sanglaudą stiprinti skatinantis požiūris taip pat turėjo didelės įtakos kitoms valstybių narių politikos kryptims. |
| --- | --- |

2.4.3

Be to, sanglaudos politika akivaizdžiai padėjo rasti bendrus sudėtingų ir skirtingų problemų sprendimus. Problemos, su kuriomis susiduria Europos Sąjungos regionai, iš tiesų yra labai įvairios, o padėtis ir sąlygos juose labai skirtingos. Vis dėlto sanglaudos politika padėjo į šiuos skirtumus atsižvelgti, visų pirma kalbant apie atokias, mažai išvystytas arba atokiausias Europos vietoves. Šis sanglaudą stiprinti skatinantis požiūris taip pat turėjo didelės įtakos kitoms valstybių narių politikos kryptims.

| 2.4.4 | Be to, sanglaudos politika padėjo apibrėžti Europos Sąjungos vietos ir regionų bendradarbiavimo gaires, ypač įgyvendinant Interreg iniciatyvą, kuri padėjo įveikti pasienyje vykusius praeities nesutarimus ar šimtmečius trukusius pasidalijimus. Be to, gavus tarpregioninio bendradarbiavimo paramą, gerokai sustiprėjo vietos bendruomenių ir regionų, neturinčių bendros sienos, bendradarbiavimas ir šiuo metu jie gerokai prisideda kuriant naujas regionines strategijas. |
| --- | --- |

2.4.4

Be to, sanglaudos politika padėjo apibrėžti Europos Sąjungos vietos ir regionų bendradarbiavimo gaires, ypač įgyvendinant Interreg iniciatyvą, kuri padėjo įveikti pasienyje vykusius praeities nesutarimus ar šimtmečius trukusius pasidalijimus. Be to, gavus tarpregioninio bendradarbiavimo paramą, gerokai sustiprėjo vietos bendruomenių ir regionų, neturinčių bendros sienos, bendradarbiavimas ir šiuo metu jie gerokai prisideda kuriant naujas regionines strategijas.

| 2.4.5 | Ankstesniais struktūrinių fondų laikotarpiais glaudus ERPF ir EŽŪOGF susiejimas turėjo didelio sverto poveikio integruotam kaimo vietovių vystymui. Atsižvelgiant į siekiamą teritorinę sanglaudą, bent koordinavimo ir bendradarbiavimo lygiu turi būti ir toliau susiejami ERPF ir EŽŪFKP. |
| --- | --- |

2.4.5

Ankstesniais struktūrinių fondų laikotarpiais glaudus ERPF ir EŽŪOGF susiejimas turėjo didelio sverto poveikio integruotam kaimo vietovių vystymui. Atsižvelgiant į siekiamą teritorinę sanglaudą, bent koordinavimo ir bendradarbiavimo lygiu turi būti ir toliau susiejami ERPF ir EŽŪFKP.

| 2.4.6 | Šiuo požiūriu ypatingai svarbus yra Urban programų poveikis: jos turėjo realų poveikį tiek fiziniam atnaujinimui, tiek socialinei integracijai, tokiu būdu demonstruodamos piliečiams papildomą Europos politikos naudą bei didesnį vieningų veiksmų efektyvumą. |
| --- | --- |

2.4.6

Šiuo požiūriu ypatingai svarbus yra Urban programų poveikis: jos turėjo realų poveikį tiek fiziniam atnaujinimui, tiek socialinei integracijai, tokiu būdu demonstruodamos piliečiams papildomą Europos politikos naudą bei didesnį vieningų veiksmų efektyvumą.

| 2.4.7 | Galiausiai, sanglaudos politika padarė esminį multiplikatoriaus poveikį Europos Sąjungos integracijai. Šis poveikis buvo reikšmingas tuo, kad sanglaudos politika padėjo užtikrinti geresnes paslaugas visuomenei ir geresnę piliečių gyvenimo kokybę. |
| --- | --- |

2.4.7

Galiausiai, sanglaudos politika padarė esminį multiplikatoriaus poveikį Europos Sąjungos integracijai. Šis poveikis buvo reikšmingas tuo, kad sanglaudos politika padėjo užtikrinti geresnes paslaugas visuomenei ir geresnę piliečių gyvenimo kokybę.

3.   Išvados

Atsižvelgiant į pirmiau minėtus aspektus, Regionų komitetas pabrėžia, kad:

| 3.1 | dėl savo ypatumų (partnerystė, papildomumas, strateginis programavimas ir daugiametis finansavimas) Europos sanglaudos politika yra labai svarbi ir jos sverto poveikis labai didelis; |
| --- | --- |

3.1

dėl savo ypatumų (partnerystė, papildomumas, strateginis programavimas ir daugiametis finansavimas) Europos sanglaudos politika yra labai svarbi ir jos sverto poveikis labai didelis;

| 3.2 | Europos sanglaudos politika atlieka sverto poveikį sutelkdama finansinius išteklius ir padėdama kurti viešojo ir privataus sektorių partnerystes. Daugiametės finansavimo sistemos stabilumas ir gebėjimas sutelkti investavimui būtiną „kritinę masę“ daugelyje viešųjų ir privačių sektorių leidžia jai atlikti finansavimo katalizatoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

3.2

Europos sanglaudos politika atlieka sverto poveikį sutelkdama finansinius išteklius ir padėdama kurti viešojo ir privataus sektorių partnerystes. Daugiametės finansavimo sistemos stabilumas ir gebėjimas sutelkti investavimui būtiną „kritinę masę“ daugelyje viešųjų ir privačių sektorių leidžia jai atlikti finansavimo katalizatoriaus vaidmenį;

| 3.3 | sverto poveikis ir kitos sanglaudos politikos pasekmės stebimi skirtingų tipų regionuose, labai įvairiose programose ir projektuose nepriklausomai nuo finansavimo; |
| --- | --- |

3.3

sverto poveikis ir kitos sanglaudos politikos pasekmės stebimi skirtingų tipų regionuose, labai įvairiose programose ir projektuose nepriklausomai nuo finansavimo;

| 3.4 | taip pat svarbu pabrėžti, kad reikėtų supaprastinti fondų valdymą siekiant kuo didesnio galimo partnerysčių sverto poveikio. Be to, jei ir toliau reikalavimus atitinkantys regionai išliks maži ir susiskaldę, gali kilti sunkumų kuriant partnerystes ir tai turėtų poveikio atrenkant ir įtraukiant į veiklą partnerius. Tačiau ši problema bus išspręsta 2007–2013 m. laikotarpiu, kadangi naujuosiuose reglamentuose numatyta atsisakyti 2 tikslo teritorijų skirstymo; |
| --- | --- |

3.4

taip pat svarbu pabrėžti, kad reikėtų supaprastinti fondų valdymą siekiant kuo didesnio galimo partnerysčių sverto poveikio. Be to, jei ir toliau reikalavimus atitinkantys regionai išliks maži ir susiskaldę, gali kilti sunkumų kuriant partnerystes ir tai turėtų poveikio atrenkant ir įtraukiant į veiklą partnerius. Tačiau ši problema bus išspręsta 2007–2013 m. laikotarpiu, kadangi naujuosiuose reglamentuose numatyta atsisakyti 2 tikslo teritorijų skirstymo;

| 3.5 | Europos sanglaudos politika apsprendžia viešosios politikos strateginę kryptį. Ji geba ir gali daugelyje sričių skatinti naujovišką požiūrį ir daryti įtaką įvairioms viešosios politikos kryptims nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais. Sanglaudos politika iš tiesų yra varomoji jėga, užtikrinanti veiksmingą Europos Sąjungos tikslų (pvz., Lisabonos strategijos) nustatymo ir įgyvendinimo, kurį vykdo pagrindiniai ES vietos ir regionų dalyviai, sąveiką; |
| --- | --- |

3.5

Europos sanglaudos politika apsprendžia viešosios politikos strateginę kryptį. Ji geba ir gali daugelyje sričių skatinti naujovišką požiūrį ir daryti įtaką įvairioms viešosios politikos kryptims nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais. Sanglaudos politika iš tiesų yra varomoji jėga, užtikrinanti veiksmingą Europos Sąjungos tikslų (pvz., Lisabonos strategijos) nustatymo ir įgyvendinimo, kurį vykdo pagrindiniai ES vietos ir regionų dalyviai, sąveiką;

| 3.6 | Europos sanglaudos politika padeda nukreipti išteklius priemonėms, susijusioms su Lisabonos strategijos gairėmis, kurios skirtos vykdyti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir diegti naujoves, o tai sudaro esminius vidutinės ir ilgalaikės trukmės ekonomikos augimo veiksnius; |
| --- | --- |

3.6

Europos sanglaudos politika padeda nukreipti išteklius priemonėms, susijusioms su Lisabonos strategijos gairėmis, kurios skirtos vykdyti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir diegti naujoves, o tai sudaro esminius vidutinės ir ilgalaikės trukmės ekonomikos augimo veiksnius;

| 3.7 | galima teigti, jog tai, kad naujoms sąvokoms ir naujam požiūriui pritarė aukšto lygio politikai ir administracijos, yra daugelio su sanglaudos politika susijusių programų ir novatoriškų projektų sėkmės veiksnys. Taip pat labai svarbus yra strategijų nuoseklumas ir valdymo institucijų bendradarbiavimas. Šie veiksniai dar labiau išryškino struktūrinių fondų sverto poveikį; |
| --- | --- |

3.7

galima teigti, jog tai, kad naujoms sąvokoms ir naujam požiūriui pritarė aukšto lygio politikai ir administracijos, yra daugelio su sanglaudos politika susijusių programų ir novatoriškų projektų sėkmės veiksnys. Taip pat labai svarbus yra strategijų nuoseklumas ir valdymo institucijų bendradarbiavimas. Šie veiksniai dar labiau išryškino struktūrinių fondų sverto poveikį;

| 3.8 | sanglaudos politika labai prisideda stiprinant institucijų gebėjimus. Partnerystės principas padėjo visoje Europos Sąjungoje skatinti naują, bendradarbiavimu grindžiamą valdymo modelį strategiškai įtraukiant įvairius valdymo lygius ir pilietinę visuomenę. Tokiu būdu sanglaudos politika padidino vietos ir regionų socialinį ir ekonominį kapitalą, kuris yra esminis naujųjų valstybių narių vystymosi artimiausiais metais veiksnys; |
| --- | --- |

3.8

sanglaudos politika labai prisideda stiprinant institucijų gebėjimus. Partnerystės principas padėjo visoje Europos Sąjungoje skatinti naują, bendradarbiavimu grindžiamą valdymo modelį strategiškai įtraukiant įvairius valdymo lygius ir pilietinę visuomenę. Tokiu būdu sanglaudos politika padidino vietos ir regionų socialinį ir ekonominį kapitalą, kuris yra esminis naujųjų valstybių narių vystymosi artimiausiais metais veiksnys;

| 3.9 | siekiant ilguoju laikotarpiu didinti struktūrinių fondų atliekamą sverto poveikį, svarbu atsižvelgti į bendrą kontekstą ir kiekvieno regiono kultūrinį savitumą. Todėl visuomet būtina ES reikalavimų ir regioninių prioritetų santykio pusiausvyra. Tik sudarant sąlygas visuomenės kultūros ir mentaliteto raidai skatinant naujoves, švietimą, verslumą ir kūrybiškumą, galima užtikrinti struktūrinių fondų sudaromų permainų tvarumą; |
| --- | --- |

3.9

siekiant ilguoju laikotarpiu didinti struktūrinių fondų atliekamą sverto poveikį, svarbu atsižvelgti į bendrą kontekstą ir kiekvieno regiono kultūrinį savitumą. Todėl visuomet būtina ES reikalavimų ir regioninių prioritetų santykio pusiausvyra. Tik sudarant sąlygas visuomenės kultūros ir mentaliteto raidai skatinant naujoves, švietimą, verslumą ir kūrybiškumą, galima užtikrinti struktūrinių fondų sudaromų permainų tvarumą;

| 3.10 | sanglaudos politika užtikrina didelį sverto poveikį, kuris padeda labiau stiprinti Europos integracijos sanglaudą. Sanglaudos politika apima įvairius Europos regionus, joje aktyviai dalyvauja visi ekonomikos ir socialiniai dalyviai, o Europos piliečiai ją laiko integracijos pagrindine jėga. Tokį jų požiūrį lemia tai, kad ji padeda gerinti jų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

3.10

sanglaudos politika užtikrina didelį sverto poveikį, kuris padeda labiau stiprinti Europos integracijos sanglaudą. Sanglaudos politika apima įvairius Europos regionus, joje aktyviai dalyvauja visi ekonomikos ir socialiniai dalyviai, o Europos piliečiai ją laiko integracijos pagrindine jėga. Tokį jų požiūrį lemia tai, kad ji padeda gerinti jų gyvenimo kokybę;

| 3.11 | sanglaudos politika skatina aplinką tausojantį tolygų augimą, užkertantį kelią aplaidumui, dėl kurio sulėtėtų ekonomikos augimas, nukentėtų gyvenimo kokybė ir gamtos išteklių apsauga; |
| --- | --- |

3.11

sanglaudos politika skatina aplinką tausojantį tolygų augimą, užkertantį kelią aplaidumui, dėl kurio sulėtėtų ekonomikos augimas, nukentėtų gyvenimo kokybė ir gamtos išteklių apsauga;

| 3.12 | kadangi sanglaudos politika apima visus Europos Sąjungos regionus, žemyno mastu ji užtikrina palankias sąlygas subalansuotam ekonomikos ir socialiniam vystimuisi. Darydama įtaką konvergencijos ir konkurencingumo veiksniams, ji sudaro sąlygas kaupti patirtį ir keistis geriausia praktika. Be to, sanglaudos politika užtikrina integruotą sistemą, kuri sutvirtina abipusę patirtį ir leidžia finansuoti ir pakartotinai įgyvendinti sėkmingas iniciatyvas taikant konkrečias įgyvendinimo nuostatas; |
| --- | --- |

3.12

kadangi sanglaudos politika apima visus Europos Sąjungos regionus, žemyno mastu ji užtikrina palankias sąlygas subalansuotam ekonomikos ir socialiniam vystimuisi. Darydama įtaką konvergencijos ir konkurencingumo veiksniams, ji sudaro sąlygas kaupti patirtį ir keistis geriausia praktika. Be to, sanglaudos politika užtikrina integruotą sistemą, kuri sutvirtina abipusę patirtį ir leidžia finansuoti ir pakartotinai įgyvendinti sėkmingas iniciatyvas taikant konkrečias įgyvendinimo nuostatas;

| 3.13 | RK mano, kad sanglaudos politikos sverto poveikiui gali būti skiriama daugiau dėmesio 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Išbandyti ir pasiteisinę sanglaudos politikos principai buvo paremti tam tikromis priemonėmis: taikomas labiau strateginio pobūdžio sanglaudos politikos požiūris, lėšos skiriamos ir labiau sutelkiamos į prioritetines sritis, palankesnis teisinis pagrindas taikant sudėtingas ir naujoviškas finansavimo priemones, atitinkamas miestų plėtros programų vertės suvokimas, glaudesnis vietos ir regionų bendradarbiavimas. Šie pokyčiai patvirtino, kad iš esmės keičiantis Europos Sąjungos tikslams, sanglaudos politika gali atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant ir konkrečiai remiant ekonomines ir socialines permainas visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

3.13

RK mano, kad sanglaudos politikos sverto poveikiui gali būti skiriama daugiau dėmesio 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Išbandyti ir pasiteisinę sanglaudos politikos principai buvo paremti tam tikromis priemonėmis: taikomas labiau strateginio pobūdžio sanglaudos politikos požiūris, lėšos skiriamos ir labiau sutelkiamos į prioritetines sritis, palankesnis teisinis pagrindas taikant sudėtingas ir naujoviškas finansavimo priemones, atitinkamas miestų plėtros programų vertės suvokimas, glaudesnis vietos ir regionų bendradarbiavimas. Šie pokyčiai patvirtino, kad iš esmės keičiantis Europos Sąjungos tikslams, sanglaudos politika gali atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant ir konkrečiai remiant ekonomines ir socialines permainas visoje Europos Sąjungoje;

| 3.14 | vystymasis ir projektų atranka pasiteisino kaip sėkmę lemiantys veiksniai: taikoma priemonė turi būti kruopščiai parinkta, kad kuo geriau atitiktų esamą padėtį regione ir siekiamus tikslus. |
| --- | --- |

3.14

vystymasis ir projektų atranka pasiteisino kaip sėkmę lemiantys veiksniai: taikoma priemonė turi būti kruopščiai parinkta, kad kuo geriau atitiktų esamą padėtį regione ir siekiamus tikslus.

4.   Rekomendacijos

Regionų komitetas,

| 4.1 | rekomenduoja Komisijai įtraukti išplėstą sverto poveikio sąvoką į kitą sanglaudos politikos Europos Sąjungoje ir šioje srityje pasiektos pažangos vertinimą; |
| --- | --- |

4.1

rekomenduoja Komisijai įtraukti išplėstą sverto poveikio sąvoką į kitą sanglaudos politikos Europos Sąjungoje ir šioje srityje pasiektos pažangos vertinimą;

| 4.2 | siūlo Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai sverto poveikį laikyti tinkamu pagrindu vertinant Bendrijos politiką, ypač numatant Bendrijos biudžeto vidurio laikotarpio persvarstymą; |
| --- | --- |

4.2

siūlo Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai sverto poveikį laikyti tinkamu pagrindu vertinant Bendrijos politiką, ypač numatant Bendrijos biudžeto vidurio laikotarpio persvarstymą;

| 4.3 | rekomenduoja Komisijai geriau informuoti valstybes nares, o pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijas, apie sanglaudos politikos naudą, esmę ir įvaizdį; |
| --- | --- |

4.3

rekomenduoja Komisijai geriau informuoti valstybes nares, o pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijas, apie sanglaudos politikos naudą, esmę ir įvaizdį;

| 4.4 | rekomenduoja Europos Komisijai dėti daugiau pastangų skatinant įvairias finansines priemones (Jeremie, Jessica ir pan.) pasitelkiant struktūrinius fondus, ir tikisi, kad valstybėse narėse bus geriau apibrėžtos šios naujosios priemonės darbo metodai, visų pirma vystant rizikos kapitalo ir garantijų programas tuose regionuose; |
| --- | --- |

4.4

rekomenduoja Europos Komisijai dėti daugiau pastangų skatinant įvairias finansines priemones (Jeremie, Jessica ir pan.) pasitelkiant struktūrinius fondus, ir tikisi, kad valstybėse narėse bus geriau apibrėžtos šios naujosios priemonės darbo metodai, visų pirma vystant rizikos kapitalo ir garantijų programas tuose regionuose;

| 4.5 | rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms supaprastinti administracines procedūras, sukurti teisinį, administracinį ir finansinį pagrindą, palankų novatoriškai veiklai, ir skatinti novatoriškoms įmonėms tinkamas finansavimo formas (rizikos kapitalas, „verslo angelai“, mikrokreditai ir t. t.); |
| --- | --- |

4.5

rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms supaprastinti administracines procedūras, sukurti teisinį, administracinį ir finansinį pagrindą, palankų novatoriškai veiklai, ir skatinti novatoriškoms įmonėms tinkamas finansavimo formas (rizikos kapitalas, „verslo angelai“, mikrokreditai ir t. t.);

| 4.6 | rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti pasiektą pažangą supaprastinant ir decentralizuojant struktūrinių fondų valdymą 2007–2013 m. laikotarpiu. Komitetas mano, kad ypač svarbu užtikrinti administracinės naštos proporcingumą atsižvelgiant į paramos pobūdį ir dydį bei skirti ypatingą dėmesį administracinės naštos pasekmėms, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

4.6

rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti pasiektą pažangą supaprastinant ir decentralizuojant struktūrinių fondų valdymą 2007–2013 m. laikotarpiu. Komitetas mano, kad ypač svarbu užtikrinti administracinės naštos proporcingumą atsižvelgiant į paramos pobūdį ir dydį bei skirti ypatingą dėmesį administracinės naštos pasekmėms, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 4.7 | rekomenduoja valstybėms narėms stiprinti partnerystę visuose struktūrinių fondų valdymo ir administravimo etapuose įgyvendinant veiksmingas priemones, skirtas įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, ir rekomenduoja sustiprintą partnerystę su miestais, turint omenyje jų potencialą skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

4.7

rekomenduoja valstybėms narėms stiprinti partnerystę visuose struktūrinių fondų valdymo ir administravimo etapuose įgyvendinant veiksmingas priemones, skirtas įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, ir rekomenduoja sustiprintą partnerystę su miestais, turint omenyje jų potencialą skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą;

| 4.8 | rekomenduoja Komisijai, Europos Parlamentui, valstybėms narėms ir EIB išsiaiškinti kliūtis, su kuriomis susiduria viešojo ir privataus sektorių partnerystės valdydamos struktūrinių fondų finansuojamus projektus. Tikslus elementarios VPSP sampratos išaiškinimas ES lygiu ir valstybės pagalbos schemos supaprastinimas būtų labai naudingi. Be to, reikėtų geriau supažindinti ES vietos ir regionų valdžios institucijas su VPSP galimybėmis ir susijusiomis problemomis; |
| --- | --- |

4.8

rekomenduoja Komisijai, Europos Parlamentui, valstybėms narėms ir EIB išsiaiškinti kliūtis, su kuriomis susiduria viešojo ir privataus sektorių partnerystės valdydamos struktūrinių fondų finansuojamus projektus. Tikslus elementarios VPSP sampratos išaiškinimas ES lygiu ir valstybės pagalbos schemos supaprastinimas būtų labai naudingi. Be to, reikėtų geriau supažindinti ES vietos ir regionų valdžios institucijas su VPSP galimybėmis ir susijusiomis problemomis;

| 4.9 | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms išsaugoti daugeliu atvejų struktūriniams fondams priskiriamą eksperimentinį ir tiriamąjį pobūdį. Todėl siūlo valstybėms narėms naudoti numatytus rezervus ir kitas priemones siekiant apdovanoti už sėkmingiausias strategijas ir apie jas informuoti, tokiu būdu pabrėžiant vietos ir regionų bendradarbiavimo pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

4.9

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms išsaugoti daugeliu atvejų struktūriniams fondams priskiriamą eksperimentinį ir tiriamąjį pobūdį. Todėl siūlo valstybėms narėms naudoti numatytus rezervus ir kitas priemones siekiant apdovanoti už sėkmingiausias strategijas ir apie jas informuoti, tokiu būdu pabrėžiant vietos ir regionų bendradarbiavimo pasiektus rezultatus;

| 4.10 | ragina Europos Komisiją atsižvelgti į glaudžias struktūrinių fondų priemonių ir kaimo vystymui skirtų programų sąsajas ir visais lygiais, nepažeidžiant būtinybės nustatyti aiškias atsiskaitymo sąsajas, sudaryti galimybes ir remti optimalų turinio suderinimą ir koordinavimą; |
| --- | --- |

4.10

ragina Europos Komisiją atsižvelgti į glaudžias struktūrinių fondų priemonių ir kaimo vystymui skirtų programų sąsajas ir visais lygiais, nepažeidžiant būtinybės nustatyti aiškias atsiskaitymo sąsajas, sudaryti galimybes ir remti optimalų turinio suderinimą ir koordinavimą;

| 4.11 | rekomenduoja, kad, įgyvendinant struktūrinius fondus, ypatingą dėmesį reikia skirti Kioto protokole numatytiems tikslams ir siekti aplinką tausojančio tvaraus ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

4.11

rekomenduoja, kad, įgyvendinant struktūrinius fondus, ypatingą dėmesį reikia skirti Kioto protokole numatytiems tikslams ir siekti aplinką tausojančio tvaraus ekonomikos augimo;

| 4.12 | rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai pabrėžti sverto poveikio reikšmę struktūrinių fondų programavimo etape siekiant prisidėti prie projektų, kurie galėtų turėti didelį sverto poveikį, kūrimo, skatinimo ir finansavimo, ir rengiant ataskaitas bei vertinimo etape; |
| --- | --- |

4.12

rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai pabrėžti sverto poveikio reikšmę struktūrinių fondų programavimo etape siekiant prisidėti prie projektų, kurie galėtų turėti didelį sverto poveikį, kūrimo, skatinimo ir finansavimo, ir rengiant ataskaitas bei vertinimo etape;

| 4.13 | pabrėžia būtinybę visais lygiais, taip pat ir būsimoje sanglaudos politikoje, atsižvelgti į regioninius ypatumus, kadangi „įvairovėje stiprybė“ yra labai svarbus sanglaudos politikos sverto poveikio sėkmės veiksnys; |
| --- | --- |

4.13

pabrėžia būtinybę visais lygiais, taip pat ir būsimoje sanglaudos politikoje, atsižvelgti į regioninius ypatumus, kadangi „įvairovėje stiprybė“ yra labai svarbus sanglaudos politikos sverto poveikio sėkmės veiksnys;

| 4.14 | siekiant kuo geriau pasinaudoti struktūrinių fondų sverto poveikiu, rekomenduoja regionams ir valstybėms narėms veikti griežtai ir užtikrinti tinkamą nuoseklumą tarp regioninių strategijų, nacionalinių reformų programų, nacionalinių strateginių gairių ir veiksmų programų, kurios užtikrina sanglaudos politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4.14

siekiant kuo geriau pasinaudoti struktūrinių fondų sverto poveikiu, rekomenduoja regionams ir valstybėms narėms veikti griežtai ir užtikrinti tinkamą nuoseklumą tarp regioninių strategijų, nacionalinių reformų programų, nacionalinių strateginių gairių ir veiksmų programų, kurios užtikrina sanglaudos politikos įgyvendinimą;

| 4.15 | siūlo išnagrinėti sverto poveikio teikiamą naudą ir informuoti visuomenę apie galimus privalumus organizuojant tikslinius renginius, skirtus kuo platesniam žmonių ratui, ir skleisti gerą praktiką, kaip daro Regionų komitetas „Atvirų durų“ renginių metu; |
| --- | --- |

4.15

siūlo išnagrinėti sverto poveikio teikiamą naudą ir informuoti visuomenę apie galimus privalumus organizuojant tikslinius renginius, skirtus kuo platesniam žmonių ratui, ir skleisti gerą praktiką, kaip daro Regionų komitetas „Atvirų durų“ renginių metu;

| 4.16 | rekomenduoja Komisijai išnagrinėti ir įvertinti ilgalaikį regionų vystymąsi, atkreipiant dėmesį į kultūros ir mentaliteto pokyčių bei visais požiūriais skaidrių ir kartu visiems dalyviams suprantamų viešųjų ryšių reikšmę, kad regionai pasiektų apčiuopiamos pažangos socialinio ir ekonominio vystymosi srityje; |
| --- | --- |

4.16

rekomenduoja Komisijai išnagrinėti ir įvertinti ilgalaikį regionų vystymąsi, atkreipiant dėmesį į kultūros ir mentaliteto pokyčių bei visais požiūriais skaidrių ir kartu visiems dalyviams suprantamų viešųjų ryšių reikšmę, kad regionai pasiektų apčiuopiamos pažangos socialinio ir ekonominio vystymosi srityje;

| 4.17 | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti tinklą „Regionai — ekonominių pokyčių dalyviai“ ir rekomenduoja numatyti kuo daugiau temų, kuriose atsispindėtų įvairūs regionų pokyčių aspektai, pasinaudojant pastaruoju metu sukurtomis naujovėmis, ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šios iniciatyvos prioritetinių sričių atranką. Komitetas tikisi, kad bus pakviestas visapusiškai dalyvauti įgyvendinant šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

4.17

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti tinklą „Regionai — ekonominių pokyčių dalyviai“ ir rekomenduoja numatyti kuo daugiau temų, kuriose atsispindėtų įvairūs regionų pokyčių aspektai, pasinaudojant pastaruoju metu sukurtomis naujovėmis, ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šios iniciatyvos prioritetinių sričių atranką. Komitetas tikisi, kad bus pakviestas visapusiškai dalyvauti įgyvendinant šią iniciatyvą;

| 4.18 | rekomenduoja Europos institucijoms Europos Sąjungos regionuose laikytis solidarumo principo, kadangi jis yra esminis ES sanglaudos sąvokos aspektas. Sanglaudos politika ir ateityje išliks svarbiausia Europos integracijos politikos dalis. |
| --- | --- |

4.18

rekomenduoja Europos institucijoms Europos Sąjungos regionuose laikytis solidarumo principo, kadangi jis yra esminis ES sanglaudos sąvokos aspektas. Sanglaudos politika ir ateityje išliks svarbiausia Europos integracijos politikos dalis.

2007 m. kovo 23 d., Roma

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  OL C 164, 2005 7 5, p. 4.

1

(2)  OL C 318, 2004 12 22, p. 1.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=LT

3

(4)  Europos Komisija COM(2005) 299 „Sanglaudos politika ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti — Bendrijos starteginės gairės 2007–2013 m.“, 2005 m. liepos 5 d. Briuselis.

4

---

| 7.7.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/8

---

Regionų komiteto nuomonė bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais

(2007/C 156/02)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad būtina — ypač dabar, vykstant debatams dėl Europos ateities — pagerinti jaunų žmonių dalyvavimą ir informavimą pradedant jų gyvenamąja aplinka; |
| --- | --- |

—

mano, kad būtina — ypač dabar, vykstant debatams dėl Europos ateities — pagerinti jaunų žmonių dalyvavimą ir informavimą pradedant jų gyvenamąja aplinka;

| — | pabrėžia būtinybę jaunimo klausimus nagrinėti visose tarybose, kadangi į jaunimo interesus turi būti atsižvelgta visose Sąjungai svarbiose srityse; |
| --- | --- |

—

pabrėžia būtinybę jaunimo klausimus nagrinėti visose tarybose, kadangi į jaunimo interesus turi būti atsižvelgta visose Sąjungai svarbiose srityse;

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimas yra pagrindinis veiksnys siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir mano, kad reikia užtikrinti jam geresnį švietimą ir mokymąsi, skatinti jo judumą, palengvinti patekti į darbo rinką ir pagerinti socialinę integraciją bei teikti geresnes paslaugas jaunoms šeimoms; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimas yra pagrindinis veiksnys siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir mano, kad reikia užtikrinti jam geresnį švietimą ir mokymąsi, skatinti jo judumą, palengvinti patekti į darbo rinką ir pagerinti socialinę integraciją bei teikti geresnes paslaugas jaunoms šeimoms;

| — | nesumenkina didžiulių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria jauni žmonės, pvz., nedarbas, vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką, neužtikrintumas, sunkumai įsigyti būstą, kurie apsunkina galimybę savarankiškai gyventi; |
| --- | --- |

—

nesumenkina didžiulių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria jauni žmonės, pvz., nedarbas, vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką, neužtikrintumas, sunkumai įsigyti būstą, kurie apsunkina galimybę savarankiškai gyventi;

| — | pritaria valstybių narių projektams, skatinantiems jaunimą drauge kurti vietos ir regiono politiką ir dalyvauti bendruomenės valdyme, taip pat remti vietos valdžios institucijų ir mokyklų ryšius siekiant skatinti jaunimo pilietiškumą ir sąmoningą naudojimąsi rinkimų teise; |
| --- | --- |

—

pritaria valstybių narių projektams, skatinantiems jaunimą drauge kurti vietos ir regiono politiką ir dalyvauti bendruomenės valdyme, taip pat remti vietos valdžios institucijų ir mokyklų ryšius siekiant skatinti jaunimo pilietiškumą ir sąmoningą naudojimąsi rinkimų teise;

| — | prašo Komisijos remti iniciatyvas, kuriomis siekiama vietos lygmeniu skleisti informaciją apie Europos jaunimo politiką ir Europos jaunimo pakto nuostatas naudojant vietos valdžios institucijų tinklus ir aktyviai dalyvaujant jauniems administratoriams. |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos remti iniciatyvas, kuriomis siekiama vietos lygmeniu skleisti informaciją apie Europos jaunimo politiką ir Europos jaunimo pakto nuostatas naudojant vietos valdžios institucijų tinklus ir aktyviai dalyvaujant jauniems administratoriams.

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Europos politikos jaunimo dalyvavimo ir informavimo klausimais ir baltosios knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ tęsinio: Bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais, taip pat atsižvelgiant į pridedamą Komisijos tarnybų parengtą darbinį dokumentą dėl išsamaus valstybių narių nacionalinių ataskaitų dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo (COM(2006) 417 galutinis — SEC(2006) 1006);

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 13 d. Biuro sprendimą pavesti Kultūros, švietimo ir mokslinių tyrimų komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į Europos Komisijos baltąją knygą „Naujas postūmis Europos jaunimui“, COM(2001) 681 galutinis;

atsižvelgdamas į2002 m. birželio 27 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos;

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo aktyviam jo Europos pilietiškumui skatinti bendrų tikslų;

atsižvelgdamas į Europos jaunimo paktą;

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo aktyviam jo Europos pilietiškumui skatinti bendrų tikslų įgyvendinimo;

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadas dėl naujų rodiklių švietimo ir mokymo srityje;

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl veiksmų, kurių imtasi bendradarbiaujant Europos lygiu jaunimo reikalų srityje, įvertinimo ir dėl bendro tikslo — išplėsti jaunų žmonių dalyvavimą atstovaujamosios demokratijos sistemoje — įgyvendinimo;

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos indėlio svarstymo laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos) (COM(2005) 494 galutinis ir COM(2006) 212 galutinis) ir į baltąją knygą „Europos komunikacijos politika — diskusijos Europos klausimais įtraukiant visus žmones“ (COM(2006) 35 galutinis);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Komisijos indėlio svarstymų laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos) ir dėl baltosios knygos „Europos komunikacijos politika“;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai dėl Europos jaunimo politikos — Europos jaunimo reikalų sprendimas — Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir aktyvaus pilietiškumo skatinimas;

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą - baltosios knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ tęsinį: Bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais (COM(2006) 417 galutinis);

atsižvelgdamas į neseniai priimtą Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl Bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimo skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais;

atsižvelgdamas į šį nuomonės projektą dėl Europos Komisijos komunikato — baltosios knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ tęsinio: Bendrųjų jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų įgyvendinimas skatinant juos būti aktyviais Europos piliečiais;

atsižvelgdamas į Kultūros, švietimo ir mokslinių tyrimų komisijos nuomonės projektą, priimtą 2006 m. lapkričio 30 d. (CdR 334/2006 rev.), pranešėjas Roberto Pella, Biella provincijos tarybos narys, Italija (IT/ELP);

69-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2007 m. kovo 23 d. priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

Regionų komitetas

| 1.1 | pritaria naujam Komisijos komunikatui, kuriame vertinamos valstybių narių tolesnės priemonės, susijusios su bendraisiais tikslais dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo; |
| --- | --- |

1.1

pritaria naujam Komisijos komunikatui, kuriame vertinamos valstybių narių tolesnės priemonės, susijusios su bendraisiais tikslais dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo;

| 1.2 | mano, kad nuo 2001 m., kai buvo priimta baltoji knyga, valstybės narės, nors ir pasiekė pažangos labiau įtraukdamos jaunimą, tačiau dar reikia daug nuveikti taikant atvirojo koordinavimo metodą jaunimo politikos srityje, arba kitas susijusių sričių politikos priemones; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad nuo 2001 m., kai buvo priimta baltoji knyga, valstybės narės, nors ir pasiekė pažangos labiau įtraukdamos jaunimą, tačiau dar reikia daug nuveikti taikant atvirojo koordinavimo metodą jaunimo politikos srityje, arba kitas susijusių sričių politikos priemones;

| 1.3 | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją, kurioje susitariama dėl naujų priemonių, padėsiančių geriau įgyvendinti bendrus jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslus; |
| --- | --- |

1.3

atkreipia dėmesį į neseniai priimtą Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją, kurioje susitariama dėl naujų priemonių, padėsiančių geriau įgyvendinti bendrus jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslus;

| 1.4 | pritaria Tarybos nuomonei, kad keturi baltojoje knygoje paminėti teminiai prioritetai (dalyvavimas, informavimas, savanoriška veikla bei geresnis jaunimo supratimas ir pažinimas) ir atitinkami bendri tikslai nepraranda savo aktualumo, ir mano, kad jie turi būti svarbiausi sąlyčio taškai orientuojant valstybių narių ir institucijų veiksmus šioje ypatingoje srityje ir visose kitose su jaunimu susijusiose politikos srityse; |
| --- | --- |

1.4

pritaria Tarybos nuomonei, kad keturi baltojoje knygoje paminėti teminiai prioritetai (dalyvavimas, informavimas, savanoriška veikla bei geresnis jaunimo supratimas ir pažinimas) ir atitinkami bendri tikslai nepraranda savo aktualumo, ir mano, kad jie turi būti svarbiausi sąlyčio taškai orientuojant valstybių narių ir institucijų veiksmus šioje ypatingoje srityje ir visose kitose su jaunimu susijusiose politikos srityse;

| 1.5 | pabrėžia būtinybę jaunimo klausimus nagrinėti visose tarybose, kadangi į jaunimo interesus turi būti atsižvelgta visose Sąjungai svarbiose srityse; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia būtinybę jaunimo klausimus nagrinėti visose tarybose, kadangi į jaunimo interesus turi būti atsižvelgta visose Sąjungai svarbiose srityse;

| 1.6 | tačiau pastebi, kad Taryba galėjo aiškiau pabrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, visų pirma tai pasakytina apie priemones, padėsiančias geriau įgyvendinti bendrus tikslus, atkreipiant dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina lemiamą vaidmenį švietimo srityje ir ugdant jaunimo pilietinį sąmoningumą; |
| --- | --- |

1.6

tačiau pastebi, kad Taryba galėjo aiškiau pabrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, visų pirma tai pasakytina apie priemones, padėsiančias geriau įgyvendinti bendrus tikslus, atkreipiant dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina lemiamą vaidmenį švietimo srityje ir ugdant jaunimo pilietinį sąmoningumą;

| 1.7 | mano, kad būtina — ypač dabar, vykstant debatams dėl Europos ateities — pagerinti jaunų žmonių dalyvavimą ir informavimą pradedant jų gyvenamąja aplinka siekiant sustiprinti jų priklausymo Europos Sąjungai jausmą, užtikrinti jiems galimybę naudotis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis pagrindinėmis teisėmis, padėti atgaivinti Europos projektą ir suteikti konkrečią formą aktyvios Europos Sąjungos pilietybės sąvokai; pabrėžia, kad šiuo požiūriu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas salų regionuose gyvenančių jaunų asmenų dalyvavimui ir informavimui; |
| --- | --- |

1.7

mano, kad būtina — ypač dabar, vykstant debatams dėl Europos ateities — pagerinti jaunų žmonių dalyvavimą ir informavimą pradedant jų gyvenamąja aplinka siekiant sustiprinti jų priklausymo Europos Sąjungai jausmą, užtikrinti jiems galimybę naudotis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis pagrindinėmis teisėmis, padėti atgaivinti Europos projektą ir suteikti konkrečią formą aktyvios Europos Sąjungos pilietybės sąvokai; pabrėžia, kad šiuo požiūriu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas salų regionuose gyvenančių jaunų asmenų dalyvavimui ir informavimui;

| 1.8 | nesumenkina didžiulių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria jauni žmonės, pvz., nedarbas, vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką, neužtikrintumas, sunkumai įsigyti būstą, kurie apsunkina galimybę savarankiškai gyventi, lėšų stygius reikalingiems įgūdžiams įgyti, skurdas, neįgytas vidurinis išsilavinimas, socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

1.8

nesumenkina didžiulių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria jauni žmonės, pvz., nedarbas, vėlyvas įsiliejimas į darbo rinką, neužtikrintumas, sunkumai įsigyti būstą, kurie apsunkina galimybę savarankiškai gyventi, lėšų stygius reikalingiems įgūdžiams įgyti, skurdas, neįgytas vidurinis išsilavinimas, socialinė atskirtis;

| 1.9 | taigi, mano, kad jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų būtų galima dar veiksmingiau siekti, jeigu valstybės ir institucijos dėtų visas pastangas, kad galėtų pasiūlyti jaunimui geresnes perspektyvas užtikrindamos jam Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytas pagrindines teises (t.y. teisę dirbti, teisę tuoktis ir kurti šeimą, teisę derinti šeiminį gyvenimą ir profesinę veiklą); |
| --- | --- |

1.9

taigi, mano, kad jaunimo dalyvavimo ir informavimo tikslų būtų galima dar veiksmingiau siekti, jeigu valstybės ir institucijos dėtų visas pastangas, kad galėtų pasiūlyti jaunimui geresnes perspektyvas užtikrindamos jam Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytas pagrindines teises (t.y. teisę dirbti, teisę tuoktis ir kurti šeimą, teisę derinti šeiminį gyvenimą ir profesinę veiklą);

| 1.10 | atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimas yra pagrindinis veiksnys siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir mano, kad reikia užtikrinti geresnį švietimą ir mokymąsi, skatinti jo judumą, palengvinti patekimą į darbo rinką ir pagerinti socialinę integraciją bei teikti geresnes paslaugas jaunoms šeimoms:






  a) | užtikrinti geresnį švietimą ir mokymą, kurie labiausiai padidintų didžiausio ES kapitalo — jos jaunimo — vertę. Švietimo srityje ypatingą dėmesį reikia skirti technologijų studijoms siekiant pagyvinti Europos mokslinius tyrimus, technologijų vystymą ir naujovių diegimą, tačiau taip pat negalima pamiršti humanitarinio mokymo ir humanitarinių vertybių. Švietimo sistemoje deramas dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas Europos kultūros ir istorijos mokymui; |
| --- | --- | --- |

1.10

atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimas yra pagrindinis veiksnys siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir mano, kad reikia užtikrinti geresnį švietimą ir mokymąsi, skatinti jo judumą, palengvinti patekimą į darbo rinką ir pagerinti socialinę integraciją bei teikti geresnes paslaugas jaunoms šeimoms:

a)

užtikrinti geresnį švietimą ir mokymą, kurie labiausiai padidintų didžiausio ES kapitalo — jos jaunimo — vertę. Švietimo srityje ypatingą dėmesį reikia skirti technologijų studijoms siekiant pagyvinti Europos mokslinius tyrimus, technologijų vystymą ir naujovių diegimą, tačiau taip pat negalima pamiršti humanitarinio mokymo ir humanitarinių vertybių. Švietimo sistemoje deramas dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas Europos kultūros ir istorijos mokymui;

| b) | judumas: Europos jaunimui turi būti sudarytos realios galimybės dėl darbo ar studijų judėti ES teritorijoje, kadangi tokios galimybės apskritai plečia kultūrinį akiratį ir padeda ugdyti priklausymo Europai jausmą; |
| --- | --- |

b)

judumas: Europos jaunimui turi būti sudarytos realios galimybės dėl darbo ar studijų judėti ES teritorijoje, kadangi tokios galimybės apskritai plečia kultūrinį akiratį ir padeda ugdyti priklausymo Europai jausmą;

| c) | integracija į darbo rinką: jauni žmonės priklauso grupėms, kurioms būdingas didžiausias bedarbių skaičius. Turi būti skatinamos priemonės, suteikiančios galimybę lengviau patekti į darbo rinką, kuri yra būtina integracijai į visuomenę; |
| --- | --- |

c)

integracija į darbo rinką: jauni žmonės priklauso grupėms, kurioms būdingas didžiausias bedarbių skaičius. Turi būti skatinamos priemonės, suteikiančios galimybę lengviau patekti į darbo rinką, kuri yra būtina integracijai į visuomenę;

| d) | integracija į visuomenę: ypatingą dėmesį būtina skirti jaunimo grupėms, turinčioms ypatingų poreikių arba atskirtoms nuo visuomenės. Pirmiausia reikėtų paminėti imigrantus; |
| --- | --- |

d)

integracija į visuomenę: ypatingą dėmesį būtina skirti jaunimo grupėms, turinčioms ypatingų poreikių arba atskirtoms nuo visuomenės. Pirmiausia reikėtų paminėti imigrantus;

| e) | paslaugos jaunoms šeimoms: jaunos šeimos susiduria su konkrečiomis problemomis, į kurias turi atkreipti dėmesį Bendrijos institucijos. Konkrečiai kalbant, būtinos priemonės, padedančios suderinti darbą ir šeimą ir leidžiančios moterims visiškai integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

e)

paslaugos jaunoms šeimoms: jaunos šeimos susiduria su konkrečiomis problemomis, į kurias turi atkreipti dėmesį Bendrijos institucijos. Konkrečiai kalbant, būtinos priemonės, padedančios suderinti darbą ir šeimą ir leidžiančios moterims visiškai integruotis į darbo rinką;

| 1.11 | todėl mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų jaunimo politika gali įgauti europinį masta, jei bus paremta tinkama nacionaline politika ir fondais kartu taikant konkrečias Bendrijos programas, galinčias pagerinti jaunų Sąjungos piliečių informavimą ir suteikiančias jiems galimybę aktyviau dalyvauti vietos, regionų, nacionaliniame ir Europos visuomeniniame ir politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

1.11

todėl mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų jaunimo politika gali įgauti europinį masta, jei bus paremta tinkama nacionaline politika ir fondais kartu taikant konkrečias Bendrijos programas, galinčias pagerinti jaunų Sąjungos piliečių informavimą ir suteikiančias jiems galimybę aktyviau dalyvauti vietos, regionų, nacionaliniame ir Europos visuomeniniame ir politiniame gyvenime;

| 1.12 | primena, kad Sąjunga grindžiama laisvės ir demokratijos principais ir todėl reikia kuo skubiau ir laikantis subsidiarumo principo imtis konkretesnių priemonių, kad visi Europos piliečiai, pradedant jauniausiais, galėtų jais naudotis. |
| --- | --- |

1.12

primena, kad Sąjunga grindžiama laisvės ir demokratijos principais ir todėl reikia kuo skubiau ir laikantis subsidiarumo principo imtis konkretesnių priemonių, kad visi Europos piliečiai, pradedant jauniausiais, galėtų jais naudotis.

2.   Dėl jaunų žmonių dalyvavimo

Dalyvavimas bendruomenės gyvenime

| 2.1 | pažymi, kad Taryba supranta „jaunimo dalyvavimo bendruomenės gyvenime“ tikslą visų pirma kaip jų dalyvavimo dalyvaujamosiose struktūrose rėmimą; |
| --- | --- |

2.1

pažymi, kad Taryba supranta „jaunimo dalyvavimo bendruomenės gyvenime“ tikslą visų pirma kaip jų dalyvavimo dalyvaujamosiose struktūrose rėmimą;

| 2.2 | atkreipia dėmesį, kad savo bendruomenės visuomeniniame gyvenime galima dalyvauti net nepriklausant jokiai organizacijai; todėl mano, kad šį tikslą reikėtų aiškinti plačiau ir skatinti iniciatyvas, kurių tikslas — įtraukti ir tą jaunimą, kuris spontaniškai apsisprendžia dalyvauti savo bendruomenės gyvenime; |
| --- | --- |

2.2

atkreipia dėmesį, kad savo bendruomenės visuomeniniame gyvenime galima dalyvauti net nepriklausant jokiai organizacijai; todėl mano, kad šį tikslą reikėtų aiškinti plačiau ir skatinti iniciatyvas, kurių tikslas — įtraukti ir tą jaunimą, kuris spontaniškai apsisprendžia dalyvauti savo bendruomenės gyvenime;

| 2.3 | visiškai pritaria, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti nepalankiausioje padėtyje esančioms jaunimo grupėms ir mano, kad reikia tiksliau nustatyti šias grupes kiekvienoje atskiroje vietovėje; pritaria Lenkijos ir Lietuvos iniciatyvoms, skirtoms kaimo vietovėse gyvenančiam jaunimui; |
| --- | --- |

2.3

visiškai pritaria, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti nepalankiausioje padėtyje esančioms jaunimo grupėms ir mano, kad reikia tiksliau nustatyti šias grupes kiekvienoje atskiroje vietovėje; pritaria Lenkijos ir Lietuvos iniciatyvoms, skirtoms kaimo vietovėse gyvenančiam jaunimui;

| 2.4 | primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės parengtų priemones, skatinančias atokiausių regionų jaunuolių integraciją į Europos Sąjungos visuomeninį gyvenimą ir skirtų joms biudžeto lėšų, kadangi šie jaunuoliai dėl regionų atokumo turi ypatingų integracijos ir dalyvavimo sunkumų; |
| --- | --- |

2.4

primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės parengtų priemones, skatinančias atokiausių regionų jaunuolių integraciją į Europos Sąjungos visuomeninį gyvenimą ir skirtų joms biudžeto lėšų, kadangi šie jaunuoliai dėl regionų atokumo turi ypatingų integracijos ir dalyvavimo sunkumų;

| 2.5 | vertina visas vietos valdžios institucijų iniciatyvas, skirtas remti dalyvaujamąsias struktūras teikiant finansinę paramą arba materialinius bei žmogiškuosius išteklius, techninę pagalbą, patalpas arba padedant kurti interneto svetaines; |
| --- | --- |

2.5

vertina visas vietos valdžios institucijų iniciatyvas, skirtas remti dalyvaujamąsias struktūras teikiant finansinę paramą arba materialinius bei žmogiškuosius išteklius, techninę pagalbą, patalpas arba padedant kurti interneto svetaines;

Dalyvavimas atstovaujamosios demokratijos sistemoje

| 2.6 | laiko šį tikslą svarbiausiu siekiant įgyvendinti aktyvų pilietiškumą, t.y. suteikti jaunimui daugiau galių vietos, regionų ir nacionalinėse įstaigose, taip pat ministerijose bei politinėse partijose ir užtikrinti lygias vaikinų ir merginų galimybes; |
| --- | --- |

2.6

laiko šį tikslą svarbiausiu siekiant įgyvendinti aktyvų pilietiškumą, t.y. suteikti jaunimui daugiau galių vietos, regionų ir nacionalinėse įstaigose, taip pat ministerijose bei politinėse partijose ir užtikrinti lygias vaikinų ir merginų galimybes;

| 2.7 | pabrėžia, kaip svarbu visiškai išnaudoti naujų technologijų teikiamas galimybes Sąjungos jaunimui suartinti. Taigi, labai svarbu, kad Europos institucijos skatintų įvairias pažangias priemones, kurias galėtų pasiūlyti Europos visuomenės dalyviai, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijos. Mano, kad geriausios praktikos mainai yra labai naudingi, todėl konkrečiai siūlo kiekvienais metais Komisijos iniciatyva surengti jaunimo forumą, kuriame jaunuoliai ir viešosios įstaigos galėtų pasikeisti nuomonėmis ir inicijuoti naują veiklą; |
| --- | --- |

2.7

pabrėžia, kaip svarbu visiškai išnaudoti naujų technologijų teikiamas galimybes Sąjungos jaunimui suartinti. Taigi, labai svarbu, kad Europos institucijos skatintų įvairias pažangias priemones, kurias galėtų pasiūlyti Europos visuomenės dalyviai, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijos. Mano, kad geriausios praktikos mainai yra labai naudingi, todėl konkrečiai siūlo kiekvienais metais Komisijos iniciatyva surengti jaunimo forumą, kuriame jaunuoliai ir viešosios įstaigos galėtų pasikeisti nuomonėmis ir inicijuoti naują veiklą;

| 2.8 | pritaria visoms valstybių narių iniciatyvoms palaikyti dialogą su jaunimu: vietos, nacionalinėms ir regioninėms jaunimo taryboms, jaunimo parlamentams, specialioms jaunimo komisijoms, jaunimo reikalų įgaliotinio ar korespondento skyrimui, taip pat žinybiniams susitikimams; tikisi, kad šios iniciatyvos ir toliau bus plėtojamos; |
| --- | --- |

2.8

pritaria visoms valstybių narių iniciatyvoms palaikyti dialogą su jaunimu: vietos, nacionalinėms ir regioninėms jaunimo taryboms, jaunimo parlamentams, specialioms jaunimo komisijoms, jaunimo reikalų įgaliotinio ar korespondento skyrimui, taip pat žinybiniams susitikimams; tikisi, kad šios iniciatyvos ir toliau bus plėtojamos;

| 2.9 | praneša, kad Italijos vietos valdžios institucijų asociacijos struktūroje įsteigta jaunųjų administratorių taryba (Consulta dei Giovani Amministratori), kurios viena iš užduočių — stebėti, skatinti ir įtraukti kuo daugiau jaunų žmonių į vietos administracijos organus; |
| --- | --- |

2.9

praneša, kad Italijos vietos valdžios institucijų asociacijos struktūroje įsteigta jaunųjų administratorių taryba (Consulta dei Giovani Amministratori), kurios viena iš užduočių — stebėti, skatinti ir įtraukti kuo daugiau jaunų žmonių į vietos administracijos organus;

| 2.10 | tikisi, kad valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos į oficialią švietimo sistemą įtrauks programas, skirtas mokytis demokratinio dalyvavimo institucijose, ir kad jos skatins formalaus ir neformalaus mokymo sąveiką; |
| --- | --- |

2.10

tikisi, kad valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos į oficialią švietimo sistemą įtrauks programas, skirtas mokytis demokratinio dalyvavimo institucijose, ir kad jos skatins formalaus ir neformalaus mokymo sąveiką;

| 2.11 | pastebi, kad mokyklos ir vietos valdžios institucijų santykiai yra gera priemonė, skatinanti mokinių dalyvavimą bendruomenės gyvenime ir ragina visus vietos valdžios institucijų tarnautojus, visų pirma jaunus, būti jaunimo ambasadoriais ir rengti viešas diskusijas vietinės reikšmės klausimais, kurios būtų atviros ir tiems jaunuoliams, kurie palieka mokyklą; |
| --- | --- |

2.11

pastebi, kad mokyklos ir vietos valdžios institucijų santykiai yra gera priemonė, skatinanti mokinių dalyvavimą bendruomenės gyvenime ir ragina visus vietos valdžios institucijų tarnautojus, visų pirma jaunus, būti jaunimo ambasadoriais ir rengti viešas diskusijas vietinės reikšmės klausimais, kurios būtų atviros ir tiems jaunuoliams, kurie palieka mokyklą;

| 2.12 | mano, kad vietos valdžios institucijų atvėrimas jaunimui iškels jam tikslą tinkamai suprasti atsakomybę už gyvenamosios aplinkos valdymą ir padės kurti pilietinį sąmoningumą, skatins atsakingą požiūrį į balsavimo teisę, kuria pernelyg daug jaunuolių iki šiol nepasinaudodavo; |
| --- | --- |

2.12

mano, kad vietos valdžios institucijų atvėrimas jaunimui iškels jam tikslą tinkamai suprasti atsakomybę už gyvenamosios aplinkos valdymą ir padės kurti pilietinį sąmoningumą, skatins atsakingą požiūrį į balsavimo teisę, kuria pernelyg daug jaunuolių iki šiol nepasinaudodavo;

| 2.13 | pritaria Suomijos iniciatyvai balsavimo teisę suteikti jaunuoliams nuo 16 metų vietos valdžios rinkimuose, taip pat Vokietijos iniciatyvai dėl miestų atgaivinimui skirtų jaunimo projektų, ir entuziastingai palaiko Tarybos kvietimą surengti debatus dėl rinkimų amžiaus cenzo sumažinimo; |
| --- | --- |

2.13

pritaria Suomijos iniciatyvai balsavimo teisę suteikti jaunuoliams nuo 16 metų vietos valdžios rinkimuose, taip pat Vokietijos iniciatyvai dėl miestų atgaivinimui skirtų jaunimo projektų, ir entuziastingai palaiko Tarybos kvietimą surengti debatus dėl rinkimų amžiaus cenzo sumažinimo;

| 2.14 | labai palankai vertina jaunos moters išrinkimo Stokholmo merės pavaduotoja pavyzdį; |
| --- | --- |

2.14

labai palankai vertina jaunos moters išrinkimo Stokholmo merės pavaduotoja pavyzdį;

| 2.15 | Europos Tarybos pataisytą Europos chartiją dėl jaunimo dalyvavimo vietos ir regioniniame gyvenime laiko labai naudinga priemone ir tikisi, kad ji bus išplatinta ES vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad šioje srityje pagerės Regionų komiteto ir Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

2.15

Europos Tarybos pataisytą Europos chartiją dėl jaunimo dalyvavimo vietos ir regioniniame gyvenime laiko labai naudinga priemone ir tikisi, kad ji bus išplatinta ES vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad šioje srityje pagerės Regionų komiteto ir Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso bendradarbiavimas;

Dalyvavimas ES raidoje

| 2.16 | pritaria Tarybos patvirtintiems Komisijos pasiūlymams šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

2.16

pritaria Tarybos patvirtintiems Komisijos pasiūlymams šiam tikslui pasiekti;

| 2.17 | džiaugiasi, kad Europos Komisija atsižvelgė į ankstesnes Regionų komiteto pastabas (1) dėl nuolatinių diskusijų ir konsultavimosi su jaunimu, ir pabrėžtinai remia geresnio dialogo idėją Europos darbotvarkėje. Tačiau pabrėžia, kad į dialogą reikia visų pirma įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

2.17

džiaugiasi, kad Europos Komisija atsižvelgė į ankstesnes Regionų komiteto pastabas (1) dėl nuolatinių diskusijų ir konsultavimosi su jaunimu, ir pabrėžtinai remia geresnio dialogo idėją Europos darbotvarkėje. Tačiau pabrėžia, kad į dialogą reikia visų pirma įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 2.18 | pritaria naujai programai „Veiklus jaunimas“ ir kitoms jauniems žmonėms skirtoms programoms bendrojo ir profesinio lavinimo srityse, kurios daugeliui jaunuolių leido įgyti praktinės patirties Europoje, pageidautų, kad šios programos būtų labiau prieinamos ir plačiau skleidžiamos, visų pirma atsižvelgiant į nepalankiausioje padėtyje esančių jaunuolių grupes. Be to, Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares labiau decentralizuoti pirmiau minėtos programos administravimą, kad regionų valdžios institucijoms administruojant šią programą būtų atsižvelgta į subsidiarumo principą, ir apgailestauja, kad buvo nutraukta Jaunųjų verslininkų programa, pagal kurią buvo teikiama parama daugeliui jaunuolių verslui pradėti ir svarbiai patirčiai įgyti; |
| --- | --- |

2.18

pritaria naujai programai „Veiklus jaunimas“ ir kitoms jauniems žmonėms skirtoms programoms bendrojo ir profesinio lavinimo srityse, kurios daugeliui jaunuolių leido įgyti praktinės patirties Europoje, pageidautų, kad šios programos būtų labiau prieinamos ir plačiau skleidžiamos, visų pirma atsižvelgiant į nepalankiausioje padėtyje esančių jaunuolių grupes. Be to, Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares labiau decentralizuoti pirmiau minėtos programos administravimą, kad regionų valdžios institucijoms administruojant šią programą būtų atsižvelgta į subsidiarumo principą, ir apgailestauja, kad buvo nutraukta Jaunųjų verslininkų programa, pagal kurią buvo teikiama parama daugeliui jaunuolių verslui pradėti ir svarbiai patirčiai įgyti;

| 2.19 | siūlo Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybę išdėstyti savo nuomonę visų pirma tų bendruomenių jaunuoliams, kurie dirba institucijose, Europos įstaigose arba dalyvauja Bendrijos programose, ir įtraukti juos į debatus apie Europą kaip ambasadorius, taip sustiprinti dvigubu dalyvavimu paremtą metodą ir teikti didesnę svarbą užsienyje įgytam išsilavinimui ir profesinei patirčiai; |
| --- | --- |

2.19

siūlo Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybę išdėstyti savo nuomonę visų pirma tų bendruomenių jaunuoliams, kurie dirba institucijose, Europos įstaigose arba dalyvauja Bendrijos programose, ir įtraukti juos į debatus apie Europą kaip ambasadorius, taip sustiprinti dvigubu dalyvavimu paremtą metodą ir teikti didesnę svarbą užsienyje įgytam išsilavinimui ir profesinei patirčiai;

| 2.20 | prašo Komisijos paremti iniciatyvas, kuriomis siekiama vietos lygmeniu skleisti informaciją apie Europos jaunimo politiką ir Europos jaunimo pakto nuostatas, naudojant vietos valdžios institucijų tinklus ir aktyviai dalyvaujant jauniems administratoriams. |
| --- | --- |

2.20

prašo Komisijos paremti iniciatyvas, kuriomis siekiama vietos lygmeniu skleisti informaciją apie Europos jaunimo politiką ir Europos jaunimo pakto nuostatas, naudojant vietos valdžios institucijų tinklus ir aktyviai dalyvaujant jauniems administratoriams.

3.   Dėl jaunų žmonių informavimo

Jaunimo galimybės naudotis informacija

| 3.1 | Primena, kad teisė gauti informaciją yra Europos Sąjungos jaunimo informavimo veiklos esminė dalis; todėl mano, kad valstybės narės ir, prireikus, vietos ir regionų valdžios institucijos, vykdydamos švietimo procesą, turėtų imtis priemonių, užtikrinančių jauniems žmonėms realią galimybę pasinaudoti šia teise, ir ypatingą dėmesį skirti informacijos aiškumui ir lengvai prieigai prie informacijos; |
| --- | --- |

3.1

Primena, kad teisė gauti informaciją yra Europos Sąjungos jaunimo informavimo veiklos esminė dalis; todėl mano, kad valstybės narės ir, prireikus, vietos ir regionų valdžios institucijos, vykdydamos švietimo procesą, turėtų imtis priemonių, užtikrinančių jauniems žmonėms realią galimybę pasinaudoti šia teise, ir ypatingą dėmesį skirti informacijos aiškumui ir lengvai prieigai prie informacijos;

| 3.2 | džiaugiasi, kad Europos Komisija atkreipė dėmesį į Regionų komiteto pastabas dėl vietos ir regionų aspekto svarbos jaunimo politikoje ir pripažino, kad vietos valdžios institucijų mobilizavimas turi lemiamos reikšmės skatinant jaunus žmones dalyvauti vietos lygmeniu; dar kartą pabrėžia šiuo požiūriu vietos ir regionų aspekto svarbą, kadangi būtent vietos lygmeniu užsimezga pirmasis tiesioginis ryšys su politika, o aktyvus pilietiškumas tampa realybe; |
| --- | --- |

3.2

džiaugiasi, kad Europos Komisija atkreipė dėmesį į Regionų komiteto pastabas dėl vietos ir regionų aspekto svarbos jaunimo politikoje ir pripažino, kad vietos valdžios institucijų mobilizavimas turi lemiamos reikšmės skatinant jaunus žmones dalyvauti vietos lygmeniu; dar kartą pabrėžia šiuo požiūriu vietos ir regionų aspekto svarbą, kadangi būtent vietos lygmeniu užsimezga pirmasis tiesioginis ryšys su politika, o aktyvus pilietiškumas tampa realybe;

| 3.3 | džiaugiasi, kad beveik visose valstybėse narėse buvo sukurtos informacinės interneto svetainės jaunimui, kartu pageidauja, kad visose srityse būtų numatyta veiksminga informavimo strategija visais jaunimą dominančiais klausimais ir temomis; |
| --- | --- |

3.3

džiaugiasi, kad beveik visose valstybėse narėse buvo sukurtos informacinės interneto svetainės jaunimui, kartu pageidauja, kad visose srityse būtų numatyta veiksminga informavimo strategija visais jaunimą dominančiais klausimais ir temomis;

| 3.4 | pritaria Tarybai, kad Europos jaunimo portalas yra nepaprastai naudinga priemonė, kurią reikia plėtoti ir apie kurią reikia skleisti informaciją; kartu būtina geriau koordinuoti numatytas priemones vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis siekiant paspartinti ir palengvinti informacijos sklaidą; |
| --- | --- |

3.4

pritaria Tarybai, kad Europos jaunimo portalas yra nepaprastai naudinga priemonė, kurią reikia plėtoti ir apie kurią reikia skleisti informaciją; kartu būtina geriau koordinuoti numatytas priemones vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis siekiant paspartinti ir palengvinti informacijos sklaidą;

| 3.5 | mano, kad į konsultavimosi su jaunimu ir jo dalyvavimo procesą reikia įtraukti vietos lygmeniu veikiančias jaunimo asociacijas, kad būtų išvengta vien tik didžiųjų nacionalinių tinklų dalyvavimo ir ragina ieškoti galimybių, kaip įtraukti ir konsultuotis su asociacijoms nepriklausančiais jaunuoliais. Šio tikslo reikia siekti tiesiogiai įtraukiant savivaldybes, kurios savo teritorijoje gali nustatyti jaunimo dalyvavimo konsultavimosi ir bendradarbiavimo procesuose tvarką; |
| --- | --- |

3.5

mano, kad į konsultavimosi su jaunimu ir jo dalyvavimo procesą reikia įtraukti vietos lygmeniu veikiančias jaunimo asociacijas, kad būtų išvengta vien tik didžiųjų nacionalinių tinklų dalyvavimo ir ragina ieškoti galimybių, kaip įtraukti ir konsultuotis su asociacijoms nepriklausančiais jaunuoliais. Šio tikslo reikia siekti tiesiogiai įtraukiant savivaldybes, kurios savo teritorijoje gali nustatyti jaunimo dalyvavimo konsultavimosi ir bendradarbiavimo procesuose tvarką;

Aukštos kokybės informacija

| 3.6 | Komisija pranešė, kad tik keletas valstybių narių rūpinasi žmonių, dirbančių jaunimo informavimo srityje, mokymu ir kvalifikacijos kėlimu; ragina Komisiją šiam tikslui skirti daugiau dėmesio ir parengti konkrečias šios srities mokymo programas; |
| --- | --- |

3.6

Komisija pranešė, kad tik keletas valstybių narių rūpinasi žmonių, dirbančių jaunimo informavimo srityje, mokymu ir kvalifikacijos kėlimu; ragina Komisiją šiam tikslui skirti daugiau dėmesio ir parengti konkrečias šios srities mokymo programas;

| 3.7 | mano, kad Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti informavimo ir konsultavimo sąsajai siekiant padėti jauniems žmonėms mokytis ir įgyti gebėjimų gauti, rinkti ir vertinti informaciją, kad jie taptų informuotais vartotojais. Valstybės raginamos naudoti visus esamus informacijos kanalus (internetą, mobiliuosius telefonus, vaizdo įrangą, kiną) ir skleisti jaunimui skirtą informaciją; |
| --- | --- |

3.7

mano, kad Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti informavimo ir konsultavimo sąsajai siekiant padėti jauniems žmonėms mokytis ir įgyti gebėjimų gauti, rinkti ir vertinti informaciją, kad jie taptų informuotais vartotojais. Valstybės raginamos naudoti visus esamus informacijos kanalus (internetą, mobiliuosius telefonus, vaizdo įrangą, kiną) ir skleisti jaunimui skirtą informaciją;

Jaunimo dalyvavimas informavimo srityje

| 3.8 | džiaugiasi nauju požiūriu į vietos jaunimo tarybas kartu sistemingai įtraukiant jaunimą į sprendimus priimančias vietos institucijas, bei vietos ir regionų valdžios institucijų parama; prašo Komisijos skatinti parengti tikslius kriterijus, kaip siekti tikslo, kad jauni žmones dalyvautų ir kad būtų remiamas dalyvavimas vietos lygmeniu ir aktyvus pilietiškumas; |
| --- | --- |

3.8

džiaugiasi nauju požiūriu į vietos jaunimo tarybas kartu sistemingai įtraukiant jaunimą į sprendimus priimančias vietos institucijas, bei vietos ir regionų valdžios institucijų parama; prašo Komisijos skatinti parengti tikslius kriterijus, kaip siekti tikslo, kad jauni žmones dalyvautų ir kad būtų remiamas dalyvavimas vietos lygmeniu ir aktyvus pilietiškumas;

| 3.9 | pabrėžia jaunimo dalyvavimo svarbą derinant informavimo strategijas, kuriant informacinius produktus, skleidžiant informaciją ir teikiant konsultacijas; |
| --- | --- |

3.9

pabrėžia jaunimo dalyvavimo svarbą derinant informavimo strategijas, kuriant informacinius produktus, skleidžiant informaciją ir teikiant konsultacijas;

| 3.10 | pastebi, kad pavienių jaunuolių arba jaunimo organizacijų įnašas šioje srityje yra vertingas šaltinis, kurį reikia kuo geriau išnaudoti, ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares ieškoti naujų dalyvavimo formų. |
| --- | --- |

3.10

pastebi, kad pavienių jaunuolių arba jaunimo organizacijų įnašas šioje srityje yra vertingas šaltinis, kurį reikia kuo geriau išnaudoti, ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares ieškoti naujų dalyvavimo formų.

4.   Atvirojo koordinavimo metodas

| 4.1 | Komitetui gerai žinoma, kad jaunimo sektorius yra ta sritis, už kurią atsakingos valstybės narės ir todėl pasisako už bendrą Komisijos ir valstybių narių veiklą bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

4.1

Komitetui gerai žinoma, kad jaunimo sektorius yra ta sritis, už kurią atsakingos valstybės narės ir todėl pasisako už bendrą Komisijos ir valstybių narių veiklą bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 4.2 | mano, kad Komisija galėtų informuoti apie valstybių narių sėkmingą patirtį, visų pirma apie geriausios praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- |

4.2

mano, kad Komisija galėtų informuoti apie valstybių narių sėkmingą patirtį, visų pirma apie geriausios praktikos pavyzdžius.

5.   Regionų komiteto išvados

Dėl dalyvavimo

| 5.1 | rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų lygias visų piliečių, ypač paauglių bei vaikinų ir merginų galimybes; |
| --- | --- |

5.1

rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų lygias visų piliečių, ypač paauglių bei vaikinų ir merginų galimybes;

| 5.2 | pageidautų, kad ištekliai būtų teisingai skirstomi projektams, skirtiems tiek jaunimo organizacijoms, tiek ir pavieniams jaunuoliams, kartu nepamirštant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms skirtų projektų; |
| --- | --- |

5.2

pageidautų, kad ištekliai būtų teisingai skirstomi projektams, skirtiems tiek jaunimo organizacijoms, tiek ir pavieniams jaunuoliams, kartu nepamirštant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms skirtų projektų;

| 5.3 | taip pat tikisi, kad valstybės narės skatins jaunuolius dalyvauti vietos, regionų ir nacionalinėse organizacijose, ministerijose bei politinėse partijose ir konsultuosis su jais per jaunimo tarybas ir kitas dalyvaujamąsias struktūras; |
| --- | --- |

5.3

taip pat tikisi, kad valstybės narės skatins jaunuolius dalyvauti vietos, regionų ir nacionalinėse organizacijose, ministerijose bei politinėse partijose ir konsultuosis su jais per jaunimo tarybas ir kitas dalyvaujamąsias struktūras;

| 5.4 | pritaria valstybių narių projektams, skatinantiems jaunimą drauge kurti vietos ir regiono politiką ir dalyvauti bendruomenės valdyme, taip pat remti vietos valdžios institucijų ir mokyklų ryšius, kad būtų skatinamas jaunimo pilietiškumas ir sąmoningas naudojimasis rinkimų teise; |
| --- | --- |

5.4

pritaria valstybių narių projektams, skatinantiems jaunimą drauge kurti vietos ir regiono politiką ir dalyvauti bendruomenės valdyme, taip pat remti vietos valdžios institucijų ir mokyklų ryšius, kad būtų skatinamas jaunimo pilietiškumas ir sąmoningas naudojimasis rinkimų teise;

| 5.5 | ragina vietos, regionų ir nacionalines valdžios institucijas veiksmingai įtraukti jaunus žmones į diskusijas dėl Europos ateities siekiant sustiprinti jų dalyvavimą Europos Sąjungos raidoje, skatinti Europos institucijose ir tarnybose dirbantį arba Bendrijos programose dalyvaujantį jaunimą imtis aktyvaus vaidmens; |
| --- | --- |

5.5

ragina vietos, regionų ir nacionalines valdžios institucijas veiksmingai įtraukti jaunus žmones į diskusijas dėl Europos ateities siekiant sustiprinti jų dalyvavimą Europos Sąjungos raidoje, skatinti Europos institucijose ir tarnybose dirbantį arba Bendrijos programose dalyvaujantį jaunimą imtis aktyvaus vaidmens;

Dėl informacijos

| 5.6 | mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės teisę į informaciją užtikrintų aiškiomis, jaunimo poreikius atitinkančiomis strategijomis, ypač atsižvelgtų į labiausiai pažeidžiamas grupes ir kartu teiktų konkrečias mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programas visiems asmenims, dirbantiems jaunimo švietimo srityje; |
| --- | --- |

5.6

mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės teisę į informaciją užtikrintų aiškiomis, jaunimo poreikius atitinkančiomis strategijomis, ypač atsižvelgtų į labiausiai pažeidžiamas grupes ir kartu teiktų konkrečias mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programas visiems asmenims, dirbantiems jaunimo švietimo srityje;

| 5.7 | patvirtina, kad piliečių Europos sukūrimas ir jaunimo socialinė integracija yra vienas iš svarbiausių politinių Komiteto prioritetų, todėl jis norėtų prisidėti įsipareigodamas surengti struktūruotus ir sisteminius dialogus bei susitikimus su vietos ir regionų jaunimo organizacijų arba jaunimo tarybų atstovais, kartu numatydamas galimybę įkurti savo darbo grupę, kuri stebėtų ir remtų faktišką vietos valdžios institucijų aktyvumą, taip pat vykdytų geriausios vietos ir regionų praktikos kontrolę padedant atitinkamoms nacionalinėms organizacijoms; Komitetas sieks padėti valstybėms narėms įgyvendinti rekomendacijas dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo; |
| --- | --- |

5.7

patvirtina, kad piliečių Europos sukūrimas ir jaunimo socialinė integracija yra vienas iš svarbiausių politinių Komiteto prioritetų, todėl jis norėtų prisidėti įsipareigodamas surengti struktūruotus ir sisteminius dialogus bei susitikimus su vietos ir regionų jaunimo organizacijų arba jaunimo tarybų atstovais, kartu numatydamas galimybę įkurti savo darbo grupę, kuri stebėtų ir remtų faktišką vietos valdžios institucijų aktyvumą, taip pat vykdytų geriausios vietos ir regionų praktikos kontrolę padedant atitinkamoms nacionalinėms organizacijoms; Komitetas sieks padėti valstybėms narėms įgyvendinti rekomendacijas dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo;

| 5.8 | įsipareigoja geriau skleisti informaciją apie Europą diskusijose, vykstančiose vietos ir regionų lygiu, taip pat informuoti apie jaunimui skirtus Europos renginius siekiant užtikrinti kuo didesnį visuomenės dalyvavimą; |
| --- | --- |

5.8

įsipareigoja geriau skleisti informaciją apie Europą diskusijose, vykstančiose vietos ir regionų lygiu, taip pat informuoti apie jaunimui skirtus Europos renginius siekiant užtikrinti kuo didesnį visuomenės dalyvavimą;

| 5.9 | kad daugiau jaunimo dalyvautų Europos Sąjungos raidoje ragina Komisiją surengti ad hoc informavimo kampaniją, kurios metu būtų skleidžiama informacija apie visas jaunimui skirtas Bendrijos programas; |
| --- | --- |

5.9

kad daugiau jaunimo dalyvautų Europos Sąjungos raidoje ragina Komisiją surengti ad hoc informavimo kampaniją, kurios metu būtų skleidžiama informacija apie visas jaunimui skirtas Bendrijos programas;

Atvirojo koordinavimo metodas

| 5.10 | vertina Tarybos ketinimą pritaikyti bei pagerinti veiksmus visais atžvilgiais ir atsižvelgti į neseniai priimtos rezoliucijos priemones, taip pat ragina atsižvelgti į šioje nuomonėje pateiktas pastabas bei pasiūlymus; |
| --- | --- |

5.10

vertina Tarybos ketinimą pritaikyti bei pagerinti veiksmus visais atžvilgiais ir atsižvelgti į neseniai priimtos rezoliucijos priemones, taip pat ragina atsižvelgti į šioje nuomonėje pateiktas pastabas bei pasiūlymus;

| 5.11 | pageidauja, kad valstybės narės toliau teiktų Komisijai informaciją apie jų vykdomą jaunimo politiką, pateikdamos įprastines ataskaitas, prisidėtų taikant atvirąjį koordinavimo metodą bei leistų tiksliau apibrėžti ir skleisti geriausios praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

5.11

pageidauja, kad valstybės narės toliau teiktų Komisijai informaciją apie jų vykdomą jaunimo politiką, pateikdamos įprastines ataskaitas, prisidėtų taikant atvirąjį koordinavimo metodą bei leistų tiksliau apibrėžti ir skleisti geriausios praktikos pavyzdžius;

| 5.12 | pritaria ketinimui iki 2007 m. kovo mėn. numatyti veiksmus visais dalyvavimo ir informavimo atžvilgiais, kuries valstybės narės ketina skirti didžiausią dėmesį norėdamos parengti veiksmų planus, ir visų pirma plačiau skleisti geros praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

5.12

pritaria ketinimui iki 2007 m. kovo mėn. numatyti veiksmus visais dalyvavimo ir informavimo atžvilgiais, kuries valstybės narės ketina skirti didžiausią dėmesį norėdamos parengti veiksmų planus, ir visų pirma plačiau skleisti geros praktikos pavyzdžius;

| 5.13 | prašo Komisijos apibrėžti geriausią metodą, kuris padėtų veiksmingai analizuoti valstybių narių padarytą pažangą taikant efektyvius statistikos metodus ir atliekant kokybinius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

5.13

prašo Komisijos apibrėžti geriausią metodą, kuris padėtų veiksmingai analizuoti valstybių narių padarytą pažangą taikant efektyvius statistikos metodus ir atliekant kokybinius mokslinius tyrimus;

| 5.14 | mano, kad būtų naudinga sudaryti darbo grupę, kuri nustatytų, kokios priemonės padėtų įgyvendinti bendrus tikslus, pasisako už vietos ir regionų valdžios atstovų dalyvavimą tarpininkaujant Komitetui; |
| --- | --- |

5.14

mano, kad būtų naudinga sudaryti darbo grupę, kuri nustatytų, kokios priemonės padėtų įgyvendinti bendrus tikslus, pasisako už vietos ir regionų valdžios atstovų dalyvavimą tarpininkaujant Komitetui;

| 5.15 | dar kartą patvirtina, kad bendrų, su jaunimu susijusių tikslų galima geriausiai pasiekti sudarant jauniems žmonėms geresnes gyvenimo sąlygas; pageidautų, kad Europos jaunimo pakte Komisija numatytų geresnio atskirų valstybių narių iniciatyvų orientavimo ir skatinimo veiksmų planą, kartu numatytų šiam tikslui pasiekti reikalingus finansinius išteklius, pagal galimybes grindžiamus naujoviškomis priemonėmis ir keitimusi geriausia praktika; |
| --- | --- |

5.15

dar kartą patvirtina, kad bendrų, su jaunimu susijusių tikslų galima geriausiai pasiekti sudarant jauniems žmonėms geresnes gyvenimo sąlygas; pageidautų, kad Europos jaunimo pakte Komisija numatytų geresnio atskirų valstybių narių iniciatyvų orientavimo ir skatinimo veiksmų planą, kartu numatytų šiam tikslui pasiekti reikalingus finansinius išteklius, pagal galimybes grindžiamus naujoviškomis priemonėmis ir keitimusi geriausia praktika;

| 5.16 | ragina valstybes nares skirti pakankamą finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms bendriems uždaviniams įgyvendinti; |
| --- | --- |

5.16

ragina valstybes nares skirti pakankamą finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms bendriems uždaviniams įgyvendinti;

| 5.17 | tikisi, kad siekiant geriau įgyvendinti jaunimo tikslus, valstybės narės rimtai svarstys jaunų žmonių neužtikrintumo dėl darbo problemą, taip pat ir vykstant diskusijoms dėl Europos Komisijos naujos Darbo teisės žaliosios knygos. |
| --- | --- |

5.17

tikisi, kad siekiant geriau įgyvendinti jaunimo tikslus, valstybės narės rimtai svarstys jaunų žmonių neužtikrintumo dėl darbo problemą, taip pat ir vykstant diskusijoms dėl Europos Komisijos naujos Darbo teisės žaliosios knygos.

2007 m. kovo 23 d., Roma

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 253/2005 fin.

1

---

| 7.7.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/14

---

Regionų komiteto nuomonė bendrosios rinkos ateitis ir Europos visuomenės padėties apžvalga

(2007/C 156/03)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | Mano, kad bendrajai rinkai reikia naujo akstino, kuris padėtų įveikti jos laukiančius sunkumus artimiausiais metais. Bendrajai rinkai šiuo metu priklauso 27 valstybės narės, taigi, ji yra gerokai įvairesnė nei savo gyvavimo pradžioje. Be to, bendroji rinka šiuo metu veikia globalizacijos sąlygomis. Liautis buvus ES vidaus projektu ir tapti veiksminga priemone, skirta padidinti ES gebėjimą efektyviai konkuruoti su kitomis pasaulio šalimis, sustiprinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą ir įgyvendinti Lisabonos darbotvarkėje numatytus tikslus. Vykdant šiuos uždavinius pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

—

Mano, kad bendrajai rinkai reikia naujo akstino, kuris padėtų įveikti jos laukiančius sunkumus artimiausiais metais. Bendrajai rinkai šiuo metu priklauso 27 valstybės narės, taigi, ji yra gerokai įvairesnė nei savo gyvavimo pradžioje. Be to, bendroji rinka šiuo metu veikia globalizacijos sąlygomis. Liautis buvus ES vidaus projektu ir tapti veiksminga priemone, skirta padidinti ES gebėjimą efektyviai konkuruoti su kitomis pasaulio šalimis, sustiprinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą ir įgyvendinti Lisabonos darbotvarkėje numatytus tikslus. Vykdant šiuos uždavinius pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| — | Ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, imtis tyrimųnustatyti kliūtis, trukdančias regionams, miestams ir vietovėms taikyti bendrosios rinkos principus ir galimus sprendimus sukurti XXI amžiaus reikalavimus atitinkančią bendrąją rinką; |
| --- | --- |

—

Ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, imtis tyrimųnustatyti kliūtis, trukdančias regionams, miestams ir vietovėms taikyti bendrosios rinkos principus ir galimus sprendimus sukurti XXI amžiaus reikalavimus atitinkančią bendrąją rinką;

| — | Norėtų, kad Europos Komisija ir toliau didžiausią dėmesį kreiptų į veiklą, skirtą įgyvendinti bendrosios rinkos principus paslaugų, darbo ir finansų sektoriuose. Laisvas prekių judėjimas įgyvendinamas gana sėkmingai, tačiau bendroji paslaugų, darbo ir finansų sektorių rinka nėra itin veiksminga; |
| --- | --- |

—

Norėtų, kad Europos Komisija ir toliau didžiausią dėmesį kreiptų į veiklą, skirtą įgyvendinti bendrosios rinkos principus paslaugų, darbo ir finansų sektoriuose. Laisvas prekių judėjimas įgyvendinamas gana sėkmingai, tačiau bendroji paslaugų, darbo ir finansų sektorių rinka nėra itin veiksminga;

I.   Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | Pritaria Europos Komisijai ir Europos Vadovų Tarybai, manančioms, kad XXI amžiuje Europos ekonomika patirs naujų svarbių iššūkių ir galimybių. Todėl Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą 2007 metais atlikti visapusišką bendrosios rinkos ir Europos visuomenės apžvalgą. Regionų komitetas taip pat palankiai vertina Europos Komisijos prašymą prisidėti prie minėtų apžvalgų pateikiant šią perspektyvinę nuomonę; |
| --- | --- |

1.

Pritaria Europos Komisijai ir Europos Vadovų Tarybai, manančioms, kad XXI amžiuje Europos ekonomika patirs naujų svarbių iššūkių ir galimybių. Todėl Regionų komitetas palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą 2007 metais atlikti visapusišką bendrosios rinkos ir Europos visuomenės apžvalgą. Regionų komitetas taip pat palankiai vertina Europos Komisijos prašymą prisidėti prie minėtų apžvalgų pateikiant šią perspektyvinę nuomonę;

| 2. | Mano, kad bendrajai rinkai reikia naujo akstino, kuris padėtų įveikti artimiausiais metais laukiančius sunkumus. Bendrajai rinkai šiuo metu priklauso 27 valstybės narės, taigi, ji yra gerokai įvairesnė nei savo gyvavimo pradžioje. Be to, bendroji rinka šiuo metu veikia pasaulinėmis sąlygomis. Atsižvelgiant į šią nuomonę, bendroji rinka turėtų prisitaikyti, t.y. liautis buvus ES vidaus projektu ir tapti veiksminga priemone, skirta padidinti ES gebėjimą efektyviai konkuruoti su kitomis pasaulio šalimis, sustiprinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą ir įgyvendinti Lisabonos darbotvarkėje numatytus tikslus. Vykdant šiuos uždavinius pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

2.

Mano, kad bendrajai rinkai reikia naujo akstino, kuris padėtų įveikti artimiausiais metais laukiančius sunkumus. Bendrajai rinkai šiuo metu priklauso 27 valstybės narės, taigi, ji yra gerokai įvairesnė nei savo gyvavimo pradžioje. Be to, bendroji rinka šiuo metu veikia pasaulinėmis sąlygomis. Atsižvelgiant į šią nuomonę, bendroji rinka turėtų prisitaikyti, t.y. liautis buvus ES vidaus projektu ir tapti veiksminga priemone, skirta padidinti ES gebėjimą efektyviai konkuruoti su kitomis pasaulio šalimis, sustiprinti teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą ir įgyvendinti Lisabonos darbotvarkėje numatytus tikslus. Vykdant šiuos uždavinius pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms;

Bendroji rinka XXI amžiuje

| 3. | Pripažįsta, jog laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas yra vienas esminių Europos Sąjungos principų ir bendrosios rinkos pagrindas. Taip pat nereikėtų pamiršti, kad Europos integracijos idėja buvo ir tebėra susijusi ne tik su bendrąja rinka, bet ir su tikslu išsaugoti taiką stiprinant Europos gyventojų solidarumą ir sanglaudą; |
| --- | --- |

3.

Pripažįsta, jog laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas yra vienas esminių Europos Sąjungos principų ir bendrosios rinkos pagrindas. Taip pat nereikėtų pamiršti, kad Europos integracijos idėja buvo ir tebėra susijusi ne tik su bendrąja rinka, bet ir su tikslu išsaugoti taiką stiprinant Europos gyventojų solidarumą ir sanglaudą;

| 4. | Pabrėžia, kad plėtojant viešųjų konsultacijų procedūras svarbu iš pat pradžių įtraukti visus veikėjus į sprendimų priėmimo procesą, o atliekant poveikio tyrimus ypatingą dėmesį skirti Europos teisės aktų poveikiui teritoriniu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais; |
| --- | --- |

4.

Pabrėžia, kad plėtojant viešųjų konsultacijų procedūras svarbu iš pat pradžių įtraukti visus veikėjus į sprendimų priėmimo procesą, o atliekant poveikio tyrimus ypatingą dėmesį skirti Europos teisės aktų poveikiui teritoriniu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriais;

| 5. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms ryžtingiau naudotis kūrybiniu ir inovaciniu vietos ir regionų valdžios institucijų potencialu Europoje, sprendžiant nepakankamo įgyvendinimo klausimus. Tai ypač pasakytina apie būtinybę skatinti atvirumą ir spręsti protekcionistinės politikos problemą kai kuriose valstybėse narėse, kadangi ši trukdo mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) investuoti naujose ES ir pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

5.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms ryžtingiau naudotis kūrybiniu ir inovaciniu vietos ir regionų valdžios institucijų potencialu Europoje, sprendžiant nepakankamo įgyvendinimo klausimus. Tai ypač pasakytina apie būtinybę skatinti atvirumą ir spręsti protekcionistinės politikos problemą kai kuriose valstybėse narėse, kadangi ši trukdo mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) investuoti naujose ES ir pasaulio rinkose;

| 6. | Ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, imtis tyrimų nustatyti kliūtis, trukdančias regionams, miestams ir vietovėms taikyti bendrosios rinkos principus, ir galimus sprendimus sukurti XXI amžiaus reikalavimus atitinkančią bendrąją rinką; |
| --- | --- |

6.

Ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, imtis tyrimų nustatyti kliūtis, trukdančias regionams, miestams ir vietovėms taikyti bendrosios rinkos principus, ir galimus sprendimus sukurti XXI amžiaus reikalavimus atitinkančią bendrąją rinką;

| 7. | Nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo nėra vien prisitaikyti prie ekonominių permainų ir remti įmones bendrojoje rinkoje. Jos taip pat dalyvauja bendrojoje rinkoje kaip viešųjų paslaugų teikimo organizatorės ir teikėjos; |
| --- | --- |

7.

Nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo nėra vien prisitaikyti prie ekonominių permainų ir remti įmones bendrojoje rinkoje. Jos taip pat dalyvauja bendrojoje rinkoje kaip viešųjų paslaugų teikimo organizatorės ir teikėjos;

| 8. | Pripažįsta, kad socialiniai ištekliai glaudžiai susiję su veiksmingu bendrosios rinkos funkcionavimu. Atliekant Europos visuomenės analizę turi būti atsižvelgiama į tai, kad tradicinės socialinės problemos (pavyzdžiui, skurdas ir negalia) gali paaštrėti dėl gyventojų senėjimo ir nuolatinio nedarbo. Tuo pat metu, keičiantis šeimos struktūrai ir vykstant globalizacijai, gali kilti ir naujų socialinių problemų. Po socialinio tyrimo turėtų būti priimta bendra nuostata dėl analizės, pasikeista geriausiais praktikos pavyzdžiais Europos lygmeniu ir tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

8.

Pripažįsta, kad socialiniai ištekliai glaudžiai susiję su veiksmingu bendrosios rinkos funkcionavimu. Atliekant Europos visuomenės analizę turi būti atsižvelgiama į tai, kad tradicinės socialinės problemos (pavyzdžiui, skurdas ir negalia) gali paaštrėti dėl gyventojų senėjimo ir nuolatinio nedarbo. Tuo pat metu, keičiantis šeimos struktūrai ir vykstant globalizacijai, gali kilti ir naujų socialinių problemų. Po socialinio tyrimo turėtų būti priimta bendra nuostata dėl analizės, pasikeista geriausiais praktikos pavyzdžiais Europos lygmeniu ir tarp valstybių narių;

Globalizacija ir išorės iššūkiai

| 9. | Rekomenduoja Europos Komisija sistemiškiau vykdyti lyginamąją analizę, tirti ir svarstyti nacionalinių ir regioninių ūkių ekonominį vystymą ir politinę raidą lyginant su mūsų pasauliniais konkurentais, visų pirma JAV, Kinija ir Indija, taip pat su kitomis ES valstybėmis narėmis ir regionais; |
| --- | --- |

9.

Rekomenduoja Europos Komisija sistemiškiau vykdyti lyginamąją analizę, tirti ir svarstyti nacionalinių ir regioninių ūkių ekonominį vystymą ir politinę raidą lyginant su mūsų pasauliniais konkurentais, visų pirma JAV, Kinija ir Indija, taip pat su kitomis ES valstybėmis narėmis ir regionais;

| 10. | Sutinka su Komisijos požiūriu, kad, norint išsaugoti Bendrijos rinkos konkurencingumą ir patrauklumą, būtina labiau atsižvelgti į padėtį pasaulyje. Labiau suvienyta bendroji rinka gali tapti deramu atsaku į globalizacijos iššūkius, išnaudoti jos teikiamas galimybes, kartu sumažindama neigiamą požiūrį į globalizaciją. Todėl Regionų komitetas pabrėžia, kad visų ES šalių vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra dalis vis labiau globalėjančios ekonomikos, kurioje pasaulinės prekių prekybos apimtys kas dešimt metų padvigubėja. Susidūrusios su žinių ekonomikos šalių konkurencija, Europos įmonės, norėdamos sėkmingai konkuruoti, turi diegti gerokai daugiau naujovių, lavinti įgūdžius ir kūrybingumą; |
| --- | --- |

10.

Sutinka su Komisijos požiūriu, kad, norint išsaugoti Bendrijos rinkos konkurencingumą ir patrauklumą, būtina labiau atsižvelgti į padėtį pasaulyje. Labiau suvienyta bendroji rinka gali tapti deramu atsaku į globalizacijos iššūkius, išnaudoti jos teikiamas galimybes, kartu sumažindama neigiamą požiūrį į globalizaciją. Todėl Regionų komitetas pabrėžia, kad visų ES šalių vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra dalis vis labiau globalėjančios ekonomikos, kurioje pasaulinės prekių prekybos apimtys kas dešimt metų padvigubėja. Susidūrusios su žinių ekonomikos šalių konkurencija, Europos įmonės, norėdamos sėkmingai konkuruoti, turi diegti gerokai daugiau naujovių, lavinti įgūdžius ir kūrybingumą;

| 11. | Rekomenduoja laikyti bendrąją rinką viena iš priemonių, veiksmingai padedančių siekti Europos socialinio ir ekonominio augimo. Bendroji rinka turi būti remiama, kad galėtų vystytis ir tinkamai reaguoti į kintančius pasaulinės ekonomikos modelius bei iššūkius ir veiksmingai padidinti ES ekonominį augimą sukuriant tam visas būtinas prielaidas ir politines bei ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

11.

Rekomenduoja laikyti bendrąją rinką viena iš priemonių, veiksmingai padedančių siekti Europos socialinio ir ekonominio augimo. Bendroji rinka turi būti remiama, kad galėtų vystytis ir tinkamai reaguoti į kintančius pasaulinės ekonomikos modelius bei iššūkius ir veiksmingai padidinti ES ekonominį augimą sukuriant tam visas būtinas prielaidas ir politines bei ekonomines sąlygas;

| 12. | Mano, jog ES lygmeniu reikėtų parengti bendrą požiūrį į būtiniausių socialinių standartų, grindžiamų bendra vizija, nustatymą. Tam tikri lygias darbo sąlygų galimybes reglamentuojantys principai turėtų būti nustatomi darbo vietoje ir grindžiami socialinių partnerių susitarimais. Atsižvelgiant į pasaulio rinkos plėtrą, daugelis bendrajai rinkai tenkančių iššūkių yra išorinio pobūdžio; |
| --- | --- |

12.

Mano, jog ES lygmeniu reikėtų parengti bendrą požiūrį į būtiniausių socialinių standartų, grindžiamų bendra vizija, nustatymą. Tam tikri lygias darbo sąlygų galimybes reglamentuojantys principai turėtų būti nustatomi darbo vietoje ir grindžiami socialinių partnerių susitarimais. Atsižvelgiant į pasaulio rinkos plėtrą, daugelis bendrajai rinkai tenkančių iššūkių yra išorinio pobūdžio;

Mokymas, įgūdžiai ir įsidarbinimo galimybės žinių ekonomikos sąlygomis

| 13. | Rekomenduoja, kad Europos Komisija, remdama įgūdžių ugdymą atsižvelgiant į lygias galimybes ir investuojant į visą gyvenimą trunkantį mokymą, didžiausią dėmesį skirtų užtikrinti, jog švietimo ir mokymo politikos programos suteiktų reikiamus įgūdžius asmenims, kad jie galėtų tinkamai įsidarbinti ir atitiktų verslo įmonių poreikius; |
| --- | --- |

13.

Rekomenduoja, kad Europos Komisija, remdama įgūdžių ugdymą atsižvelgiant į lygias galimybes ir investuojant į visą gyvenimą trunkantį mokymą, didžiausią dėmesį skirtų užtikrinti, jog švietimo ir mokymo politikos programos suteiktų reikiamus įgūdžius asmenims, kad jie galėtų tinkamai įsidarbinti ir atitiktų verslo įmonių poreikius;

| 14. | Pabrėžia, kad įgūdžių lavinimas yra viena pagrindinių Europos regionų užduočių ir kartu su naujovėmis, verslumu, konkurencija ir investicijomis vienas pagrindinių produktyvumo variklių. Regionų komitetas atkreipia dėmesį, jog svarbu didinti investicijas valstybėms narėms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, skirtas gebėjimams ugdyti siekiant praktiškai užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir skatinti aktyvios darbo rinkos politiką, laikantis nuoseklaus požiūrio pagal Lisabonos darbotvarkę; |
| --- | --- |

14.

Pabrėžia, kad įgūdžių lavinimas yra viena pagrindinių Europos regionų užduočių ir kartu su naujovėmis, verslumu, konkurencija ir investicijomis vienas pagrindinių produktyvumo variklių. Regionų komitetas atkreipia dėmesį, jog svarbu didinti investicijas valstybėms narėms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, skirtas gebėjimams ugdyti siekiant praktiškai užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir skatinti aktyvios darbo rinkos politiką, laikantis nuoseklaus požiūrio pagal Lisabonos darbotvarkę;

| 15. | Rekomenduoja, kad Europos Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, pateiktų strateginę programą ir numatytų išteklius, skirtus paremti atitinkamų strateginių programų dėl įgūdžių ir gebėjimų vystymo regionuose ir vietose kūrimą; |
| --- | --- |

15.

Rekomenduoja, kad Europos Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, pateiktų strateginę programą ir numatytų išteklius, skirtus paremti atitinkamų strateginių programų dėl įgūdžių ir gebėjimų vystymo regionuose ir vietose kūrimą;

| 16. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms siekti, kad plėtojant bendrąją rinką ateityje didžiausias dėmesys būtų skiriamas įgūdžių ir užimtumo klausimams, ir jei įmanoma — spręsti juos vietos ir regionų lygiu. Padidėjus regioninei autonomijai ir pagerėjus atskaitomybei, įgūdžių programos, kurios teikiamos, pavyzdžiui, pagal Europos socialinio fondo programą, turėtų užtikrinti jų suderinamumą su regioninėmis ir vietos darbo rinkomis, kad regionai galėtų spręsti konkrečias problemas; |
| --- | --- |

16.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms siekti, kad plėtojant bendrąją rinką ateityje didžiausias dėmesys būtų skiriamas įgūdžių ir užimtumo klausimams, ir jei įmanoma — spręsti juos vietos ir regionų lygiu. Padidėjus regioninei autonomijai ir pagerėjus atskaitomybei, įgūdžių programos, kurios teikiamos, pavyzdžiui, pagal Europos socialinio fondo programą, turėtų užtikrinti jų suderinamumą su regioninėmis ir vietos darbo rinkomis, kad regionai galėtų spręsti konkrečias problemas;

| 17. | Siūlo Europos Komisijai ir valstybėms narėms naudotis ES, plėtojančios žinių ekonomiką, privalumais, remti įgūdžių ir gyventojų įdarbinimo programų lankstumą ir nekonkuruoti su tokios šalimis, kurių konkurencijos privalumai — žemos kvalifikacijos reikalaujantis ir nedidelę pridėtinę vertę kuriantis darbas. Įgūdžių lavinimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra pagrindiniai bet kurios programos elementai siekiant veiksmingesnės bendrosios rinkos; |
| --- | --- |

17.

Siūlo Europos Komisijai ir valstybėms narėms naudotis ES, plėtojančios žinių ekonomiką, privalumais, remti įgūdžių ir gyventojų įdarbinimo programų lankstumą ir nekonkuruoti su tokios šalimis, kurių konkurencijos privalumai — žemos kvalifikacijos reikalaujantis ir nedidelę pridėtinę vertę kuriantis darbas. Įgūdžių lavinimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra pagrindiniai bet kurios programos elementai siekiant veiksmingesnės bendrosios rinkos;

| 18. | Kartu primena, kad pasaulinė konkurencija ir orientavimasis į žinių ir paslaugų ekonomiką yra susiję su naujais įgūdžių lavinimo ir švietimo sunkumais. Žemos kvalifikacijos reikalaujantis ir menkai apmokamas darbas neturėtų kurti naujo „dirbančių vargšų“ sluoksnio. Todėl didelį dėmesį reikia skirti socialiniam aprūpinimui, visų pirma asmenų, kurie susiduria su ta problema, užtikrinant jiems galimybę mokytis, gauti pakankamą užmokestį ir tinkamas darbo sąlygas visiems, taip pat galimybėms užtikrinti didesnį socialinį judumą; |
| --- | --- |

18.

Kartu primena, kad pasaulinė konkurencija ir orientavimasis į žinių ir paslaugų ekonomiką yra susiję su naujais įgūdžių lavinimo ir švietimo sunkumais. Žemos kvalifikacijos reikalaujantis ir menkai apmokamas darbas neturėtų kurti naujo „dirbančių vargšų“ sluoksnio. Todėl didelį dėmesį reikia skirti socialiniam aprūpinimui, visų pirma asmenų, kurie susiduria su ta problema, užtikrinant jiems galimybę mokytis, gauti pakankamą užmokestį ir tinkamas darbo sąlygas visiems, taip pat galimybėms užtikrinti didesnį socialinį judumą;

Europos visuomenės išteklių apžvalga

| 19. | Pritaria Europos Vadovų Tarybos požiūriui į ES socialinės dimensijos svarbą (1). Todėl Regionų komitetas taip pat pritaria Tarybos prašymui, kurį ji pateikė Europos Komisijai ir Parlamentui, siūlydama atkreipti tinkamą dėmesį į Europos teisės aktų socialinį poveikį; |
| --- | --- |

19.

Pritaria Europos Vadovų Tarybos požiūriui į ES socialinės dimensijos svarbą (1). Todėl Regionų komitetas taip pat pritaria Tarybos prašymui, kurį ji pateikė Europos Komisijai ir Parlamentui, siūlydama atkreipti tinkamą dėmesį į Europos teisės aktų socialinį poveikį;

| 20. | Atkreipia dėmesį, kad bendrąją rinką reikėtų laikyti svarbia pagausėjusios ES visuomenės sudėtine dalimi. Todėl ES turėtų kreipti daugiau dėmesio į socialinius bendrosios rinkos politikos aspektus ir remti įvairių regionų tapatumą ir požiūrius į socialinį ir ekonominį vystymąsi siekiant įgyvendinti bendrus Europos principus, užuot primetant vienodą ar vien ekonominiu požiūriu naudingą politiką; |
| --- | --- |

20.

Atkreipia dėmesį, kad bendrąją rinką reikėtų laikyti svarbia pagausėjusios ES visuomenės sudėtine dalimi. Todėl ES turėtų kreipti daugiau dėmesio į socialinius bendrosios rinkos politikos aspektus ir remti įvairių regionų tapatumą ir požiūrius į socialinį ir ekonominį vystymąsi siekiant įgyvendinti bendrus Europos principus, užuot primetant vienodą ar vien ekonominiu požiūriu naudingą politiką;

| 21. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir toliau būti socialinių teisių ir vartotojų teisių garantu liberalizuojant paslaugų rinką (pavyzdžiui, būsimos Paslaugų direktyvos nuostatomis); |
| --- | --- |

21.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir toliau būti socialinių teisių ir vartotojų teisių garantu liberalizuojant paslaugų rinką (pavyzdžiui, būsimos Paslaugų direktyvos nuostatomis);

| 22. | Mano, kad, vadovaujantis diskusijų dėl Paslaugų direktyvos išvadomis, taikant vidaus rinkos taisykles būtina atsižvelgti į viešosioms paslaugoms keliamus konkrečius uždavinius. Tai turi būti numatyta būsimoje vidaus rinkos strategijoje; |
| --- | --- |

22.

Mano, kad, vadovaujantis diskusijų dėl Paslaugų direktyvos išvadomis, taikant vidaus rinkos taisykles būtina atsižvelgti į viešosioms paslaugoms keliamus konkrečius uždavinius. Tai turi būti numatyta būsimoje vidaus rinkos strategijoje;

| 23. | Rekomenduoja, kad Europos Komisija specialiai apsvarstytų dabartinių ir būsimų demografinių pokyčių poveikį bendrosios rinkos sėkmei ir jos vystymo krypčiai ateityje. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į netolygų gyventojų dabartinių ir būsimų migracijos srautų poveikį. Lygios galimybės yra esminis šiuolaikinės Europos principas; bet kokia diskriminacija nėra tinkamas pasirinkimas; |
| --- | --- |

23.

Rekomenduoja, kad Europos Komisija specialiai apsvarstytų dabartinių ir būsimų demografinių pokyčių poveikį bendrosios rinkos sėkmei ir jos vystymo krypčiai ateityje. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į netolygų gyventojų dabartinių ir būsimų migracijos srautų poveikį. Lygios galimybės yra esminis šiuolaikinės Europos principas; bet kokia diskriminacija nėra tinkamas pasirinkimas;

| 24. | Norėtų, kad Europos Komisija laikytųsi nuoseklesnio ir labiau struktūruoto požiūrio, kad būtų galima geriau spręsti bendrosios rinkos socialinio aspekto klausimus. Europos piliečių ir verslo įmonių gerovė bei interesai turi būti pamatiniai ES politikos principai, jie yra labai svarbūs užtikrinant bendrosios rinkos teikiamas galimybes. Todėl apie regionų konkurencingumą reikėtų spręsti atsižvelgiant ir į piliečių, ir į bendrovių galimybes; |
| --- | --- |

24.

Norėtų, kad Europos Komisija laikytųsi nuoseklesnio ir labiau struktūruoto požiūrio, kad būtų galima geriau spręsti bendrosios rinkos socialinio aspekto klausimus. Europos piliečių ir verslo įmonių gerovė bei interesai turi būti pamatiniai ES politikos principai, jie yra labai svarbūs užtikrinant bendrosios rinkos teikiamas galimybes. Todėl apie regionų konkurencingumą reikėtų spręsti atsižvelgiant ir į piliečių, ir į bendrovių galimybes;

| 25. | Rekomenduoja, kad ES rūpintųsi labiau pažeidžiamais Europos visuomenės nariais. Pasaulio rinkų globalizacija teikia papildomų galimybių atgaivinti ES ekonomiką. Vis dėlto, remiant tolesnį ekonomikos augimą, kuris turėtų leisti sukurti daugiau darbo vietų ir gerovės, ne visi Europos visuomenės grupės galės pasinaudoti šiuo augimu. Vykstant demografiniams pokyčiams ir senėjant gyventojams, tradicinė gerovės politika turi prisitaikyti prie šių naujų sunkumų. Taigi, stengiantis kuo geriau pasinaudoti augimo galimybėmis, ES politika turi užtikrinti lygias galimybes ir padėti socialinės gerovės struktūroms prisitaikyti ir atsižvelgti į kuriamos Europos bendrosios rinkos iššūkius. To siekdamos gerovės struktūros ir visų pirma švietimo ir mokymo sektoriai turės tiksliau nustatyti gavėjus, kuriems labiausiai reikia paramos, užtikrinti tinkamus išteklius ir paskatas ir plėtoti naujoviška požiūrį į veiksmingą socialinę gerovę; |
| --- | --- |

25.

Rekomenduoja, kad ES rūpintųsi labiau pažeidžiamais Europos visuomenės nariais. Pasaulio rinkų globalizacija teikia papildomų galimybių atgaivinti ES ekonomiką. Vis dėlto, remiant tolesnį ekonomikos augimą, kuris turėtų leisti sukurti daugiau darbo vietų ir gerovės, ne visi Europos visuomenės grupės galės pasinaudoti šiuo augimu. Vykstant demografiniams pokyčiams ir senėjant gyventojams, tradicinė gerovės politika turi prisitaikyti prie šių naujų sunkumų. Taigi, stengiantis kuo geriau pasinaudoti augimo galimybėmis, ES politika turi užtikrinti lygias galimybes ir padėti socialinės gerovės struktūroms prisitaikyti ir atsižvelgti į kuriamos Europos bendrosios rinkos iššūkius. To siekdamos gerovės struktūros ir visų pirma švietimo ir mokymo sektoriai turės tiksliau nustatyti gavėjus, kuriems labiausiai reikia paramos, užtikrinti tinkamus išteklius ir paskatas ir plėtoti naujoviška požiūrį į veiksmingą socialinę gerovę;

Geresnis bendravimas

| 26. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms konsultuotis ir dirbti kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad vyktų diskusija ir piliečiai dalyvautų siekiant klestinčios, solidarios ir saugios visuomenės tikslų ir įgyvendinant užimtumo ir ekonomikos augimo darbotvarkę. Reikėtų priminti svarbų vaidmenį, kurį socialiniai partneriai ir socialinis dialogas gali suvaidinti visais lygiais, vertinant rinkos veikimą, skatinant ilgalaikę ekonominės migracijos politiką, kovojant su netinkamomis darbo sąlygomis ir siekiant panaikinti diskriminaciją darbo vietose ir platesnėje darbo rinkoje; |
| --- | --- |

26.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms konsultuotis ir dirbti kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad vyktų diskusija ir piliečiai dalyvautų siekiant klestinčios, solidarios ir saugios visuomenės tikslų ir įgyvendinant užimtumo ir ekonomikos augimo darbotvarkę. Reikėtų priminti svarbų vaidmenį, kurį socialiniai partneriai ir socialinis dialogas gali suvaidinti visais lygiais, vertinant rinkos veikimą, skatinant ilgalaikę ekonominės migracijos politiką, kovojant su netinkamomis darbo sąlygomis ir siekiant panaikinti diskriminaciją darbo vietose ir platesnėje darbo rinkoje;

| 27. | Pabrėžia, jog apie bendrosios rinkos teikiamą naudą nebuvo efektyviai kalbamasi su partneriais, piliečiais ir verslininkais. Kad bendroji rinka sėkmingai veiktų, yra gyvybiškai svarbu vėl suartinti Europą ir jos piliečius. Todėl Regionų komitetas siūlo pagrindinį vaidmenį šiame procese teikti arčiausiai piliečių esančiam valdžios lygmeniui — vietos ir regionų valdžios institucijoms. Rekomenduojama, kad Europos Komisija, kartu su Regionų komitetu, plėtotų komunikavimo ir politinį procesą, kuris atitiktų piliečių ir verslo bendruomenės lūkesčius ir kuriame jie galėtų dalyvauti siekiant klestinčios, solidarios ir saugios visuomenės tikslų ir įgyvendinant užimtumo ir augimo darbotvarkę. Tai yra būtina siekiant pasitikėjimo Europos Sąjunga ir jos idėjos palaikymo ateityje; |
| --- | --- |

27.

Pabrėžia, jog apie bendrosios rinkos teikiamą naudą nebuvo efektyviai kalbamasi su partneriais, piliečiais ir verslininkais. Kad bendroji rinka sėkmingai veiktų, yra gyvybiškai svarbu vėl suartinti Europą ir jos piliečius. Todėl Regionų komitetas siūlo pagrindinį vaidmenį šiame procese teikti arčiausiai piliečių esančiam valdžios lygmeniui — vietos ir regionų valdžios institucijoms. Rekomenduojama, kad Europos Komisija, kartu su Regionų komitetu, plėtotų komunikavimo ir politinį procesą, kuris atitiktų piliečių ir verslo bendruomenės lūkesčius ir kuriame jie galėtų dalyvauti siekiant klestinčios, solidarios ir saugios visuomenės tikslų ir įgyvendinant užimtumo ir augimo darbotvarkę. Tai yra būtina siekiant pasitikėjimo Europos Sąjunga ir jos idėjos palaikymo ateityje;

| 28. | Tam, kad nuramintų piliečių, įmonių ir pirmiausia MVĮ nuogąstavimus, rekomenduoja, kad Europos Komisija, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos daugiau bendrautų spręsdamos globalizacijos ir padidėjusios konkurencijos nulemtus ekonominio ir socialinio prisitaikymo klausimus; |
| --- | --- |

28.

Tam, kad nuramintų piliečių, įmonių ir pirmiausia MVĮ nuogąstavimus, rekomenduoja, kad Europos Komisija, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos daugiau bendrautų spręsdamos globalizacijos ir padidėjusios konkurencijos nulemtus ekonominio ir socialinio prisitaikymo klausimus;

Veiksmingas sprendimų priėmimas

| 29. | Norėtų, kad Europos Komisija ir toliau didžiausią dėmesį kreiptų į veiklą, skirtą įgyvendinti bendrosios rinkos principus paslaugų, darbo ir finansų sektoriuose. Laisvas prekių judėjimas įgyvendinamas gana sėkmingai, tačiau bendroji paslaugų, darbo ir finansų sektorių rinka nėra itin veiksminga; |
| --- | --- |

29.

Norėtų, kad Europos Komisija ir toliau didžiausią dėmesį kreiptų į veiklą, skirtą įgyvendinti bendrosios rinkos principus paslaugų, darbo ir finansų sektoriuose. Laisvas prekių judėjimas įgyvendinamas gana sėkmingai, tačiau bendroji paslaugų, darbo ir finansų sektorių rinka nėra itin veiksminga;

| 30. | Kreipiasi į valstybes nares ragindamas remti vietos ir regionų valdžios institucijas toliau įgyvendinant suderintas, supaprastintas ir integruotas verslo rėmimo struktūras kuo tinkamesniu geografiniu lygmeniu. Šios struktūros turi nemažą potencialą teikti informaciją apie viešųjų pirkimų galimybes ir padėti paaiškinti viešųjų paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį remdamos MVĮ, nes yra stambios MVĮ teikiamų prekių ir paslaugų vartotojos; |
| --- | --- |

30.

Kreipiasi į valstybes nares ragindamas remti vietos ir regionų valdžios institucijas toliau įgyvendinant suderintas, supaprastintas ir integruotas verslo rėmimo struktūras kuo tinkamesniu geografiniu lygmeniu. Šios struktūros turi nemažą potencialą teikti informaciją apie viešųjų pirkimų galimybes ir padėti paaiškinti viešųjų paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį remdamos MVĮ, nes yra stambios MVĮ teikiamų prekių ir paslaugų vartotojos;

| 31. | Rekomenduoja Europos Komisijai, pasitarus su verslo įmonėmis, didinti Europos konkurencingumą įvedant veiksmingą Europos patento sistemą, kuri skirta patentų turėtojams remti, nes įgyvendina jų intelektinės nuosavybės teises, mažina sąnaudas ir suteikia daugiau paskatų diegti naujoves; |
| --- | --- |

31.

Rekomenduoja Europos Komisijai, pasitarus su verslo įmonėmis, didinti Europos konkurencingumą įvedant veiksmingą Europos patento sistemą, kuri skirta patentų turėtojams remti, nes įgyvendina jų intelektinės nuosavybės teises, mažina sąnaudas ir suteikia daugiau paskatų diegti naujoves;

| 32. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms pradėti realias konsultacijas ir dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir verslo sektoriumi, kad būtų nustatytos sritys, kurioms būtų galima sumažinti verslo įmonėms, visų pirma MVĮ, tenkančią reglamentavimo naštą; |
| --- | --- |

32.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms pradėti realias konsultacijas ir dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir verslo sektoriumi, kad būtų nustatytos sritys, kurioms būtų galima sumažinti verslo įmonėms, visų pirma MVĮ, tenkančią reglamentavimo naštą;

| 33. | Pritaria nuomonei, kad, siekiant suvienyti bendrąją rinką, būtina supaprastinti teisės aktus ir juos veiksmingai taikyti, tačiau primena, kad „geresnė teisėkūra“ nebūtinai reiškia „mažiau teisėkūros“. Kad būtų sukurta aiški ir darni Sąjungos reguliavimo sistema, būtina laikantis Bendrijos teisyno tęsti derinimo veiklą; |
| --- | --- |

33.

Pritaria nuomonei, kad, siekiant suvienyti bendrąją rinką, būtina supaprastinti teisės aktus ir juos veiksmingai taikyti, tačiau primena, kad „geresnė teisėkūra“ nebūtinai reiškia „mažiau teisėkūros“. Kad būtų sukurta aiški ir darni Sąjungos reguliavimo sistema, būtina laikantis Bendrijos teisyno tęsti derinimo veiklą;

| 34. | Rekomenduoja, kad Europos Komisija ir valstybės narės atliktų išsamesnius tyrimus apie ES teisėkūros procesą ir jo ex-ante poveikį MVĮ, o rengdamos naujus teisės aktus pabrėžtų MVĮ vaidmens svarbą; |
| --- | --- |

34.

Rekomenduoja, kad Europos Komisija ir valstybės narės atliktų išsamesnius tyrimus apie ES teisėkūros procesą ir jo ex-ante poveikį MVĮ, o rengdamos naujus teisės aktus pabrėžtų MVĮ vaidmens svarbą;

| 35. | Ragina įtvirtinti abipusio pripažinimo principą (Teisingumo Teismo sprendimas „Cassis de Dijon“ (1979 m. vasario 20 d. byla 120/78). Todėl ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau galėtų taikyti skirtingus gamybos standartus, kurie nebūtų pagrindas drausti teikti į rinką gaminius; |
| --- | --- |

35.

Ragina įtvirtinti abipusio pripažinimo principą (Teisingumo Teismo sprendimas „Cassis de Dijon“ (1979 m. vasario 20 d. byla 120/78). Todėl ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir toliau galėtų taikyti skirtingus gamybos standartus, kurie nebūtų pagrindas drausti teikti į rinką gaminius;

| 36. | Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms pripažinti iniciatyvų ir svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį darant įtaką tolesnei bendrosios rinkos plėtrai ir socialinei Europos realybei. Taigi, reikėtų sustiprinti miestų ir regionų savivaldą. Regionų komitetas yra svarbus partneris, kuris savo glaudžiais ryšiais su Europos piliečiais parodo bendrosios rinkos naudą, ir kartu yra institucija, kuri prireikus remia atitinkamus pokyčius. |
| --- | --- |

36.

Rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms pripažinti iniciatyvų ir svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį darant įtaką tolesnei bendrosios rinkos plėtrai ir socialinei Europos realybei. Taigi, reikėtų sustiprinti miestų ir regionų savivaldą. Regionų komitetas yra svarbus partneris, kuris savo glaudžiais ryšiais su Europos piliečiais parodo bendrosios rinkos naudą, ir kartu yra institucija, kuri prireikus remia atitinkamus pokyčius.

II.   Rekomenduojami pakeitimai

—

2007 m. kovo 23 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  2006 m. birželio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

1

---