# Eiropas Savienības L 29/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.029.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 29 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 3. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.029.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 29

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 3. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 87/2011 (2011. gada 2. februāris), ar ko izrauga ES references laboratoriju bišu veselības jomā, nosaka minētās laboratorijas papildu pienākumus un uzdevumus un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 88/2011 (2011. gada 2. februāris), ar ko attiecībā uz statistiku par izglītības un apmācības sistēmām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 89/2011 (2011. gada 2. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 28 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/73/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Lentinula edodes (šitake sēnes) iegūtu micēlija ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 442) | 30 |
| | | 2011/74/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko groza Lēmumu 2003/248/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Argentīnas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 447) | 32 |
| | | 2011/75/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 477) | 33 |
| | | 2011/76/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Aspergillus niger iegūtu hitīna un glikāna maisījumu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 480) | 34 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 87/2011 (2011. gada 2. februāris), ar ko izrauga ES references laboratoriju bišu veselības jomā, nosaka minētās laboratorijas papildu pienākumus un uzdevumus un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 88/2011 (2011. gada 2. februāris), ar ko attiecībā uz statistiku par izglītības un apmācības sistēmām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (
  1
  )

1

5

Komisijas Regula (ES) Nr. 89/2011 (2011. gada 2. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

28

LĒMUMI

2011/73/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Lentinula edodes (šitake sēnes) iegūtu micēlija ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 442)

Lentinula edodes

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 442)

30

2011/74/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko groza Lēmumu 2003/248/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Argentīnas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 447)

Fragaria

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 447)

32

2011/75/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 477)

Fragaria

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 477)

33

2011/76/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 2. februāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Aspergillus niger iegūtu hitīna un glikāna maisījumu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 480)

Aspergillus niger

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 480)

34

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 205/09/COL (2009. gada 8. maijs) par būtībā drošu banku pagaidu rekapitalizācijas shēmu ar mērķi veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai (Norvēģija) | 36 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 205/09/COL (2009. gada 8. maijs) par būtībā drošu banku pagaidu rekapitalizācijas shēmu ar mērķi veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai (Norvēģija)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 87/2011

(2011. gada 2. februāris),

ar ko izrauga ES references laboratoriju bišu veselības jomā, nosaka minētās laboratorijas papildu pienākumus un uzdevumus un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 32. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie uzdevumi, pienākumi un prasības ES references laboratorijām dzīvnieku barības un pārtikas aprites un dzīvnieku veselības jomā. Minētās regulas VII pielikuma II daļā norādītas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie uzdevumi, pienākumi un prasības ES references laboratorijām dzīvnieku barības un pārtikas aprites un dzīvnieku veselības jomā. Minētās regulas VII pielikuma II daļā norādītas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā.

| (2) | Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) un tās bišu slimību pētniecības laboratorija Sophia-Antipolis, kas atrodas Francijā, no 2011. gada 1. aprīļa uz pieciem gadiem jāizraugās par ES references laboratoriju bišu veselības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc atlases procedūras pabeigšanas izvēlētā laboratorija Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) un tās bišu slimību pētniecības laboratorija Sophia-Antipolis, kas atrodas Francijā, no 2011. gada 1. aprīļa uz pieciem gadiem jāizraugās par ES references laboratoriju bišu veselības jomā.

| (3) | Lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktā, Savienības līmenī jāveic daži īpaši pienākumi un uzdevumi saistībā ar to slimības izraisītāju raksturojumu, kas ietekmē bišu veselību. Tāpēc šajā regulā jānosaka šie papildu īpašie ES references laboratorijas pienākumi un uzdevumi bišu veselības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu lielāku saskaņotību, papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktā, Savienības līmenī jāveic daži īpaši pienākumi un uzdevumi saistībā ar to slimības izraisītāju raksturojumu, kas ietekmē bišu veselību. Tāpēc šajā regulā jānosaka šie papildu īpašie ES references laboratorijas pienākumi un uzdevumi bišu veselības jomā.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļa. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļa.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) ar tās bišu slimību pētniecības laboratoriju Sophia-Antipolis, kas atrodas Francijā, no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2016. gada 31. martam ir izraudzīta par ES references laboratoriju bišu veselības jomā.

Daži šīs laboratorijas pienākumi un uzdevumi ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļu papildina ar šādu 18. punktu:

| “18. | ES references laboratorija bišu veselības jomā






  Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail |
| --- | --- |
| Laboratorija Sophia-Antipolis |
| Les Templiers |
| 105 route des Chappes |
| BP 111 |
| 06902 Sophia-Antipolis |
| France”. |

“18.

ES references laboratorija bišu veselības jomā

Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail

Laboratorija Sophia-Antipolis

Les Templiers

105 route des Chappes

BP 111

06902 Sophia-Antipolis

France”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Daži pienākumi un uzdevumi ES references laboratorijai bišu veselības jomā

Papildus galvenajām funkcijām un pienākumiem, kas ES references laboratorijām dzīvnieku veselības jomā ir noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. panta 2. punktu, ES references laboratorijai bišu veselības jomā ir šādi pienākumi un uzdevumi.

| 1. | Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs vajadzības gadījumā izmanto attiecīgo bišu slimību diagnosticēšanā, jo īpaši:






  a) | nosakot tipu, uzglabājot un vajadzības gadījumā piegādājot slimības izraisītāju celmus, lai sekmētu diagnostikas pakalpojumu Savienībā; |
| --- | --- | --- |

1.

Apspriežoties ar Komisiju, saskaņot metodes, ko dalībvalstīs vajadzības gadījumā izmanto attiecīgo bišu slimību diagnosticēšanā, jo īpaši:

a)

nosakot tipu, uzglabājot un vajadzības gadījumā piegādājot slimības izraisītāju celmus, lai sekmētu diagnostikas pakalpojumu Savienībā;

| b) | nosakot slimības izraisītāju tipus un antigēnu un genomu īpašības attiecīgā gadījumā vai kad tas nepieciešams, piemēram, epidemioloģiskiem papildpasākumiem vai diagnozes pārbaudei; |
| --- | --- |

b)

nosakot slimības izraisītāju tipus un antigēnu un genomu īpašības attiecīgā gadījumā vai kad tas nepieciešams, piemēram, epidemioloģiskiem papildpasākumiem vai diagnozes pārbaudei;

| c) | piegādājot valsts references laboratorijām standarta serumus un citus standarta reaktīvus, lai standartizētu testu un reaktīvus, ko izmanto katrā dalībvalstī, ja vajadzīgas seroloģiskās pārbaudes; |
| --- | --- |

c)

piegādājot valsts references laboratorijām standarta serumus un citus standarta reaktīvus, lai standartizētu testu un reaktīvus, ko izmanto katrā dalībvalstī, ja vajadzīgas seroloģiskās pārbaudes;

| d) | organizējot periodiskus salīdzināmus diagnostikas procedūru testus Savienības līmenī ar valsts references laboratorijām, lai sniegtu informāciju par Savienībā izmantotajām diagnostiskajām metodēm un veikto testu rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

organizējot periodiskus salīdzināmus diagnostikas procedūru testus Savienības līmenī ar valsts references laboratorijām, lai sniegtu informāciju par Savienībā izmantotajām diagnostiskajām metodēm un veikto testu rezultātiem;

| e) | atbalstot speciālās zināšanas par Tropilaelaps ērcēm un mazajām bišu stropu vabolēm (Aethina tumida) un citiem attiecīgiem slimības izraisītājiem, lai varētu veikt strauju diferenciāldiagnostiku; |
| --- | --- |

e)

atbalstot speciālās zināšanas par Tropilaelaps ērcēm un mazajām bišu stropu vabolēm (Aethina tumida) un citiem attiecīgiem slimības izraisītājiem, lai varētu veikt strauju diferenciāldiagnostiku;

| f) | identificējot slimības izraisītājus, vajadzības gadījumā ciešā sadarbībā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) izraudzītām reģionālajām references laboratorijām; |
| --- | --- |

f)

identificējot slimības izraisītājus, vajadzības gadījumā ciešā sadarbībā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) izraudzītām reģionālajām references laboratorijām;

| g) | veidojot un uzturot jaunāko slimības izraisītāju un to celmu krājumu un jaunāko specifisko serumu un citu reaģentu krājumu pret bišu slimību patogēniem, ja pieejami; |
| --- | --- |

g)

veidojot un uzturot jaunāko slimības izraisītāju un to celmu krājumu un jaunāko specifisko serumu un citu reaģentu krājumu pret bišu slimību patogēniem, ja pieejami;

| h) | tām uzticot veikt uzskaiti par metodēm, ko pašlaik izmanto dažādas laboratorijas; |
| --- | --- |

h)

tām uzticot veikt uzskaiti par metodēm, ko pašlaik izmanto dažādas laboratorijas;

| i) | ierosinot standartizētus testus un testēšanas procedūras standartreaģentiem iekšējās kvalitātes kontrolei; |
| --- | --- |

i)

ierosinot standartizētus testus un testēšanas procedūras standartreaģentiem iekšējās kvalitātes kontrolei;

| j) | konsultējot Komisiju par īpašiem ar bišu veselību saistītiem aspektiem. |
| --- | --- |

j)

konsultējot Komisiju par īpašiem ar bišu veselību saistītiem aspektiem.

| 2. | ES references laboratorija veic šādas funkcijas:






  a) | aktīvi piedalās attiecīgās slimības uzliesmojumu diagnosticēšanā dalībvalstīs, pieņemot patogēnu izolātus diagnozes apstiprināšanai, raksturošanai un epizootiskai izpētei un nekavējoties paziņojot izmeklēšanu rezultātus Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām valsts references laboratorijām; |
| --- | --- | --- |

2.

ES references laboratorija veic šādas funkcijas:

a)

aktīvi piedalās attiecīgās slimības uzliesmojumu diagnosticēšanā dalībvalstīs, pieņemot patogēnu izolātus diagnozes apstiprināšanai, raksturošanai un epizootiskai izpētei un nekavējoties paziņojot izmeklēšanu rezultātus Komisijai, dalībvalstīm un attiecīgajām valsts references laboratorijām;

| b) | veicina laboratorijas diagnostikas ekspertu mācības un kvalifikācijas celšanu, lai saskaņotu diagnostikas paņēmienus visā Savienībā; |
| --- | --- |

b)

veicina laboratorijas diagnostikas ekspertu mācības un kvalifikācijas celšanu, lai saskaņotu diagnostikas paņēmienus visā Savienībā;

| c) | organizē darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm; |
| --- | --- |

c)

organizē darbseminārus valsts references laboratorijām, kā noteikts darba programmā, kā arī dalībvalstu ekspertu un vajadzības gadījumā trešo valstu ekspertu apmācību par jaunām analītiskām metodēm;

| d) | sniedz tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalās starptautiskos forumos, jo īpaši attiecībā uz analītisko metožu un to īstenošanas standartizāciju; |
| --- | --- |

d)

sniedz tehnisko palīdzību Komisijai un pēc tās lūguma piedalās starptautiskos forumos, jo īpaši attiecībā uz analītisko metožu un to īstenošanas standartizāciju;

| e) | izstrādā uzraudzības pasākumus un pēc iespējas saskaņo pasākumus, kas paredzēti bišu veselības stāvokļa uzlabošanai Savienībā, jo īpaši:






  i) | veicot vai sadarbībā ar attiecīgajām valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus; |
| --- | --- | --- |

e)

izstrādā uzraudzības pasākumus un pēc iespējas saskaņo pasākumus, kas paredzēti bišu veselības stāvokļa uzlabošanai Savienībā, jo īpaši:

i)

veicot vai sadarbībā ar attiecīgajām valsts references laboratorijām veicot izvērtējuma izmēģinājumus;

| ii) | sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un tehnisku atbalstu un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar ES references laboratorijas darbību; |
| --- | --- |

ii)

sniedzot Komisijai zinātniskas konsultācijas un tehnisku atbalstu un vācot informāciju un ziņojumus, kas saistīti ar ES references laboratorijas darbību;

| iii) | izveidojot un koordinējot apsekojumu par bišu saimju bojāeju Savienībā, lai noteiktu normālas sezonālas bišu mirstības pamatrādītāju; |
| --- | --- |

iii)

izveidojot un koordinējot apsekojumu par bišu saimju bojāeju Savienībā, lai noteiktu normālas sezonālas bišu mirstības pamatrādītāju;

| f) | sadarbojas ar attiecīgajām kompetentajām laboratorijām trešās valstīs, kurās dominē minētās slimības, attiecībā uz bišu slimību diagnosticēšanas metodēm; |
| --- | --- |

f)

sadarbojas ar attiecīgajām kompetentajām laboratorijām trešās valstīs, kurās dominē minētās slimības, attiecībā uz bišu slimību diagnosticēšanas metodēm;

| g) | sadarbojas ar attiecīgajām reģionālajām laboratorijām, kuras OIE ir izraudzījusies attiecībā uz eksotiskām slimībām (Tropilaelaps ērcēm un mazajām bišu stropu vabolēm (Aethina tumida) un visām citām eksotiskām slimībām Savienībā); |
| --- | --- |

g)

sadarbojas ar attiecīgajām reģionālajām laboratorijām, kuras OIE ir izraudzījusies attiecībā uz eksotiskām slimībām (Tropilaelaps ērcēm un mazajām bišu stropu vabolēm (Aethina tumida) un visām citām eksotiskām slimībām Savienībā);

| h) | vāc un nosūta Komisijai un attiecīgajām valsts references laboratorijām informāciju par eksotiskām un endēmiskām slimībām vai kaitēkļiem, kas potenciāli varētu ietekmēt Savienību, ieskaitot bišu saimju bojāeju. |
| --- | --- |

h)

vāc un nosūta Komisijai un attiecīgajām valsts references laboratorijām informāciju par eksotiskām un endēmiskām slimībām vai kaitēkļiem, kas potenciāli varētu ietekmēt Savienību, ieskaitot bišu saimju bojāeju.

| 3. | ES references laboratorija veic arī šādas funkcijas:






  a) | veic eksperimentus un lauka izmēģinājumus, konsultējoties ar Komisiju, lai uzlabotu kontroli par specifiskām bišu slimībām; |
| --- | --- | --- |

3.

ES references laboratorija veic arī šādas funkcijas:

a)

veic eksperimentus un lauka izmēģinājumus, konsultējoties ar Komisiju, lai uzlabotu kontroli par specifiskām bišu slimībām;

| b) | valsts references laboratoriju gada sanāksmē pārskata attiecīgās testēšanas prasības, kas noteiktas OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā un Sauszemes dzīvnieku diagnosticējošo pārbaužu un vakcīnu rokasgrāmatā; |
| --- | --- |

b)

valsts references laboratoriju gada sanāksmē pārskata attiecīgās testēšanas prasības, kas noteiktas OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksā un Sauszemes dzīvnieku diagnosticējošo pārbaužu un vakcīnu rokasgrāmatā;

| c) | palīdz Komisijai pārskatīt OIE ieteikumus Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksam un Sauszemes dzīvnieku diagnosticējošo pārbaužu un vakcīnu rokasgrāmatai. |
| --- | --- |

c)

palīdz Komisijai pārskatīt OIE ieteikumus Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksam un Sauszemes dzīvnieku diagnosticējošo pārbaužu un vakcīnu rokasgrāmatai.

---

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 88/2011

(2011. gada 2. februāris),

ar ko attiecībā uz statistiku par izglītības un apmācības sistēmām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 452/2008 par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 452/2008 tika izveidota vienota sistēma tādai sistemātiskai Eiropas statistikas izveidei izglītības un mūžizglītības jomā trijās konkrētajās sfērās, kura jāīsteno ar statistikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 452/2008 tika izveidota vienota sistēma tādai sistemātiskai Eiropas statistikas izveidei izglītības un mūžizglītības jomā trijās konkrētajās sfērās, kura jāīsteno ar statistikas pasākumiem.

| (2) | Jāpieņem pasākumi, lai īstenotu atsevišķas statistikas darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, kas ir iekļautas Regulā (EK) Nr. 452/2008 minētajā 1. sfērā. |
| --- | --- |

(2)

Jāpieņem pasākumi, lai īstenotu atsevišķas statistikas darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, kas ir iekļautas Regulā (EK) Nr. 452/2008 minētajā 1. sfērā.

| (3) | Sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, valsts un Eiropas statistikas iestādēm jāņem vērā principi, kuri izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, ko Komisija atbalstīja 2005. gada 25. maija ieteikumā par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (2). |
| --- | --- |

(3)

Sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, valsts un Eiropas statistikas iestādēm jāņem vērā principi, kuri izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, ko Komisija atbalstīja 2005. gada 25. maija ieteikumā par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (2).

| (4) | Īstenojot pasākumus, lai sagatavotu statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, jāņem vērā potenciālais izglītības iestāžu un indivīdu slogs un UNESCO Statistikas institūta (USI), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un Komisijas (Eurostat) jaunākā vienošanās par jēdzieniem, definīcijām, datu apstrādi, periodiskumu un rezultātu nosūtīšanu. Tas attiecas arī uz datu nosūtīšanas formātu par izglītības sistēmām, kas izklāstīts sīki izstrādāto pamatnostādņu jaunākajā redakcijā par UNESCO/ESAO/Eurostat datu vākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Īstenojot pasākumus, lai sagatavotu statistiku par izglītības un apmācības sistēmām, jāņem vērā potenciālais izglītības iestāžu un indivīdu slogs un UNESCO Statistikas institūta (USI), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un Komisijas (Eurostat) jaunākā vienošanās par jēdzieniem, definīcijām, datu apstrādi, periodiskumu un rezultātu nosūtīšanu. Tas attiecas arī uz datu nosūtīšanas formātu par izglītības sistēmām, kas izklāstīts sīki izstrādāto pamatnostādņu jaunākajā redakcijā par UNESCO/ESAO/Eurostat datu vākšanu.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā izklāstīti Regulas (EK) Nr. 452/2008 īstenošanas noteikumi par statistikas datu vākšanu, nosūtīšanu un apstrādi 1. sfērā par izglītības un apmācības sistēmām.

2. pants

Iekļautie temati un to raksturlielumi

1. sfērā par izglītības un apmācības sistēmām iekļauto tematu atlase un specifikācijas, kā arī sīks raksturlielumu un dalījumu saraksts ir izklāstīts I pielikumā.

3. pants

Pārskata periodi un rezultātu nosūtīšana

1.   Dati par izglītojamo skaitu, uzņemtajiem izglītojamajiem, personālu, apgūtajām svešvalodām un klašu lielumu attiecas uz mācību/akadēmisko gadu, kas noteikts valstī (t gads). Ikgadējos datus par izglītojamo skaitu, uzņemtajiem izglītojamajiem, personālu, apgūtajām svešvalodām un klašu lielumu Komisijai (Eurostat) katru gadu nosūta līdz t+2 gada 30. septembrim. Pirmā datu nosūtīšana 2012. gada septembrī attiecas uz 2010.—2011. mācību/akadēmisko gadu, kas noteikts valstī.

2.   Informācija par absolventiem/iegūtajiem grādiem (diplomiem) attiecas uz mācību/akadēmisko gadu, kas noteikts valstī (t gads) vai kalendārajā gadā (t+1 gads). Ikgadējos datus par absolventiem/iegūtajiem grādiem (diplomiem) Komisijai (Eurostat) katru gadu nosūta līdz t+2 gada 30. novembrim. Pirmā datu nosūtīšana 2012. gada novembrī attiecas uz 2010.—2011. mācību/akadēmisko gadu, kas noteikts valstī, vai 2011. kalendāro gadu.

3.   Dati par izglītības izdevumiem attiecas uz dalībvalsts finanšu gadu, kas noteikts valstī (t gads). Ikgadējos datus par izglītības izdevumiem Komisijai (Eurostat) katru gadu nosūta līdz t+2 gada 30. novembrim. Pirmā datu nosūtīšana 2012. gada novembrī attiecas uz 2010. finanšu gadu.

4. pants

Datu kvalitātes prasības un informācijas sniegšanas sistēma par kvalitāti

1.   Datu kvalitātes prasības un informācijas sniegšanas sistēma par kvalitāti attiecībā uz izglītības un apmācības sistēmām ir izklāstīta II pielikumā.

2.   Dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai (Eurostat) kvalitātes ziņojumu atbilstoši II pielikumā izklāstītajām prasībām. Pirmais ziņojums attiecas uz 2012. datu vākšanas gadu. Kvalitātes ziņojumu par 3. pantā noteiktajiem pārskata periodiem Komisijai nosūta līdz t+3 gada 31. janvārim. Pirmo kvalitātes ziņojumu par 2012. datu vākšanas gadu izņēmuma kārtā nosūta līdz t+3 gada 31. martam.

3.   Dalībvalstis iegūst vajadzīgos datus, izmantojot dažādus avotus, piemēram, kombinējot izlases veida apsekojumus, administratīvus datu avotus vai citus datu avotus.

4.   Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) informāciju par metodēm un to datu kvalitāti, kas iegūti no citiem avotiem, nevis 3. punktā minētajiem izlases veida apsekojumiem un administratīviem datu avotiem.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 145, 4.6.2008., 227. lpp.

1

(2)  COM(2005) 217 galīgā redakcija.

2

---

I PIELIKUMS

Iekļautie temati, sīks raksturlielumu un to dalījumu saraksts

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL-Bologna | Iestājušos izglītojamo skaits izglītības līmeņa (terciārā līmeņa), dzimuma un detalizētas izglītības jomas dalījumā, informāciju sniedzot atbilstoši divu Boloņas ciklu (bakalaura un maģistra) un Ph.D grāda struktūrai |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Izglītojamo skaits atbilstoši Boloņas struktūrām (vai programmās, kurās iegūst līdzīgu grādu valstīs, kas nav Eiropas valstis), izglītojamo skaits programmās, kurās nav ieviestas Boloņas struktūras (atbilstoši ISCED 1997 struktūrai) (vai programmās, kurās iegūst citus grādus valstīs, kas nav Eiropas valstis) |
| Boloņas struktūras | Programmas, kuru ilgums ir mazāks par 3 gadiem un kuras tomēr uzskata par terciāra līmeņa programmām, kas ietilpst Boloņas struktūrā (tajās iegūst pirmo grādu); programmas, kurās iegūst bakalaura grādu un kuru ilgums ir 3—4 gadi (tajās iegūst pirmo grādu); 4—6 gadu kumulatīva ilguma programmas, kurās iegūst maģistra grādu (tajās iegūst otro grādu); garas pirmā grāda programmas, kuras uzskata par Boloņas struktūras daļu (ar ilgumu 5 un vairāk gadi); Ph.d un doktorantūras programmas (tajās iegūst trešo grādu — pēcdoktorantūras grādu) |
| ISCED līmeņi | ISCED 5A 3 līdz < 5 gadi, (iegūst pirmo grādu), ISCED 5A 5 vai vairāk gadi, (iegūst pirmo grādu), ISCED 5A (iegūst otro grādu), ISCED 5B (iegūst pirmo kvalifikāciju), ISCED 5B (iegūst otro kvalifikāciju), ISCED 6 (Ph.D/doktora grādi/pēcdoktorantūras grādi) |
| Detalizēta izglītības joma | Rokasgrāmata par izglītības un apmācības jomām, 1999. gada decembra redakcija |
| Pēc izvēles |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL-Bologna

Iestājušos izglītojamo skaits izglītības līmeņa (terciārā līmeņa), dzimuma un detalizētas izglītības jomas dalījumā, informāciju sniedzot atbilstoši divu Boloņas ciklu (bakalaura un maģistra) un Ph.D grāda struktūrai

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Izglītojamo skaits atbilstoši Boloņas struktūrām (vai programmās, kurās iegūst līdzīgu grādu valstīs, kas nav Eiropas valstis), izglītojamo skaits programmās, kurās nav ieviestas Boloņas struktūras (atbilstoši ISCED 1997 struktūrai) (vai programmās, kurās iegūst citus grādus valstīs, kas nav Eiropas valstis)

Boloņas struktūras

Programmas, kuru ilgums ir mazāks par 3 gadiem un kuras tomēr uzskata par terciāra līmeņa programmām, kas ietilpst Boloņas struktūrā (tajās iegūst pirmo grādu); programmas, kurās iegūst bakalaura grādu un kuru ilgums ir 3—4 gadi (tajās iegūst pirmo grādu); 4—6 gadu kumulatīva ilguma programmas, kurās iegūst maģistra grādu (tajās iegūst otro grādu); garas pirmā grāda programmas, kuras uzskata par Boloņas struktūras daļu (ar ilgumu 5 un vairāk gadi); Ph.d un doktorantūras programmas (tajās iegūst trešo grādu — pēcdoktorantūras grādu)

ISCED līmeņi

ISCED 5A 3 līdz < 5 gadi, (iegūst pirmo grādu), ISCED 5A 5 vai vairāk gadi, (iegūst pirmo grādu), ISCED 5A (iegūst otro grādu), ISCED 5B (iegūst pirmo kvalifikāciju), ISCED 5B (iegūst otro kvalifikāciju), ISCED 6 (Ph.D/doktora grādi/pēcdoktorantūras grādi)

Detalizēta izglītības joma

Rokasgrāmata par izglītības un apmācības jomām, 1999. gada decembra redakcija

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL1 | Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, dalības intensitātes, dzimuma un vecuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis |
| Programmas virziens | ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais) |
| Programmas mērķis | ISCED 3A/B līmenis, 3C līmenis, 4A/B līmenis, 4C līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis |
| Dalības intensitāte | Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika |
| Dzimums | Vīrieši, sievietes |
| Vecums | Līdz 3 gadiem, atsevišķi gadi 3—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms |
| Obligāti (izņemot 5. aili attiecībā uz piedalīšanos maziem bērniem paredzētās programmās, kuras nav iekļautas ISCED 0 vai 1. līmenī) |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL1

Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, dalības intensitātes, dzimuma un vecuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais)

Programmas mērķis

ISCED 3A/B līmenis, 3C līmenis, 4A/B līmenis, 4C līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis

Dalības intensitāte

Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Vecums

Līdz 3 gadiem, atsevišķi gadi 3—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Obligāti (izņemot 5. aili attiecībā uz piedalīšanos maziem bērniem paredzētās programmās, kuras nav iekļautas ISCED 0 vai 1. līmenī)

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL1_Adult | Izglītojamo skaits pieaugušo izglītības programmās, par kurām informāciju sniedz ENRL1 izglītības līmeņa, programmas virziena, dalības intensitātes, dzimuma un vecuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis |
| Programmas virziens | ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais) |
| Dalības intensitāte | Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika |
| Dzimums | Vīrieši, sievietes |
| Vecums | Līdz 15 gadiem, atsevišķi gadi 15—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms |
| Obligāti |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL1_Adult

Izglītojamo skaits pieaugušo izglītības programmās, par kurām informāciju sniedz ENRL1 izglītības līmeņa, programmas virziena, dalības intensitātes, dzimuma un vecuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais)

Dalības intensitāte

Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Vecums

Līdz 15 gadiem, atsevišķi gadi 15—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL1a | Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida, dalības intensitātes un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis |
| Programmas virziens | ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais), 2. līmenis (profesionālais), 3. līmenis (vispārējais) 3. līmenis (pirmsprofesionālais) 3. līmenis (profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais), 4. līmenis (profesionālais) |
| Programmas mērķis | ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis, 4A līmenis, 4B līmenis, 4C līmenis, 5A līmenis pirmais grāds, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas |
| Dalības intensitāte | Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti |
| — | uz pilnu laiku un nepilnu laiku kopā |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL1a

Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida, dalības intensitātes un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis

Programmas virziens

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais), 2. līmenis (profesionālais), 3. līmenis (vispārējais) 3. līmenis (pirmsprofesionālais) 3. līmenis (profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais), 4. līmenis (profesionālais)

Programmas mērķis

ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis, 4A līmenis, 4B līmenis, 4C līmenis, 5A līmenis pirmais grāds, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas

Dalības intensitāte

Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

—

uz pilnu laiku un nepilnu laiku kopā

No tiem: izglītojamie kombinētā skolas un darbavietas (mācekļa) programmā (ISCED 3. un 4. līmenim)

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | uz pilnu laiku |
| --- | --- |

—

uz pilnu laiku

No tiem: izglītojamie kombinētā skolas un darbavietas (mācekļa) programmā (ISCED 3. un 4. līmenim)

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | uz nepilnu laiku |
| --- | --- |

—

uz nepilnu laiku

No tiem: izglītojamie kombinētā skolas un darbavietas (mācekļa) programmā (ISCED 3. un 4. līmenim)

| — | pilna laika ekvivalenti |
| --- | --- |

—

pilna laika ekvivalenti

No tiem: izglītojamie kombinētā skolas un darbavietas (mācekļa) programmā (ISCED 3. un 4. līmenim)

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

| — | Dalības intensitāte |
| --- | --- |

—

Dalības intensitāte

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Obligāti (izņemot C5 līdz C12 aili (attiecībā uz valsts finansētām atkarīgām privātām izglītības iestādēm un neatkarīgām privātām izglītības iestādēm) un 5. aili (attiecībā uz piedalīšanos maziem bērniem paredzētās programmās, kuras nav iekļautas ISCED 0 vai 1. līmenī), par ko informācija sniedzama pēc izvēles)

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL1a_adult | Izglītojamo skaits pieaugušo izglītības programmās, par kurām informāciju sniedz ENRL1a izglītības līmeņa, programmas virziena, iestādes veida, dalības intensitātes un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis |
| Programmas virziens | ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais), 2. līmenis (profesionālais), 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais) 3. līmenis (profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais), 4. līmenis (profesionālais) |
| Iestādes veids | Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes, valsts finansētas privātās izglītības iestādes, neatkarīgas privātās izglītības iestādes |
| — | Dalības intensitāte |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL1a_adult

Izglītojamo skaits pieaugušo izglītības programmās, par kurām informāciju sniedz ENRL1a izglītības līmeņa, programmas virziena, iestādes veida, dalības intensitātes un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis

Programmas virziens

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais), 2. līmenis (profesionālais), 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais) 3. līmenis (profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais), 4. līmenis (profesionālais)

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes, valsts finansētas privātās izglītības iestādes, neatkarīgas privātās izglītības iestādes

—

Dalības intensitāte

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL3 | Izglītojamo un atkārtotāju (ISC 123) skaits vispārējās izglītības programmās izglītības līmeņa, dzimuma un pakāpes dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītojamo veids/atkārtotāju statuss | Izglītojamo skaits/atkārtotāju skaits |
| — | Izglītības līmenis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL3

Izglītojamo un atkārtotāju (ISC 123) skaits vispārējās izglītības programmās izglītības līmeņa, dzimuma un pakāpes dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītojamo veids/atkārtotāju statuss

Izglītojamo skaits/atkārtotāju skaits

—

Izglītības līmenis

ISCED 1. līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (vispārējais)

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Pakāpe

1. pakāpe, 2. pakāpe, 3. pakāpe, 4. pakāpe, 5. pakāpe, 6. pakāpe, 7. pakāpe, 8. pakāpe, 9. pakāpe, 10. pakāpe, pakāpe nav zināma

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL4 | Izglītojamo skaits 1. pakāpē dzimuma un vecuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | 1. pakāpe pamatizglītībā (ISCED 1) |
| Dzimums | Vīrieši, sievietes |
| Vecuma grupa | Līdz 4 gadiem, atsevišķi gadi 4—14 gadi, 15 gadi un vairāk, vecums nav zināms |
| Pēc izvēles |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL4

Izglītojamo skaits 1. pakāpē dzimuma un vecuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

1. pakāpe pamatizglītībā (ISCED 1)

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Vecuma grupa

Līdz 4 gadiem, atsevišķi gadi 4—14 gadi, 15 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL5 | Izglītojamo skaits (ISC 56) izglītības līmeņa, programmas mērķa, izglītības jomas un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 5./6. līmenis |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL5

Izglītojamo skaits (ISC 56) izglītības līmeņa, programmas mērķa, izglītības jomas un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 5./6. līmenis

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Izglītības joma

Izglītība (ISC14), Skolotāju apmācība (ISC 141) Izglītības zinātne (ISC 142), Humanitārās zinātnes un māksla, Māksla (ISC 21), Humanitārās zinātnes (ISC 22), Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība un tiesības, Sociālā un uzvedības zinātne (ISC 31) Žurnālistika un informācija (ISC 32), Uzņēmējdarbība un administrācija (ISC 34), Tiesības (ISC 38), Zinātne, dzīvības zinātnes (ISC 42), Eksaktās dabaszinātnes (ISC 44), Matemātika un statistika (ISC 46), Informātika (ISC 48), Inženierija, ražošana un būvniecība, Inženierija un inženiertehniskās profesijas (ISC 52), Ražošana un apstrāde (ISC 54), Arhitektūra un būvniecība (ISC 58), Lauksaimniecība, Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība (ISC 62), Veterinārija (ISC 64), Veselība un labklājība, Veselība (ISC 72), Sociālie pakalpojumi (ISC 76), Pakalpojumi, Personiskie pakalpojumi (ISC 81), Transporta pakalpojumi (ISC 84), Vides aizsardzība (ISC 85), Drošības pakalpojumi (ISC 86), nav zināma vai nav norādīta

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL6 | Mobilo un ārvalstu izglītojamo skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa un izglītības jomas dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītojamo veids | Mobilie un ārvalstu izglītojamie |
| Izglītības līmenis | ISCED 5. un 6. līmenis |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL6

Mobilo un ārvalstu izglītojamo skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa un izglītības jomas dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītojamo veids

Mobilie un ārvalstu izglītojamie

Izglītības līmenis

ISCED 5. un 6. līmenis

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

Izglītības joma

Izglītība (ISC14), Skolotāju apmācība (ISC 141) Izglītības zinātne (ISC 142), Humanitārās zinātnes un māksla, Māksla (ISC 21), Humanitārās zinātnes (ISC 22), Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība un tiesības, Sociālā un uzvedības zinātne (ISC 31) Žurnālistika un informācija (ISC 32), Uzņēmējdarbība un administrācija (ISC 34), Tiesības (ISC 38), Zinātne, dzīvības zinātnes (ISC 42), Eksaktās dabaszinātnes (ISC 44), Matemātika un statistika (ISC 46), Informātika (ISC 48), Inženierija, ražošana un būvniecība, Inženierija un inženiertehniskās profesijas (ISC 52), Ražošana un apstrāde (ISC 54), Arhitektūra un būvniecība (ISC 58), Lauksaimniecība, Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība (ISC 62), Veterinārija (ISC 64), Veselība un labklājība, Veselība (ISC 72), Sociālie pakalpojumi (ISC 76), Pakalpojumi, Personiskie pakalpojumi (ISC 81), Transporta pakalpojumi (ISC 84), Vides aizsardzība (ISC 85), Drošības pakalpojumi (ISC 86), nav zināma vai nav norādīta

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL7 | Mobilo un ārvalstu izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas mērķa, ES/ārpus ES valstspiederības un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītojamo veids | Mobilie izglītojamie ES valstu, ārpus ES valstu un nezināmas izcelsmes dalījumā |
| — | Izglītības līmenis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL7

Mobilo un ārvalstu izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas mērķa, ES/ārpus ES valstspiederības un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītojamo veids

Mobilie izglītojamie ES valstu, ārpus ES valstu un nezināmas izcelsmes dalījumā

—

Izglītības līmenis

ISCED 5. līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Izglītojamo veids

Izglītojamie, kas nav valstspiederīgie informāciju sniedzošajā valstī

| — | no tiem izglītojamie, kas ir ES valstspiederīgie |
| --- | --- |

—

no tiem izglītojamie, kas ir ES valstspiederīgie

| — | no tiem izglītojamie, kas ir ārpus ES valstspiederīgie |
| --- | --- |

—

no tiem izglītojamie, kas ir ārpus ES valstspiederīgie

| — | no tiem izglītojamie, kuriem nav zināma valstspiederība |
| --- | --- |

—

no tiem izglītojamie, kuriem nav zināma valstspiederība

| — | Izglītības līmenis |
| --- | --- |

—

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. līmenis, 6. līmenis, nav noteikts līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL8 | Izglītojamo skaits (ISCED 5/6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, valstspiederības dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītojamo veids | Visi izglītojamie |
| — | Izglītības līmenis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL8

Izglītojamo skaits (ISCED 5/6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, valstspiederības dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītojamo veids

Visi izglītojamie

—

Izglītības līmenis

ISCED 5. līmenis, ISCED 6. līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis

Valstspiederība

Valstu un teritoriju standarta kodi statistikas vajadzībām atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas nodaļas definētajiem un izmantotajiem kodiem (starptautiskais standarts ISO 3166-1), m49alpha

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRL9 | Izglītojamo skaits (ISC 5/6) izglītības līmeņa, programmas mērķa un valstspiederības dalījumā (parastā dzīvesvieta un/vai iepriekšējā izglītība) |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītojamo veids | Izglītojamie izcelsmes valsts dalījumā |
| — | Izglītības līmenis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRL9

Izglītojamo skaits (ISC 5/6) izglītības līmeņa, programmas mērķa un valstspiederības dalījumā (parastā dzīvesvieta un/vai iepriekšējā izglītība)

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītojamo veids

Izglītojamie izcelsmes valsts dalījumā

—

Izglītības līmenis

ISCED 6. līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis

Valsts vai teritorija (parastā dzīvesvieta/vai iepriekšējā izglītība)

Valstu un teritoriju standarta kodi statistikas vajadzībām atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas nodaļas definētajiem un izmantotajiem kodiem (starptautiskais standarts ISO 3166-1), m49alpha

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENTR1 | Gada uzņemšana izglītības līmeņa un programmas mērķa dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Vidējā izglītība ISCED 3, pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4, terciārā izglītība |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENTR1

Gada uzņemšana izglītības līmeņa un programmas mērķa dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība ISCED 3, pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4, terciārā izglītība

—

Programmas mērķis

ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6

Izglītojamo veids

Jauni izglītojamie, atkārtoti izglītojamie, izglītības turpinātāji

Jauni izglītojamie

Ar iepriekšēju izglītību citā terciārā līmenī, bez iepriekšējas izglītības terciārā līmenī

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENTR2 | Jaunu uzņemto izglītojamo skaits izglītības līmeņa, dzimuma un vecuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Vidējā izglītība (ISCED 3. līmenis), pēcvidējā neterciārā izglītība (ISCED 4), terciārā izglītība |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENTR2

Jaunu uzņemto izglītojamo skaits izglītības līmeņa, dzimuma un vecuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība (ISCED 3. līmenis), pēcvidējā neterciārā izglītība (ISCED 4), terciārā izglītība

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Vecums |
| --- | --- |

—

Vecums

Līdz 14 gadiem, atsevišķi gadi 14—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Obligāti, izņemot 1. un 2. aili (attiecībā uz ISCED 3 vai 4. līmeni), ko aizpilda pēc izvēles.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENTR3 | Jaunu uzņemto izglītojamo skaits izglītības līmeņa, dzimuma un izglītības jomas dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Terciārā izglītība |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENTR3

Jaunu uzņemto izglītojamo skaits izglītības līmeņa, dzimuma un izglītības jomas dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Terciārā izglītība

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Izglītības joma |
| --- | --- |

—

Izglītības joma

Izglītība (ISC14), Skolotāju apmācība (ISC 141) Izglītības zinātne (ISC 142), Humanitārās zinātnes un māksla, Māksla (ISC), Humanitārās zinātnes (ISC 22), Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība un tiesības, Sociālā un uzvedības zinātne (ISC 31) Žurnālistika un informācija (ISC 32), Uzņēmējdarbība un administrācija (ISC 34), Tiesības (ISC 38), Zinātne, dzīvības zinātnes (ISC 42), Eksaktās dabaszinātnes (ISC 44), Matemātika un statistika (ISC 46), Informātika (ISC 48), Inženierija, ražošana un būvniecība, Inženierija un inženiertehniskās profesijas (ISC 52), Ražošana un apstrāde (ISC 54), Arhitektūra un būvniecība (ISC 58), Lauksaimniecība, Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība (ISC 62), Veterinārija (ISC 64), Veselība un labklājība, Veselība (ISC 72), Sociālie pakalpojumi (ISC 76), Pakalpojumi, Personiskie pakalpojumi (ISC 81), Transporta pakalpojumi (ISC 84), Vides aizsardzība (ISC 85), Drošības pakalpojumi (ISC 86), nav zināms vai nav norādīts

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD-Bologna | Absolventu/iegūto grādu (diplomu) (terciārais līmenis) skaits dzimuma un detalizētas izglītības jomas dalījumā, informāciju sniedzot atbilstoši divu Boloņas ciklu (bakalaura un maģistra) un Ph.D grāda struktūrai |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Absolventu/iegūto grādu (diplomu) skaits atbilstoši Boloņas struktūrām (vai programmās, kurās iegūst līdzīgu grādu valstīs, kas nav Eiropas valstis), absolventu/iegūto grādu skaits programmās, kurās nav ieviestas Boloņas struktūras (atbilstoši ISCED 1997 struktūrai) (vai programmās, kurās iegūst citus grādus valstīs, kas nav Eiropas valstis) |
| Boloņas struktūras | Programmas, kuru ilgums ir mazāks par 3 gadiem un kuras tomēr uzskata par terciāra līmeņa programmām, kas ietilpst Boloņas struktūrā (tajās iegūst pirmo grādu); programmas, kurās iegūst bakalaura grādu un kuru ilgums ir 3—4 gadi (tajās iegūst pirmo grādu); 4—6 gadu kumulatīva ilguma programmas, kurās iegūst maģistra grādu (tajās iegūst otro grādu); garas pirmā grāda programmas, kuras uzskata par Boloņas struktūras daļu (ar ilgumu 5 un vairāk gadi); Ph.d un doktorantūras programmas |
| — | ISCED līmeņi |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD-Bologna

Absolventu/iegūto grādu (diplomu) (terciārais līmenis) skaits dzimuma un detalizētas izglītības jomas dalījumā, informāciju sniedzot atbilstoši divu Boloņas ciklu (bakalaura un maģistra) un Ph.D grāda struktūrai

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Absolventu/iegūto grādu (diplomu) skaits atbilstoši Boloņas struktūrām (vai programmās, kurās iegūst līdzīgu grādu valstīs, kas nav Eiropas valstis), absolventu/iegūto grādu skaits programmās, kurās nav ieviestas Boloņas struktūras (atbilstoši ISCED 1997 struktūrai) (vai programmās, kurās iegūst citus grādus valstīs, kas nav Eiropas valstis)

Boloņas struktūras

Programmas, kuru ilgums ir mazāks par 3 gadiem un kuras tomēr uzskata par terciāra līmeņa programmām, kas ietilpst Boloņas struktūrā (tajās iegūst pirmo grādu); programmas, kurās iegūst bakalaura grādu un kuru ilgums ir 3—4 gadi (tajās iegūst pirmo grādu); 4—6 gadu kumulatīva ilguma programmas, kurās iegūst maģistra grādu (tajās iegūst otro grādu); garas pirmā grāda programmas, kuras uzskata par Boloņas struktūras daļu (ar ilgumu 5 un vairāk gadi); Ph.d un doktorantūras programmas

—

ISCED līmeņi

ISCED 5A pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, ISCED 5A pirmais grāds 5 vai vairāk gadi, ISCED 5A (iegūst otro grādu), ISCED 5B (iegūst pirmo kvalifikāciju), ISCED 5B (iegūst otro kvalifikāciju), ISCED 6 (Ph.D/doktora grādi/pēcdoktorantūras grādi)

Detalizēta izglītības joma

Rokasgrāmata par izglītības un apmācības jomām, 1999. gada decembra redakcija

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD1 | Absolventu skaits (ISCED 3 un 4) izglītības līmeņa, programmas mērķa, programmas virziena, iestādes veida un dzimuma dalījumā, kā arī mobilo un ārvalstu izglītojamo dalījumā dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Absolventu veids | Absolventi, kuri ir ārvalstu valstspiederīgie informāciju sniedzošajā valstī, absolventi, kuri ir mobilie izglītojamie informāciju sniedzošajā valstī |
| Izglītības līmenis | Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4 |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD1

Absolventu skaits (ISCED 3 un 4) izglītības līmeņa, programmas mērķa, programmas virziena, iestādes veida un dzimuma dalījumā, kā arī mobilo un ārvalstu izglītojamo dalījumā dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Absolventu veids

Absolventi, kuri ir ārvalstu valstspiederīgie informāciju sniedzošajā valstī, absolventi, kuri ir mobilie izglītojamie informāciju sniedzošajā valstī

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4

—

Programmas mērķis

ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis ar parastām 3A vai 3B programmām līdzīgu ilgumu, 3C līmenis ar mazāku ilgumu nekā parastām 3A vai 3B programmām, ISCED 4A līmenis, 4B līmenis, 4C līmenis

| — | Programmas virziens |
| --- | --- |

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 3. līmenis (profesionālās programmas), ISCED 4. līmenis (vispārējas programmas), 4. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 4. līmenis (profesionālās programmas)

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Absolventu veids/mobilu izglītojamo veids

Absolventi, kuru izcelsme ir ārpus informāciju sniedzošās valsts

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis ar parastām 3A vai 3B programmām līdzīgu ilgumu, 3C līmenis ar mazāku ilgumu nekā parastām 3A vai 3B programmām

| — | Programmas virziens |
| --- | --- |

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 3. līmenis (profesionālās programmas), 4. līmenis (vispārējas programmas), 4. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 4. līmenis (profesionālās programmas)

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis ar parastām 3A vai 3B programmām līdzīgu ilgumu, 3C līmenis ar mazāku ilgumu nekā parastām 3A vai 3B programmām

| — | Programmas virziens |
| --- | --- |

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 3. līmenis (profesionālās programmas), 4. līmenis (vispārējas programmas), 4. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 4. līmenis (profesionālās programmas)

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD2 | Absolventu skaits (ISCED 3 un 4) izglītības līmeņa, programmas mērķa, programmas virziena, vecuma un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4 |
| — | Absolventu veids |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD2

Absolventu skaits (ISCED 3 un 4) izglītības līmeņa, programmas mērķa, programmas virziena, vecuma un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Vidējā izglītība (ISCED 3), pēcvidējā neterciārā izglītība ISCED 4

—

Absolventu veids

Visi absolventi, pirmreizējie absolventi

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 3A līmenis, 3B līmenis, 3C līmenis ar parastām 3A vai 3B programmām līdzīgu ilgumu, 3C līmenis armazāku ilgumu nekā parastām 3A vai 3B programmām, pirmreizējie absolventi ISCED 3A un 3B, pirmreizējie absolventi ISCED 3A, 3B un 3C ar līdzīgu ilgumu kā parastām 3A vai 3B programmām, ISCED 4A līmenis, 4B līmenis, 4C līmenis

| — | Programmas virzība |
| --- | --- |

—

Programmas virzība

ISCED 3. līmenis (vispārējas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 3. līmenis (profesionālās programmas) ISCED 4. līmenis (vispārējas programmas), 4. līmenis (pirmsprofesionālās programmas), 4. līmenis (profesionālās programmas)

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Vecums |
| --- | --- |

—

Vecums

Līdz 11 gadiem, atsevišķi gadi 11—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD3 | Absolventu skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, kumulatīvā ilguma, iestādes veida un dzimuma dalījumā, kā arī mobilo un ārvalstu izglītojamo dalījumā dzimumu dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Absolventu veids/izcelsme | Absolventi, kas ir mobilie izglītojamie informāciju sniedzošajā valstī |
| Izglītības līmenis | ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD3

Absolventu skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, kumulatīvā ilguma, iestādes veida un dzimuma dalījumā, kā arī mobilo un ārvalstu izglītojamo dalījumā dzimumu dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Absolventu veids/izcelsme

Absolventi, kas ir mobilie izglītojamie informāciju sniedzošajā valstī

Izglītības līmenis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds kumulatīvā ilguma dalījumā, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis pirmā kvalifikācija kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas kumulatīvā ilguma dalījumā, 6. līmenis Ph.D/doktora grādi, 6. līmenis pēcdoktorantūras grādi

| — | Kumulatīvais ilgums |
| --- | --- |

—

Kumulatīvais ilgums

ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk nekā 5 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk nekā 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi vairāk nekā 6 gadi, ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 2-< 3 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 3 līdz < 5, 5B līmenis pirmā kvalifikācija vairāk nekā 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 3 līdz < 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 5 vai vairāk gadi

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Absolventu veids/valstspiederība

Absolventi, kas ir ārvalstu valstspiederīgie informāciju sniedzošajā valstī

Izglītības līmenis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds kumulatīvā ilguma dalījumā, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis pirmā kvalifikācija kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas kumulatīvā ilguma dalījumā, 6. līmenis Ph.D/doktora grādi, 6. līmenis pēcdoktorantūras grādi

| — | Kumulatīvais ilgums |
| --- | --- |

—

Kumulatīvais ilgums

ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 līdz 6 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi vairāk nekā 6 gadi, ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 2-< 3 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 3 līdz < 5, 5B līmenis pirmā kvalifikācija vairāk nekā 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 3 līdz < 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 5 vai vairāk gadi

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

Izglītības līmenis

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

| — | Programmas mērķis |
| --- | --- |

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds kumulatīvā ilguma dalījumā, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis pirmā kvalifikācija kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas kumulatīvā ilguma dalījumā, 6. līmenis Ph.D/doktora grādi, 6. līmenis pēcdoktorantūras grādi

| — | Kumulatīvais ilgums |
| --- | --- |

—

Kumulatīvais ilgums

ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 līdz 6 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi vairāk nekā 6 gadi, ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 2-< 3 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 3 līdz < 5, 5B līmenis pirmā kvalifikācija vairāk nekā 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 3 līdz < 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 5 vai vairāk gadi

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD4 | Absolventu skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, kumulatīvā ilguma, vecuma un dzimuma dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Visi ISCED 5 un 6 absolventi: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Pirmreizējie absolventi (tikai pirmreizējie izglītojamie): ISCED 5A, ISCED 5B |
| — | Programmas mērķis |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD4

Absolventu skaits (ISCED 5 un 6) izglītības līmeņa, programmas mērķa, kumulatīvā ilguma, vecuma un dzimuma dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Visi ISCED 5 un 6 absolventi: ISCED 5A, ISCED 5B, ISCED 6. Pirmreizējie absolventi (tikai pirmreizējie izglītojamie): ISCED 5A, ISCED 5B

—

Programmas mērķis

ISCED 5A līmenis pirmais grāds kumulatīvā ilguma dalījumā, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis pirmā kvalifikācija kumulatīvā ilguma dalījumā, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas kumulatīvā ilguma dalījumā, 6. līmenis Ph.D/doktora grādi, 6. līmenis pēcdoktorantūras grādi, pirmreizējie absolventi (tikai pirmreizējie izglītojamie) ISCED 5A kumulatīvā ilguma dalījumā, ISCED 5B kopā

| — | Kumulatīvais ilgums |
| --- | --- |

—

Kumulatīvais ilgums

ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi mazāk par 5 līdz 6 gadiem, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi vairāk nekā 6 gadi, ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 2-< 3 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 3 līdz < 5, 5B līmenis pirmā kvalifikācija vairāk nekā 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 3 līdz < 5 gadi, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas 5 vai vairāk gadi, pirmreizējie absolventi (tikai pirmreizējie izglītojamie) ISCED 5A 3 līdz < 5 gadi, pirmreizējie absolventi( tikai pirmreizējie izglītojamie) ISCED 5A 5 līdz 6 gadi, pirmreizējie absolventi (tikai pirmreizējie izglītojamie) ISCED 5A vairāk nekā 6 gadi

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Vecums |
| --- | --- |

—

Vecums

Līdz 15 gadiem, atsevišķi gadi 15—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms nav zināms

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| GRAD5 | Iegūto grādu (diplomu) skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, dzimuma un izglītības jomas dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 3 līmenis, 4. līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

GRAD5

Iegūto grādu (diplomu) skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, dzimuma un izglītības jomas dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 3 līmenis, 4. līmenis, 5A līmenis, 5B līmenis, 6. līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (profesionālās/pirmsprofesionālās kvalifikācijas), 4. līmenis (profesionālās/pirmsprofesionālās kvalifikācijas), 5A līmenis pirmā pakāpe 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrais grāds un turpmākie grādi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija, 5B līmenis otrā kvalifikācija un turpmākās kvalifikācijas, 6. līmenis Ph.D/doktora grādi, 6. līmenis pēcdoktorantūras grādi

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Izglītības joma |
| --- | --- |

—

Izglītības joma

Izglītība (ISC14), Skolotāju apmācība (ISC 141) Izglītības zinātne (ISC 142), Humanitārās zinātnes un māksla, Māksla (ISC 21), Humanitārās zinātnes (ISC 22), Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība un tiesības, Sociālā un uzvedības zinātne (ISC 31), Žurnālistika un informācija (ISC 32), Uzņēmējdarbība un administrācija (ISC 34), Tiesības (ISC 38), Zinātne, dzīvības zinātnes (ISC 42), Eksaktās dabaszinātnes (ISC 44), Matemātika un statistika (ISC 46), Informātika (ISC 48), Inženierija, ražošana un būvniecība, Inženierija un inženiertehniskās profesijas (ISC 52), Ražošana un apstrāde (ISC 54), Arhitektūra un būvniecība (ISC 58), Lauksaimniecība, Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība (ISC 62), Veterinārija (ISC 64), Veselība un labklājība, Veselība (ISC 72), Sociālie pakalpojumi (ISC 76), Pakalpojumi, Personiskie pakalpojumi (ISC 81), Transporta pakalpojumi (ISC 84), Vides aizsardzība (ISC 85), Drošības pakalpojumi (ISC 86), nav zināma vai nav norādīta

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| Vidējais ilgums | Vidējais terciārās izglītības ilgums |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED terciārais līmenis, ISCED 6. līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

Vidējais ilgums

Vidējais terciārās izglītības ilgums

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED terciārais līmenis, ISCED 6. līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 5A līmenis, 5B līmenis, 5A/6 līmenis

Ilgums atbilstoši tuvināšanas formulai

Formula

(definēta iepriekš)

Ilgums atbilstoši ķēdes metodei

Nosacīta iespējamība, ka pirmā studiju gada laikā studijas pārtrauc 0 izglītojamo, nosacīta pārejas iespējamība no pirmā uz otro studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no otrā uz trešo studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no trešā uz ceturto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no ceturtā uz piekto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no piektā uz sesto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no sestā uz septīto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no septītā uz astoto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no astotā uz devīto studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no devītā uz desmito studiju gadu, nosacīta pārejas iespējamība no desmitā uz vienpadsmito studiju gadu

Pēc izvēles. Vāc ik pēc trim gadiem.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| Pabeigšanas rādītāji | 2009. gada apsekojums, lai novērtētu terciārās izglītības pabeigšanas rādītājus valsts un ārvalstu izglītojamo vidū |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Pirmreizēja absolvēšana | |
| — | Kumulatīvais ilgums |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

Pabeigšanas rādītāji

2009. gada apsekojums, lai novērtētu terciārās izglītības pabeigšanas rādītājus valsts un ārvalstu izglītojamo vidū

Dalījumi

Specifikācijas

Pirmreizēja absolvēšana

—

Kumulatīvais ilgums

ISCED 5A līmenis pirmais grāds 3 līdz < 5 gadi, 5A līmenis pirmais grāds 5 līdz 6 gadi, 5A līmenis pirmais grāds vairāk nekā 6 gadi, 5A līmenis otrā kvalifikācija un turpmākā kvalifikācija (tikai pirmreizējie izglītojamie), 5B līmenis pirmā kvalifikācija 2 līdz < 3 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija 3 līdz < 5 gadi, 5B līmenis pirmā kvalifikācija vairāk nekā 5 gadi, 5B līmenis pirmā un otrā kvalifikācija (tikai pirmreizējie izglītojamie)

Maiņa starp terciārajām A tipa un terciārajām B tipa programmām

maiņa no 5A uz 5B programmām, maiņa no 5B uz 5A programmām

Absolventu skaits

Uzņemto izglītojamo skaits 5A programmā, kuri nav spējuši sekmīgi iegūt pirmo 5A grādu, taču ir pārorientējušies uz 5B programmu un sekmīgi ieguvuši pirmo 5B grādu; terciāru A tipa absolventu skaits, kuri pēc tam piedalīsies 5B programmā un sekmīgi iegūs pirmo 5B grādu; to uzņemto izglītojamo skaits 5B programmā, kuri nav spējuši sekmīgi iegūt pirmo 5B grādu, taču ir pārorientējušies uz 5A programmu un sekmīgi ieguvuši pirmo 5A grādu; terciāru B tipa absolventu skaits, kuri pēc tam piedalīsies 5A programmā un sekmīgi iegūs pirmo 5A grādu

Dalības intensitāte

Pilna laika un nepilna laika kopā, pilna laika, nepilna laika

Pabeigšanas rādītāji

(definēti iepriekš)

Pēc izvēles. Vāc ik pēc trim gadiem.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| Class 1 | Vidējais klases lielums izglītības līmeņa un iestāžu veida dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | Pamatizglītība (ISC 1), pamatskolas (ISC 2) |
| Iestādes veids | Publiskās izglītības iestādes, valsts finansētas privātās izglītības iestādes, neatkarīgas privātās izglītības iestādes |
| Vidējais klases lielums | Skolēnu skaits/klašu skaits |
| Pēc izvēles |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

Class 1

Vidējais klases lielums izglītības līmeņa un iestāžu veida dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

Pamatizglītība (ISC 1), pamatskolas (ISC 2)

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, valsts finansētas privātās izglītības iestādes, neatkarīgas privātās izglītības iestādes

Vidējais klases lielums

Skolēnu skaits/klašu skaits

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| PERS_ENRL2 | Izglītojamo skaits (ar aptvērumu, kas koriģēts atbilstoši statistikai par izglītības personālu) izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida un studiju veida dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis, nav noteikts līmenis |
| — | programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

PERS_ENRL2

Izglītojamo skaits (ar aptvērumu, kas koriģēts atbilstoši statistikai par izglītības personālu) izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida un studiju veida dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis, nav noteikts līmenis

—

programmas virziens

ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais) 5B līmenis, 5A/6 līmenis

| — | programmas virziens/vieta |
| --- | --- |

—

programmas virziens/vieta

ISCED 3. līmenis (pirmsprofesionālās/profesionālās izglītības skola), 3. līmenis (pirmsprofesionālās/profesionālās izglītības skola un darbavieta) 4. līmenis (pirmsprofesionālās/profesionālās izglītības skola), 4. līmenis (pirmsprofesionālās/profesionālās izglītības skola un darbavieta)

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

| — | Studiju veids |
| --- | --- |

—

Studiju veids

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Obligāti. C4—C9 rinda attiecībā uz valsts finansētām privātām izglītības iestādēm un neatkarīgām privātām izglītības iestādēm pēc izvēles. 9.—10. aile (ISCED 3. līmenis pirmsprofesionālās un profesionālās izglītības skolas un skolas un darbavietas (mācekļa) programmas) un 14.—15. aile (ISCED 4. līmenis pirmsprofesionālās un profesionālās izglītības skolas un skolas un darbavietas (mācekļa) programmas) pēc izvēles.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| PERS1 | Skolotāji (ISCED 0—4) un akadēmiskais personāls (ISCED 5—6) izglītības līmeņa, programmas virzības, dzimuma, vecuma, iestādes veida un nodarbinātības statusa dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. un 6. līmenis, nav noteikts līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

PERS1

Skolotāji (ISCED 0—4) un akadēmiskais personāls (ISCED 5—6) izglītības līmeņa, programmas virzības, dzimuma, vecuma, iestādes veida un nodarbinātības statusa dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. un 6. līmenis, nav noteikts līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās un profesionālās skolas programmas), 3. līmenis (pirmsprofesionālās un profesionālās skolas un darbavietas (mācekļa) programmas), 4. līmenis (vispārējas programmas), 4. līmenis (pirmsprofesionālās un profesionālās skolas un darbavietas (mācekļa) programmas), 5B līmenis 5A un 6. līmenis

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Vecums |
| --- | --- |

—

Vecums

Līdz 25 gadiem, 25—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40—44 gadi, 45—49 gadi, 50—59 gadi, 60—64 gadi, 65 un vairāk gadi, vecums nav zināms

Nodarbinātības statuss

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

| — | Nodarbinātības statuss |
| --- | --- |

—

Nodarbinātības statuss

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Obligāti. A54—A61 rinda attiecībā uz valsts finansētām privātām izglītības iestādēm un neatkarīgām privātām izglītības iestādēm pēc izvēles. 9.—10. aile (ISCED 3. līmenis pirmsprofesionālās un profesionālās izglītības skolas un skolas un darbavietas (mācekļa) programmas) un 14.—15. aile (ISCED 4. līmenis pirmsprofesionālās un profesionālās izglītības skolas un skolas un darbavietas (mācekļa) programmas) pēc izvēles (abi attiecas uz A1—A36 rindu).

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| PERS2 | Skolas līmeņa vadības personāls un skolotāju palīgi ISCED 0., 1., 2. un 3. līmenī |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 1. un 2. līmeņa kombinācija, 2. un 3. līmeņa kombinācija |
| Skolas līmeņa vadības personāls | |
| — | Dzimums |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

PERS2

Skolas līmeņa vadības personāls un skolotāju palīgi ISCED 0., 1., 2. un 3. līmenī

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 1. un 2. līmeņa kombinācija, 2. un 3. līmeņa kombinācija

Skolas līmeņa vadības personāls

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Nodarbinātības statuss |
| --- | --- |

—

Nodarbinātības statuss

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Skolotāju palīgi

| — | Dzimums |
| --- | --- |

—

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Nodarbinātības statuss |
| --- | --- |

—

Nodarbinātības statuss

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| FIN_ENRL2 | Izglītojamo skaits (ar aptvērumu, kas koriģēts atbilstoši statistikai par izglītības finansējumu) izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida un studiju veida dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis, nav noteikts līmenis |
| — | programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

FIN_ENRL2

Izglītojamo skaits (ar aptvērumu, kas koriģēts atbilstoši statistikai par izglītības finansējumu) izglītības līmeņa, programmas virziena, programmas mērķa, iestādes veida un studiju veida dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis, nav noteikts līmenis

—

programmas virziens

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 5B līmenis, 5A/6. līmenis

Iestādes veids

Publiskās izglītības iestādes, visas privātās izglītības iestādes

| — | Studiju veids |
| --- | --- |

—

Studiju veids

Pilna laika, nepilna laika, pilna laika ekvivalenti

Obligāti. C4—C9 rinda (attiecībā uz valsts finansētām privātām izglītības iestādēm un neatkarīgām privātām izglītības iestādēm) pēc izvēles. 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 14. aile pēc izvēles. 10. aili var apvienot ar 9. aili.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| FINANCE1 | Izglītības izdevumi izglītības līmeņa, avota un darījuma veida dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis |
| — | programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

FINANCE1

Izglītības izdevumi izglītības līmeņa, avota un darījuma veida dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis

—

programmas virziens

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 5B līmenis, 5A/6. līmenis

Avots (1)

Centrālās valdības izdevumi, reģionālās valdības izdevumi, pašvaldības izdevumi

| — | darījuma veids (1) |
| --- | --- |

—

darījuma veids (1)

tiešie izdevumi publiskām izglītības iestādēm, tiešie izdevumi privātām izglītības iestādēm, pārskaitījumi reģionālām valdībām (neto), pārskaitījumi pašvaldībām (neto), stipendijas un citi pabalsti izglītojamajiem/mājsaimniecībām, aizdevumi izglītojamajiem, pārskaitījumi un maksājumi citām privātām struktūrām

Avots (2)

starptautisku aģentūru un citu ārvalstu avotu finansējums

| — | darījuma veids (2) |
| --- | --- |

—

darījuma veids (2)

starptautiski maksājumi tieši publiskām izglītības iestādēm, starptautiski maksājumi tieši privātām izglītības iestādēm, pārskaitījumi no starptautiskiem avotiem centrālajai valdībai, pārskaitījumi no starptautiskiem avotiem reģionālām valdībām, pārskaitījumi no starptautiskiem avotiem pašvaldībām

Avots (3)

mājsaimniecību izdevumi

| — | darījuma veids (3) |
| --- | --- |

—

darījuma veids (3)

maksājumi publiskām izglītības iestādēm (neto), maksājumi privātām izglītības iestādēm (neto), maksājumi par precēm, ko izglītības iestādes tieši un netieši ir pieprasījušas, maksājumi par precēm, kas nav tieši vajadzīgas dalībai, maksājumi par privātstundām

Avots (4)

citu privātu struktūru izdevumi

| — | darījuma veids (4) |
| --- | --- |

—

darījuma veids (4)

stipendijas un citi pabalsti izglītojamajiem/mājsaimniecībām, aizdevumi izglītojamajiem

Obligāti. Sīkie dalījumi F1, F4, F6, F7, F8, H2, H3, H5B, H15, H16, H17, E2, E3, E5A, E5B rindā pēc izvēles. 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 14. aile pēc izvēles. 10. aili var apvienot ar 9. aili.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| FINANCE2 | Izglītības izdevumi izglītības līmeņa, veida un resursu kategorijas dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis |
| — | programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

FINANCE2

Izglītības izdevumi izglītības līmeņa, veida un resursu kategorijas dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5./6. līmenis

—

programmas virziens

ISCED 2. līmenis (vispārējais), 2. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais un profesionālais), 5B līmenis, 5A/6. līmenis

Publisko izglītības iestāžu izdevumi

| — | kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam (1) |
| --- | --- |

—

kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam (1)

| — | skolotājiem, citam pedagoģiskajam, administratīvajam un profesionālajam personālam + palīgpersonālam |
| --- | --- |

—

skolotājiem, citam pedagoģiskajam, administratīvajam un profesionālajam personālam + palīgpersonālam

| — | kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam (2) |
| --- | --- |

—

kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam (2)

| — | algas, pensijas izdevumus, citas kompensācijas, kas nav alga |
| --- | --- |

—

algas, pensijas izdevumus, citas kompensācijas, kas nav alga

| — | citi kārtējie izdevumi |
| --- | --- |

—

citi kārtējie izdevumi

| — | kapitālizdevumi |
| --- | --- |

—

kapitālizdevumi

| — | korekcijas, ņemot vērā finanšu bilances pārmaiņas |
| --- | --- |

—

korekcijas, ņemot vērā finanšu bilances pārmaiņas

| — | publisko izglītības iestāžu palīgpakalpojumu izdevumi |
| --- | --- |

—

publisko izglītības iestāžu palīgpakalpojumu izdevumi

| — | publisko izglītības iestāžu pētniecības un attīstības izdevumi |
| --- | --- |

—

publisko izglītības iestāžu pētniecības un attīstības izdevumi

Visu privāto izglītības iestāžu izdevumi

| — | kopējie kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam |
| --- | --- |

—

kopējie kārtējie izdevumi, lai samaksātu personālam

| — | kopējie kārtējie izdevumi, izņemot izdevumus, lai samaksātu personālam |
| --- | --- |

—

kopējie kārtējie izdevumi, izņemot izdevumus, lai samaksātu personālam

| — | kopējie kapitālizdevumi |
| --- | --- |

—

kopējie kapitālizdevumi

| — | korekcijas, ņemot vērā finanšu bilances pārmaiņas |
| --- | --- |

—

korekcijas, ņemot vērā finanšu bilances pārmaiņas

| — | privāto izglītības iestāžu palīgpakalpojumu kopējie izdevumi |
| --- | --- |

—

privāto izglītības iestāžu palīgpakalpojumu kopējie izdevumi

| — | privāto izglītības iestāžu pētniecības un attīstības kopējie izdevumi |
| --- | --- |

—

privāto izglītības iestāžu pētniecības un attīstības kopējie izdevumi

Obligāti. X1, X5, X7, X8, X9 plus Y1-Y40 un Z1-Z40 rinda pēc izvēles (attiecībā uz valsts finansētām privātām izglītības iestādēm un neatkarīgām privātām izglītības iestādēm). 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 14. aile pēc izvēles. 10. aili var apvienot ar 9. aili.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| REGIO1 | Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, dzimuma un reģiona dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. līmenis, 6. līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

REGIO1

Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, dzimuma un reģiona dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 0 līmenis, 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis, 4. līmenis, 5. līmenis, 6. līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 4. līmenis (vispārējais), 4. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais), 5A līmenis, 5B līmenis

Dzimums

Vīrieši, sievietes

| — | Reģions |
| --- | --- |

—

Reģions

NUTS 2. līmenis visām valstīm, izņemot Vāciju un Apvienoto Karalisti (NUTS 1. līmenis). Netiek prasīta reģionāla informācija no Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Maltas, Islandes un Lihtenšteinas (bez NUTS 2. līmeņa šajās valstīs)

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| REGIO2 | Izglītojamo skaits vecuma, dzimuma un reģiona dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Vecums | Līdz 3 gadiem, 3—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms |
| Dzimums | Vīrieši, sievietes |
| — | Reģions |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

REGIO2

Izglītojamo skaits vecuma, dzimuma un reģiona dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Vecums

Līdz 3 gadiem, 3—29 gadi, 30—34 gadi, 35—39 gadi, 40 gadi un vairāk, vecums nav zināms

Dzimums

Vīrieši, sievietes

—

Reģions

NUTS 2. līmenis visām valstīm, izņemot Vāciju un Apvienoto Karalisti (NUTS 1. līmenis). Netiek prasīta reģionāla informācija no Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Maltas, Islandes un Lihtenšteinas (bez NUTS 2. līmeņa šajās valstīs)

Obligāti

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRLLNG1 | Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena un apgūto mūsdienu svešvalodu dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRLLNG1

Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena un apgūto mūsdienu svešvalodu dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais)

Mūsdienu svešvaloda

bulgāru, čehu, dāņu, angļu, holandiešu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, īru, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, arābu, ķīniešu, japāņu, krievu, citas mūsdienu valodas

Attiecīgais iestājušos izglītojamo skaits

Obligāti. 4. un 5. aile (attiecībā uz vispārējām un pirmsprofesionālām un profesionālām programmām ISCED 3. līmenī) pēc izvēles.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ENRLLNG2 | Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, vecuma un apgūto mūsdienu svešvalodu dalījumā |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Izglītības līmenis | ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis |
| — | Programmas virziens |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ENRLLNG2

Izglītojamo skaits izglītības līmeņa, programmas virziena, vecuma un apgūto mūsdienu svešvalodu dalījumā

Dalījumi

Specifikācijas

Izglītības līmenis

ISCED 1. līmenis, 2. līmenis, 3. līmenis

—

Programmas virziens

ISCED 3. līmenis (vispārējais), 3. līmenis (pirmsprofesionālais/profesionālais)

Svešvalodu skaits

neviena svešvaloda, viena svešvaloda, divas vai vairākas svešvalodas

Vecums

Līdz 6 gadiem, atsevišķi gadi 6—19 gadi, 20 gadi un vairāk, vecums nav norādīts

Attiecīgais iestājušos izglītojamo skaits

Obligāti. A2 līdz A18 rinda pēc izvēles, 13. līdz 16. aile (attiecībā uz ISCED 3. līmeni pirmsprofesionālais un profesionālais virziens) pēc izvēles.

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ISCMAP_PROGR | Valstu izglītības programmu kartēšana |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Aiļu nosaukumi | 1. aile. | Programmas numurs (progr.<ISCED līmenis>.<numurs līmenī>) |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ISCMAP_PROGR

Valstu izglītības programmu kartēšana

Dalījumi

Specifikācijas

Aiļu nosaukumi

1. aile.

Programmas numurs (progr.<ISCED līmenis>.<numurs līmenī>)

| 2. aile. | Programmas izveides gads |
| --- | --- |

2. aile.

Programmas izveides gads

| 3. aile | ISCED līmenis |
| --- | --- |

3. aile

ISCED līmenis

| 4. aile. | Programmas mērķis |
| --- | --- |

4. aile.

Programmas mērķis

| 5. aile. | Programmas virziens |
| --- | --- |

5. aile.

Programmas virziens

| 6. aile. | Teorētiskais kumulatīvais ilgums ISCED 5 |
| --- | --- |

6. aile.

Teorētiskais kumulatīvais ilgums ISCED 5

| 7. aile. | Vieta valsts grādu/kvalifikācijas struktūrā |
| --- | --- |

7. aile.

Vieta valsts grādu/kvalifikācijas struktūrā

| 8. aile. | Vieta terciārās izglītības struktūrā (bakalaurs—maģistrs—PhD) |
| --- | --- |

8. aile.

Vieta terciārās izglītības struktūrā (bakalaurs—maģistrs—PhD)

| 9. aile. | Piezīmes par programmām, kuras aptver vairākus ISCED līmeņus vai apakškategorijas |
| --- | --- |

9. aile.

Piezīmes par programmām, kuras aptver vairākus ISCED līmeņus vai apakškategorijas

| 10. aile. | Programmai valstī piešķirtais nosaukums |
| --- | --- |

10. aile.

Programmai valstī piešķirtais nosaukums

| 11. aile. | Programmu aprakstošais nosaukums angļu valodā |
| --- | --- |

11. aile.

Programmu aprakstošais nosaukums angļu valodā

| 12. aile. | Obligātās iestāšanās prasības (ISCED līmenis vai citas) |
| --- | --- |

12. aile.

Obligātās iestāšanās prasības (ISCED līmenis vai citas)

| 13. aile. | Galvenie piešķirtie diplomi, atestāti un sertifikāti |
| --- | --- |

13. aile.

Galvenie piešķirtie diplomi, atestāti un sertifikāti

| 14. aile. | Atestāta kods ISCMAP-QUAL |
| --- | --- |

14. aile.

Atestāta kods ISCMAP-QUAL

| 15. aile. | Teorētiskais sākuma vecums |
| --- | --- |

15. aile.

Teorētiskais sākuma vecums

| 16. aile. | Teorētiskais programmas ilgums |
| --- | --- |

16. aile.

Teorētiskais programmas ilgums

| 17. aile. | Teorētiskais kumulatīvais izglītības ilgums (gados) programmas beigās |
| --- | --- |

17. aile.

Teorētiskais kumulatīvais izglītības ilgums (gados) programmas beigās

| 18. aile. | Vai programmā ir iekļauts darba prakses elements? (jā/nē) |
| --- | --- |

18. aile.

Vai programmā ir iekļauts darba prakses elements? (jā/nē)

| 19. aile. | Pieaugušajiem īpaši paredzēta programma (jā/nē) |
| --- | --- |

19. aile.

Pieaugušajiem īpaši paredzēta programma (jā/nē)

| 20. aile. | Nepilna laika studijām īpaši paredzēta programma (jā/nē) |
| --- | --- |

20. aile.

Nepilna laika studijām īpaši paredzēta programma (jā/nē)

| 21. aile. | Informāciju sniedz UOE datu vākšanā (jā/nē/varbūt) |
| --- | --- |

21. aile.

Informāciju sniedz UOE datu vākšanā (jā/nē/varbūt)

| 22. aile. | Informāciju sniedz UOE FINANCE tabulās (jā/nē/varbūt) |
| --- | --- |

22. aile.

Informāciju sniedz UOE FINANCE tabulās (jā/nē/varbūt)

| 23. aile. | Izglītojamo skaits |
| --- | --- |

23. aile.

Izglītojamo skaits

| 24. aile. | Piezīmes |
| --- | --- |

24. aile.

Piezīmes

Pēc izvēles

| Tabulas nosaukums un dalījumi | Nosaukums un specifikācijas |
| --- | --- |
| ISCMAP_QUAL | Valstu izglītības kvalifikāciju kartēšana |
| Dalījumi | Specifikācijas |
| Aiļu nosaukumi | 1. aile. | Kvalifikācijas numurs (kval.<numurs līmenī>) |

Tabulas nosaukums un dalījumi

Nosaukums un specifikācijas

ISCMAP_QUAL

Valstu izglītības kvalifikāciju kartēšana

Dalījumi

Specifikācijas

Aiļu nosaukumi

1. aile.

Kvalifikācijas numurs (kval.<numurs līmenī>)

| 2. aile. | Kvalifikācijas ieviešanas gads |
| --- | --- |

2. aile.

Kvalifikācijas ieviešanas gads

| 3. aile. | ISCED kvalifikācijas līmenis |
| --- | --- |

3. aile.

ISCED kvalifikācijas līmenis

| 4. aile. | Mērķis (A/B/C) |
| --- | --- |

4. aile.

Mērķis (A/B/C)

| 5. aile. | Nosaukums valsts valodā |
| --- | --- |

5. aile.

Nosaukums valsts valodā

| 6. aile. | Nosaukums angļu valodā |
| --- | --- |

6. aile.

Nosaukums angļu valodā

| 7. aile. | Programmas, kurās iegūst kvalifikāciju |
| --- | --- |

7. aile.

Programmas, kurās iegūst kvalifikāciju

| 8. aile. | Gala eksāmens (jā/nē) |
| --- | --- |

8. aile.

Gala eksāmens (jā/nē)

| 9. aile. | Virkne eksāmenu programmas laikā (jā/nē) |
| --- | --- |

9. aile.

Virkne eksāmenu programmas laikā (jā/nē)

| 10. aile. | Norādītais kursa stundu skaits UN eksāmens (jā/nē) |
| --- | --- |

10. aile.

Norādītais kursa stundu skaits UN eksāmens (jā/nē)

| 11. aile. | Eksaminētā kursa apjoma (%) aplēse |
| --- | --- |

11. aile.

Eksaminētā kursa apjoma (%) aplēse

| 12. aile. | Norādītais kursa stundu skaits (jā/nē) |
| --- | --- |

12. aile.

Norādītais kursa stundu skaits (jā/nē)

| 13. aile. | Kursa stundas |
| --- | --- |

13. aile.

Kursa stundas

| 14. aile. | Īpašas prasības |
| --- | --- |

14. aile.

Īpašas prasības

| 15. aile. | Vai kvalifikāciju var iegūt, neiestājoties konkrētā programmā? (jā/nē) |
| --- | --- |

15. aile.

Vai kvalifikāciju var iegūt, neiestājoties konkrētā programmā? (jā/nē)

| 16. aile. | Ar kādiem nosacījumiem? |
| --- | --- |

16. aile.

Ar kādiem nosacījumiem?

| 17. aile. | Piešķīrējorganizācija(-as) |
| --- | --- |

17. aile.

Piešķīrējorganizācija(-as)

| 18. aile. | Programmu numuri |
| --- | --- |

18. aile.

Programmu numuri

| 19. aile. | Absolventu skaits |
| --- | --- |

19. aile.

Absolventu skaits

| 20. aile. | Programmu numuri |
| --- | --- |

20. aile.

Programmu numuri

| 21. aile. | Absolventu skaits |
| --- | --- |

21. aile.

Absolventu skaits

| 22. aile. | Piezīmes |
| --- | --- |

22. aile.

Piezīmes

Pēc izvēles

---

II PIELIKUMS

Datu kvalitātes prasības un informācijas sniegšanas sistēma par kvalitāti

Datu kvalitātes prasības

Datu par izglītības un apmācības sistēmām kvalitātes prasības attiecas uz kvalitātes dimensijām (vai kvalitātes kritērijiem), proti, atbilstību, precizitāti, savlaicīgumu un punktualitāti, pieejamību un skaidrību, salīdzināmību un saskanību.

Jo īpaši datiem jāatbilst definīcijām un jēdzieniem, kas noteikti sīki izstrādātajās UNESCO/ESAO/Eurostat datu vākšanas pamatnostādnēs par izglītības sistēmām.

Datu kvalitātes ziņojums

Komisija (Eurostat) katru gadu 3 mēnešus pirms 4. panta 2. punktā minētā nosūtīšanas termiņa nosūta dalībvalstīm ikgadējā kvalitātes ziņojuma sagatavošanai paredzēto dokumentu projektus, kuros jau ir iekļauti pieejamie kvantitatīvie rādītāji un citi Komisijai (Eurostat) pieejamie dati. Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) 4. panta 2. punktā minēto kvalitātes ziņojumu.

Kvalitātes ziņojumu dala šādās septiņās nodaļās: izglītojamo skaits, uzņemtie izglītojamie, personāls, absolventi/iegūtie grādi (diplomi), finanses, apgūtās svešvalodas un reģionālie izglītojamo skaita dati.

Datu kvalitātes ziņojumā atspoguļo atbilstību šādām dimensijām, proti, atbilstībai, precizitātei, savlaicīgumam un punktualitātei, pieejamībai un skaidrībai, salīdzināmībai un saskanībai.

Jo īpaši datu kvalitātes ziņojumā atspoguļo atbilstību definīcijām un jēdzieniem, kas noteikti sīki izstrādātajās UNESCO/ESAO/Eurostat datu vākšanas pamatnostādnēs par izglītības sistēmām.

Norāda un paskaidro, kā arī, ja iespējams, nosaka to definīciju un jēdzienu noviržu daudzumu, kas noteikti sīki izstrādātajās UNESCO/ESAO/Eurostat datu vākšanas pamatnostādnēs par izglītības sistēmām.

Jo īpaši dalībvalstis sniedz to avotu aprakstu, kas izmantoti I pielikumā iekļautajās tabulās, un skaidri norāda, ja tabulās un dalījumos izmantotas aplēses un pārskatīti dati.

---

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/28

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 89/2011

(2011. gada 2. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 3. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 85,0 |
| MA | 59,8 |
| TN | 125,1 |
| TR | 100,8 |
| ZZ | 97,4 |
| 0707 00 05 | JO | 86,2 |
| MA | 100,1 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 120,6 |
| 0709 90 70 | MA | 56,6 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 94,9 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,1 |
| IL | 67,8 |
| MA | 52,0 |
| TN | 54,5 |
| TR | 70,6 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 162,8 |
| MA | 77,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 106,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 57,9 |
| EG | 57,7 |
| IL | 98,7 |
| JM | 91,5 |
| MA | 88,7 |
| PK | 51,1 |
| TR | 67,0 |
| US | 79,6 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 41,5 |
| TR | 56,6 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 47,2 |
| 0808 10 80 | BR | 55,2 |
| CA | 96,6 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 126,3 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | CN | 76,0 |
| US | 108,9 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

116,3

JO

85,0

MA

59,8

TN

125,1

TR

100,8

ZZ

97,4

0707 00 05

JO

86,2

MA

100,1

TR

175,4

ZZ

120,6

0709 90 70

MA

56,6

TR

133,1

ZZ

94,9

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,1

IL

67,8

MA

52,0

TN

54,5

TR

70,6

ZA

41,5

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

162,8

MA

77,2

TR

79,6

ZZ

106,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

57,9

EG

57,7

IL

98,7

JM

91,5

MA

88,7

PK

51,1

TR

67,0

US

79,6

ZZ

74,0

0805 50 10

AR

45,3

EG

41,5

TR

56,6

UY

45,3

ZZ

47,2

0808 10 80

BR

55,2

CA

96,6

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

126,3

ZZ

82,9

0808 20 50

CN

76,0

US

108,9

ZA

96,8

ZZ

93,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 2. februāris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Lentinula edodes (šitake sēnes) iegūtu micēlija ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 442)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2011/73/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums GlycaNova Norge AS2007. gada 19. decembrī Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par micēlija ekstrakta, kas iegūts no šitake sēnēm (Lentinula edodes agrāk Lentinus edodes), kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums GlycaNova Norge AS2007. gada 19. decembrī Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par micēlija ekstrakta, kas iegūts no šitake sēnēm (Lentinula edodes agrāk Lentinus edodes), kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2008. gada 3. novembrī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir pieļaujami lietot micēlija ekstraktu, kas iegūts no Lentinula edodes, kā pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde 2008. gada 3. novembrī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir pieļaujami lietot micēlija ekstraktu, kas iegūts no Lentinula edodes, kā pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (3) | Komisija 2009. gada 7. janvārī visām dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 7. janvārī visām dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu laikā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (5) | Tāpēc 2009. gada 24. septembrī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc 2009. gada 24. septembrī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA).

| (6) | EFSA (diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa) 2010. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu “Scientific opinion on the safety of “Lentinula edodes extract” as a novel food ingredient” (2), kurā tā secināja, ka micēlija ekstrakts, kas iegūts no Lentinula edodes, paredzētajos lietošanas apstākļos un paredzētajos daudzumos ir nekaitīgs. |
| --- | --- |

(6)

EFSA (diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa) 2010. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu “Scientific opinion on the safety of “Lentinula edodes extract” as a novel food ingredient” (2), kurā tā secināja, ka micēlija ekstrakts, kas iegūts no Lentinula edodes, paredzētajos lietošanas apstākļos un paredzētajos daudzumos ir nekaitīgs.

| (7) | Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka micēlija ekstrakts, kas iegūts no Lentinula edodes, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka micēlija ekstrakts, kas iegūts no Lentinula edodes, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Micēlija ekstraktu, kas iegūts no Lentinula edodes, kā norādīts I pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu II pielikumā norādītajos lietošanas veidos.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautā no Lentinula edodes iegūtā micēlija ekstrakta nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “No sēnēm Lentinula edodes iegūts ekstrakts” vai “No šitake sēnēm iegūts ekstrakts”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam GlycaNova Norge AS, Oraveien 2, 1630 Gamle Fredrikstad, Norvēģijā.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1685.

2

EFSA Journal

---

I PIELIKUMS

No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta specifikācija

Apraksts

Jaunā pārtikas produktu sastāvdaļa ir sterils ūdens ekstrakts, kas iegūts no tādas Lentinula edodes micēlija, kura kultivēta ar dziļumfermentācijas metodi. Tas ir gaiši brūns, viegli duļķains šķidrums.

Lentināns ir β-(1-3) β-(1-6)-D-glikāns ar aptuveno molekulmasu 5 × 105 D, ar sazarojuma pakāpi 2/5 un ar trīskāršu spirālveida trešējo struktūru.

| No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta specifikācija |
| --- |
| Mitrums | 98 % |
| Sausna | 2 % |
| Brīva glikoze | mazāk nekā 20 mg/ml |
| Olbaltumvielu kopējais saturs (1) | mazāk nekā 0,1 mg/ml |
| N saturošas sastāvdaļas (2) | mazāk nekā 10 mg/ml |
| Lentināns | 0,8–1,2 mg/ml |

No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta specifikācija

Mitrums

98 %

Sausna

2 %

Brīva glikoze

mazāk nekā 20 mg/ml

Olbaltumvielu kopējais saturs (1)

mazāk nekā 0,1 mg/ml

N saturošas sastāvdaļas (2)

mazāk nekā 10 mg/ml

Lentināns

0,8–1,2 mg/ml

---

(1)  Pēc Bredforda metodes

(2)  Pēc Kjeldāla metodes

---

II PIELIKUMS

No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta lietošana

| Lietošanas grupa | No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta maksimālais līmenis |
| --- | --- |
| Maizes izstrādājumi | 2 ml/100 g |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 0,5 ml/100 ml |
| Gatavi ēdieni | 2,5 ml uz ēdienreizi |
| Pārtikas produkti uz jogurta bāzes | 1,5 ml/100 ml |
| Uztura bagātinātāji (kā definēts Direktīvā 2002/46/EK (1) | 2,5 ml dienas deva |

Lietošanas grupa

No Lentinula edodes iegūta micēlija ekstrakta maksimālais līmenis

Maizes izstrādājumi

2 ml/100 g

Bezalkoholiskie dzērieni

0,5 ml/100 ml

Gatavi ēdieni

2,5 ml uz ēdienreizi

Pārtikas produkti uz jogurta bāzes

1,5 ml/100 ml

Uztura bagātinātāji (kā definēts Direktīvā 2002/46/EK (1)

2,5 ml dienas deva

---

(1)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

---

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 2. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2003/248/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Argentīnas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 447)

(2011/74/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Savienībā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Savienībā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/248/EK (2) dalībvalstīm atļauj paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Argentīnas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/248/EK (2) dalībvalstīm atļauj paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Argentīnas izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas.

| (3) | Apstākļi, kas pamato Lēmumā 2003/248/EK sniegtās atļaujas, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus. |
| --- | --- |

(3)

Apstākļi, kas pamato Lēmumā 2003/248/EK sniegtās atļaujas, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus.

| (4) | Ar Komisijas Direktīvu 2008/64/EK (3)
  Colletotrichum acutatum Simmonds tika svītrota no Direktīvas 2009/29/EK II pielikuma A daļas II iedaļas c) punkta. Tādēļ šo organismu vairs nevajag iekļaut Lēmuma 2003/248/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Direktīvu 2008/64/EK (3)
  Colletotrichum acutatum Simmonds tika svītrota no Direktīvas 2009/29/EK II pielikuma A daļas II iedaļas c) punkta. Tādēļ šo organismu vairs nevajag iekļaut Lēmuma 2003/248/EK pielikumā.

| (5) | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Lēmumu 2003/248/EK, ir lietderīgi atļaujas derīguma termiņu pagarināt par desmit gadiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Lēmumu 2003/248/EK, ir lietderīgi atļaujas derīguma termiņu pagarināt par desmit gadiem.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/248/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/248/EK.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/248/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 2003/248/EK 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Uz atļauju paredzēt izņēmumus, kā noteikts pirmajā daļā (turpmāk “atļauja”), papildus Direktīvas 2000/29/EK I, II un IV pielikumā iekļautajiem nosacījumiem attiecas šā lēmuma pielikuma nosacījumi, un tā attiecas tikai uz stādiem, ko ieved Savienībā katru gadu no 1. jūnija līdz 30. septembrim.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 2003/248/EK 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Uz atļauju paredzēt izņēmumus, kā noteikts pirmajā daļā (turpmāk “atļauja”), papildus Direktīvas 2000/29/EK I, II un IV pielikumā iekļautajiem nosacījumiem attiecas šā lēmuma pielikuma nosacījumi, un tā attiecas tikai uz stādiem, ko ieved Savienībā katru gadu no 1. jūnija līdz 30. septembrim.”

| 2. | Iekļauj šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  Šis lēmums zaudē spēku 2020. gada 30. septembrī.” |
| --- | --- |

2.

Iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

Šis lēmums zaudē spēku 2020. gada 30. septembrī.”

| 3. | Pielikumā svītro 1. punkta c) apakšpunkta otro ievilkumu. |
| --- | --- |

3.

Pielikumā svītro 1. punkta c) apakšpunkta otro ievilkumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 10.4.2003., 28. lpp.

2

(3)  OV L 168, 28.6.2008., 31. lpp.

3

---

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 2. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2003/249/EK par pagaidu izņēmumu termiņa pagarināšanu dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 477)

(2011/75/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Savienībā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK stādīšanai paredzētus zemeņu (Fragaria L.) stādus, kuru izcelsme nav Eiropas valstīs, izņemot Vidusjūras valstis, Austrāliju, Jaunzēlandi, Kanādu un Amerikas Savienoto Valstu kontinentālos štatus, izņemot sēklas, principā nedrīkst ievest Savienībā. Tomēr minētā direktīva pieļauj izņēmumus no minētā noteikuma, ja tiek konstatēts, ka nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās iespējamība.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/249/EK (2) dalībvalstīm atļauj paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/249/EK (2) dalībvalstīm atļauj paredzēt pagaidu izņēmumus no dažiem Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz stādīšanai paredzētiem Čīles izcelsmes zemeņu (Fragaria L.) stādiem, izņemot sēklas.

| (3) | Apstākļi, kas pamato Lēmumā 2003/249/EK sniegtās atļaujas, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus. |
| --- | --- |

(3)

Apstākļi, kas pamato Lēmumā 2003/249/EK sniegtās atļaujas, joprojām pastāv, un nav jaunas informācijas, kuras dēļ vajadzētu pārskatīt īpašos nosacījumus.

| (4) | Ar Komisijas Direktīvu 2008/64/EK (3)
  Colletotrichum acutatum Simmonds tika svītrota no Direktīvas 2009/29/EK II pielikuma A daļas II iedaļas c) punkta. Tādēļ šo organismu vairs nevajag iekļaut Lēmuma 2003/249/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Direktīvu 2008/64/EK (3)
  Colletotrichum acutatum Simmonds tika svītrota no Direktīvas 2009/29/EK II pielikuma A daļas II iedaļas c) punkta. Tādēļ šo organismu vairs nevajag iekļaut Lēmuma 2003/249/EK pielikumā.

| (5) | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Lēmumu 2003/249/EK, ir lietderīgi atļaujas derīguma termiņu pagarināt par desmit gadiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Lēmumu 2003/249/EK, ir lietderīgi atļaujas derīguma termiņu pagarināt par desmit gadiem.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/249/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/249/EK.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/249/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 2003/249/EK 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Uz atļauju paredzēt izņēmumus, kā noteikts pirmajā daļā, (turpmāk “atļauja”) papildus Direktīvas 2000/29/EK I, II un IV pielikumā iekļautajiem nosacījumiem attiecas šā lēmuma pielikuma nosacījumi, un tā attiecas tikai uz stādiem, ko ieved Savienībā katru gadu no 1. jūnija līdz 30. septembrim.” |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 2003/249/EK 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Uz atļauju paredzēt izņēmumus, kā noteikts pirmajā daļā, (turpmāk “atļauja”) papildus Direktīvas 2000/29/EK I, II un IV pielikumā iekļautajiem nosacījumiem attiecas šā lēmuma pielikuma nosacījumi, un tā attiecas tikai uz stādiem, ko ieved Savienībā katru gadu no 1. jūnija līdz 30. septembrim.”

| 2. | Pievieno šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  Šis lēmums zaudē spēku 2020. gada 30. septembrī.” |
| --- | --- |

2.

Pievieno šādu 3.a pantu:

“3.a pants

Šis lēmums zaudē spēku 2020. gada 30. septembrī.”

| 3. | Pielikumā svītro 1. punkta c) apakšpunkta otro ievilkumu. |
| --- | --- |

3.

Pielikumā svītro 1. punkta c) apakšpunkta otro ievilkumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 10.4.2003., 32. lpp.

2

(3)  OV L 168, 28.6.2008., 31. lpp.

3

---

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 2. februāris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū no Aspergillus niger iegūtu hitīna un glikāna maisījumu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 480)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2011/76/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Kitozyme SA2008. gada 15. janvārī Beļģijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par hitīna un glikāna, kas iegūti no Aspergillus niger, kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Kitozyme SA2008. gada 15. janvārī Beļģijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par hitīna un glikāna, kas iegūti no Aspergillus niger, kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Beļģijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2008. gada 5. novembrī sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana. |
| --- | --- |

(2)

Beļģijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2008. gada 5. novembrī sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana.

| (3) | Komisija 2009. gada 12. martā visām ES dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Vairākas dalībvalstis iesniedza papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 12. martā visām ES dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Vairākas dalībvalstis iesniedza papildu apsvērumus.

| (4) | Tāpēc 2009. gada 27. augustā notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc 2009. gada 27. augustā notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA).

| (5) | EFSA (diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa) 2010. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu Scientific opinion on the safety of “Chitin-Glucan” as a novel food ingredient
   (2), kurā tā secināja, ka hitīns un glikāns, kas iegūti no Aspergillus niger, paredzētajos lietošanas apstākļos un paredzētajos daudzumos ir nekaitīgi. |
| --- | --- |

(5)

EFSA (diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa) 2010. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu Scientific opinion on the safety of “Chitin-Glucan” as a novel food ingredient
   (2), kurā tā secināja, ka hitīns un glikāns, kas iegūti no Aspergillus niger, paredzētajos lietošanas apstākļos un paredzētajos daudzumos ir nekaitīgi.

| (6) | Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka hitīns un glikāns, kas iegūti no Aspergillus niger, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka hitīns un glikāns, kas iegūti no Aspergillus niger, atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No Aspergillus niger iegūto hitīna un glikāna maisījumu, kā norādīts pielikumā, drīkst laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai pārtikas piedevās ar maksimālo dienas devu 5 g.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautā, no Aspergillus niger iegūtā hitīna un glikāna nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “No Aspergillus niger iegūts hitīna un glikāna maisījums”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Kitozyme SA, Rue Haute Claire, 4, Parc Industriel des Hauts-Sarts, Zone 2, 4040 Herstal, Beļģijā.

Briselē, 2011. gada 2. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(7): 1687.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

NO ASPERGILLUS NIGER IEGŪTA HITĪNA UN GLIKĀNA MAISĪJUMA SPECIFIKĀCIJA

Apraksts

Hitīna un glikāna maisījumu iegūst no Aspergillus niger micēlija, tas ir iedzeltens birstošs pulveris bez smaržas. Sausnas saturs tajā ir 90 % vai vairāk.

Hitīna un glikāna maisījumu veido galvenokārt divi polisaharīdi:

| — | hitīns, ko veido N-acetil-D-glikozamīna atlikumi, kas atkārtojas (CAS Nr. 1398-61-4), |
| --- | --- |

—

hitīns, ko veido N-acetil-D-glikozamīna atlikumi, kas atkārtojas (CAS Nr. 1398-61-4),

| — | beta(1,3)-glikāns, ko veido D-glikozes atlikumi, kas atkārtojas (CAS Nr. 9041-22-9). |
| --- | --- |

—

beta(1,3)-glikāns, ko veido D-glikozes atlikumi, kas atkārtojas (CAS Nr. 9041-22-9).

| No Aspergillus niger iegūta hitīna un glikāna maisījuma specifikācija |
| --- |
| Masas zudumi žāvējot | ≤ 10 % |
| Hitīns un glikāns | ≥ 90 % |
| Hitīna attiecība pret glikānu | 30:70 uz 60:40 |
| Pelni | ≤ 3 % |
| Lipīdi | ≤ 1 % |
| Olbaltumvielas | ≤ 6 % |

No Aspergillus niger iegūta hitīna un glikāna maisījuma specifikācija

Masas zudumi žāvējot

≤ 10 %

Hitīns un glikāns

≥ 90 %

Hitīna attiecība pret glikānu

30:70 uz 60:40

Pelni

≤ 3 %

Lipīdi

≤ 1 %

Olbaltumvielas

≤ 6 %

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 3.2.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/36

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 205/09/COL

(2009. gada 8. maijs)

par būtībā drošu banku pagaidu rekapitalizācijas shēmu ar mērķi veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 4. panta 3. punktu (4),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes par EEZ Līguma 61. un 62. panta piemērošanu un interpretāciju (5) un jo sevišķi tā nodaļu “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (6),

ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par 3. protokola II daļas 27. pantā minētajiem īstenošanas noteikumiem (7),

TĀ KĀ:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu Norvēģijas iestādes 2009. gada 28. aprīlī informēja par būtībā drošu banku pagaidu rekapitalizācijas shēmu ar mērķi veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai (Notikums Nr. 516522) (8).

2.   Atbalsta pasākuma mērķis

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka pastāv būtiskas neskaidrības attiecībā uz Norvēģijas ekonomikas attīstību un banku aizdevumu politikas un aktivitāšu tendencēm. Pastāv izteikta mijiedarbība starp reālo ekonomiku un finanšu sistēmu. Vēlme samazināt riskus, ņemot vērā pieaugošos zaudējumus, var bankām likt ierobežot kredītu izsniegšanu. Samazināta ārējā pieprasījuma ietekmi uz Norvēģijas ekonomiku saasina uzņēmējdarbības un privātpersonu kreditēšanas prasību paaugstināšana, kas tādējādi kavē investīcijas un aktivitātes reālajā ekonomikā, kā arī pastiprina vispārējās ekonomiskās lejupslīdes negatīvās sekas.

Norvēģijas iestādes norādīja, ka Norvēģijas Centrālās bankas (Norges Bank) un Finanšu uzraudzības iestādes (Kredittilsynet) veiktās kreditēšanas aptaujas liecina, ka bankas ievērojami paaugstina kreditēšanas noteikumus, sevišķi attiecībā uz korporatīvajiem aizdevumiem. Aptaujas arī liecina, ka, nosakot kreditēšanas politiku, bankas pievērš lielu uzmanību kapitāla segumam. Norvēģijas bankas šobrīd ir finansiāli drošas, taču tām jānostiprina savs pamatkapitāls, lai varētu uzturēt normālu kreditēšanas piedāvājumu.

Norges Bank 2008. gada decembrī valdībai ieteica veikt pasākumus banku stabilitātes uzlabošanai, lai veicinātu aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai. Šo ieteikumu atbalstīja Finanšu uzraudzības iestāde.

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka dažām Norvēģijas lielākajām bankām ir salīdzinoši zems pamatkapitāla segums un ka, lai turpinātu aizdot reālajai ekonomikai, tām nepieciešama rekapitalizācija (9). Mazākām bankām ar augstu kapitāla segumu arī var būt nepieciešams papildu pamatkapitāls, lai saglabātu vai palielinātu to kreditēšanas spēju saskaņā ar iesniegtās shēmas mērķi. Norvēģijas iestādes paredz, ka dažām mazajām bankām var būt ierobežotas iespējas sevi finansēt un visai neliels kredītportfelis. Līdz ar to tās ir neaizsargātākas pret likvidācijas risku nekā bankas ar plašāku darbības bāzi. Pat ja sākotnēji šādu banku kapitāla segums ir augstāks, iepriekšminētie faktori var liecināt, ka to pamatkapitāls ir sagraujams vieglāk nekā citām bankām. Ņemot vērā šos apstākļus, Norvēģijas iestādes uzskata, ka gan banku nozares situācijas, gan Norvēģijas ekonomikas izredžu uzlabošanai ir nepieciešams valsts pasākums, kas piedāvātu būtībā drošu banku rekapitalizāciju ar mērķi atjaunot finanšu stabilitāti un veicināt aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai.

Shēmas mērķis ir ieguldīt bankās 1. līmeņa kapitālu (10), lai tās nostiprinātu un uzlabotu to spēju turpināt normālu kreditēšanu. Shēma ir pieejama vienīgi būtībā drošām bankām, un saskaņā ar Norvēģijas iestādēm tā ir izveidota ar mērķi nodrošināt aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai, vienlaikus minimizējot konkurences traucējumus.

Rekapitalizācijas shēmas ietvaros tika nodibināts Valdības finanšu fonds (Statens finansfond) (11), kura uzdevums ir uz laiku Norvēģijas bankās (12) ieguldīt 1. līmeņa kapitālu: Fonds iegādājas hibrīda vērtspapīrus vai privileģētos kapitāla instrumentus, pamatojoties uz attiecīgās bankas pieteikumu. Noteikumus izklāsta Fonda un attiecīgās bankas starpā noslēgtā līgumā, norādot arī precīzus rekapitalizācijas principus (t. i., nominālo vērtību, apmēru, atlīdzību un iziešanas stimulus).

3.   Atbalsta pasākuma valsts līmeņa juridiskais pamats

Valsts līmeņa juridiskais pamats Fonda dibināšanai ir Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond. Pieņems arī īstenošanas nolikumu attiecībā uz Fondu un tā darbību (13).

4.   Budžets un ilgums

Norges Bank 2008. gadā veica makroekonomiskā stresa testu Norvēģijas sešām lielākajām bankām. Tests attēloja negatīvu scenāriju, kura rezultātā banku zaudējumi sasniegtu vidēji līdz 2,3 % no to riska svērto aktīvu vērtības. Pamatojoties uz šo testu, Norges Bank noteica, ka desmit lielāko banku rekapitalizācijai nepieciešami 34 miljardi Norvēģijas kronu. Saskaņā ar testa rezultātiem Fondam tika piešķirti pietiekami līdzekļi (50 miljardi Norvēģijas kronu, t. i., aptuveni 5,1 miljards euro).

Shēma ir pagaidu pasākums, un tās noteikumiem paredzēts stāties spēkā 2009. gada maijā, dodot Fondam sešus mēnešus laika vienoties ar rekapitalizācijas pieteikumus iesniegušajām bankām. Termiņš, līdz kuram varēs Fondam iesniegt pieteikumus, tiks noteikts 6 nedēļas pirms šo 6 mēnešu perioda beigām, lai dotu Fondam laiku noslēgt līgumus ar pieteikumus iesniegušajām bankām pirms perioda beigām 2009. gada novembrī. Šajā laika periodā Norvēģijas iestādes novērtēs, vai pasākums būtu nepieciešams ilgāku laiku; tādā gadījumā tiks iesniegts atkārtots paziņojums par shēmu.

5.   Rekapitalizācijas shēma

5.1.   Saņēmēji

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka paziņotās shēmas ietvaros uz atbalstu var pretendēt tikai tās Norvēģijas bankas, kas ir finansiāli drošas.

Norvēģijas Finanšu uzraudzības iestāde veiks pārbaudes funkcijas un noteiks, vai banka var pretendēt uz atbalstu shēmas ietvaros (14). Veicot parastās uzraudzības funkcijas, Finanšu uzraudzības iestāde no katras bankas saņem informāciju par tās kredītportfeļiem un citiem bilances rādītājiem, biznesa plānus un nākotnes riska faktoru pašnovērtējumu. Kad banka Fondam iesniegs kapitāla ieguldījuma pieteikumu, Finanšu uzraudzības iestādei lūgs novērtēt, vai banka var piedalīties atbalsta shēmā. Saskaņā ar Nolikuma 2. nodaļu izšķiroša nozīme ir tam, vai “banka ar labu rezervi atbilst 1. līmeņa kapitāla seguma prasībām arī, ja ņem vērā tuvākajā nākotnē iespējamās tendences”. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju Finanšu uzraudzības iestāde uzskatīs, ka šī prasība ir izpildīta, ja attiecīgās bankas pamatkapitāla segums būs vienāds vai lielāks par 6 %, t. i., 2 procentu punktus lielāks par normatīvo minimumu. Finanšu uzraudzības iestāde visos gadījumos analīzi veiks, pamatojoties uz aktuālu informāciju, ņemot vērā bankas dažādos riska faktorus, aktīvu kvalitāti un uzņēmējdarbības perspektīvas, kā arī formālos kapitāla pietiekamības rādītājus, lai noteiktu, vai banka ir būtībā droša arī tuvākajā nākotnē paredzamo attīstības tendenču aspektā.

5.2.   Maksimālais kapitāla palielinājums

Pamatkapitāla seguma palielinājumam, izmantojot Fonda kapitāla ieguldījumus, ir paredzēti šādi maksimuma ierobežojumi:

| a) | banku ar pamatkapitāla segumu zem 7 % drīkst rekapitalizēt, līdz pamatkapitāla segums sasniedz maksimums 10 %; |
| --- | --- |

a)

banku ar pamatkapitāla segumu zem 7 % drīkst rekapitalizēt, līdz pamatkapitāla segums sasniedz maksimums 10 %;

| b) | banku ar pamatkapitāla segumu starp 7 % un 10 % drīkst rekapitalizēt par maksimums 3 procentu punktiem, taču pamatkapitāla segums nedrīkst pārsniegt 12 %; |
| --- | --- |

b)

banku ar pamatkapitāla segumu starp 7 % un 10 % drīkst rekapitalizēt par maksimums 3 procentu punktiem, taču pamatkapitāla segums nedrīkst pārsniegt 12 %;

| c) | banku ar pamatkapitāla segumu virs 10 % drīkst rekapitalizēt par maksimums 2 procentu punktiem (15). |
| --- | --- |

c)

banku ar pamatkapitāla segumu virs 10 % drīkst rekapitalizēt par maksimums 2 procentu punktiem (15).

Bankām, kuru pamatkapitāla segums pēc valsts kapitāla ieguldījuma pārsniegtu 12 %, vajadzība pēc kapitāla ieguldījuma jādokumentē, un Fonds attiecīgos gadījumus izvērtēs bankas situācijas aspektā un aizdevumu reālajai ekonomikai veicināšanas iespēju aspektā.

Tāpat arī pieteikumos palielināt pamatkapitālu par vairāk nekā 2 procentu punktiem jāiekļauj attiecīgi dokumenti, kas pierāda tik liela kapitāla ieguldījuma nepieciešamību.

Fonds lems par faktiski piešķiramo summu, pamatojoties uz dažādu riska faktoru, biznesa plānu un perspektīvu novērtējumu. Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka gadījumos, kad Fonds, pamatojoties uz iesniegto informāciju, uzskatīs, ka bankai nekāds atbalsts shēmas ietvaros nav nepieciešams, tas bankas pieteikumu noraidīs. Bankas ar augstāko riska kategoriju, kuras lūgs palielināt kapitālu par vairāk nekā 2 procentu punktiem, tiks vērtētas sevišķi rūpīgi.

Par gadījumiem, kad rekapitalizācija veidos vairāk nekā 2 % no pamatkapitāla seguma, tiks ziņots Iestādei.

5.3.   Riska klases piešķiršana

Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, Fonds katru banku iedalīs vienā no trim riska klasēm (16). Riska klase noteiks kuponus, kas izmaksājami par Fonda ieguldīto kapitālu, un tā paliks nemainīga visu bankas un Fonda noslēgtā līguma darbības laiku.

Nolikumā noteikts, ka saskaņā ar autorizētas kredītvērtējuma aģentūras sniegtu ārējo vērtējumu bankām piešķir šādas riska klases.

| Riska klase | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vērtējums | AA– vai augstāks | No A– līdz A+ | BBB+ vai zemāks |

Riska klase

1

2

3

Vērtējums

AA– vai augstāks

No A– līdz A+

BBB+ vai zemāks

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka tikai dažām Norvēģijas bankām ir starptautisku kredītvērtējuma aģentūru vērtējums. Norvēģijas lielākās bankas regulāri vērtē pārējās bankas. Bankas, kurām nav autorizētas kredītvērtējuma aģentūras novērtējuma, vērtēs saskaņā ar principiem, kas līdzinās tiem, ko izmanto oficiālās kredītvērtējuma aģentūras (17).

Norvēģijas iestādes uzskata, ka tikai dažas Norvēģijas bankas atbildīs 1. riska klasei, vairākas bankas atbildīs 2. riska klasei un lielākajai daļai banku tiks piešķirta 3. riska klase (aptuveni trim ceturtdaļām Norvēģijas banku).

5.4.   Rekapitalizācijas instrumenti

Tiesību akti nosaka divus alternatīvus kapitāla instrumentus – 1. līmeņa hibrīda vērtspapīrus (“fondsobligasjon”) un 1. līmeņa privileģētā kapitāla instrumentu (“preferansekapitalinstrument”). Abi instrumenti skaitīsies 1. līmeņa kapitāls, un tiem nebūs piesaistītas nekādas balsošanas tiesības. Instrumentiem būs privileģētas tiesības uz nekumulatīvu prasību saņemt ikgadējus procentu maksājumus tādā gadījumā, ja ir bijusi peļņa un ja kapitāla pietiekamības koeficients ir par vismaz 0,2 % augstāks par minimālo normāli prasīto kapitāla pietiekamības koeficientu. Procenti jāmaksā, līdz tie pilnībā nomaksāti vai līdz brīdim, kad iztērēta gūtā peļņa.

Rekapitalizācijas maksu noteiks atsevišķi katrai bankai, pamatojoties uz piemērojamo procentu likmi. Būs arī papildu nosacījumi atkarībā no bankas riska kategorijas un izvēlētā instrumenta veida.

Norvēģijas iestādes uzskata, ka sistēma, pēc kuras aprēķina atlīdzības likmi katrai bankai un katram instrumentam, atbilst Eiropas Centrālās bankas (18)2008. gada 20. novembra ieteikumos (19) noteiktajai metodoloģijai un tādēļ atbilst arī Rekapitalizācijas pamatnostādnēm.

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka Norvēģijas banku aktīvi lielā mērā ir mainīgās likmes aktīvi. Lai mazinātu procentu likmju riskus, bankām vispārīgi jāmēģina abās bilances pusēs ievērot vienādus procentu likmju līgumu termiņus. Lai varētu šādi saskaņot termiņus, Norvēģijas bankām jāuzņemas lielākoties mainīgas likmes saistības. Ņemot vērā šos apstākļus, Norvēģijas iestādes iesaka rekapitalizācijas atlīdzību pamatot uz ienākumiem vai nu no valdības sešu mēnešu īstermiņa sertifikātiem, vai valdības piecu gadu obligācijām.

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka neatkarīgi no bankas izvēlētā instrumenta banku rekapitalizācijas izmaksas piecu gadu periodā būs vienādas. Iestādes šo uzskatu ilustrē, piecu gadu periodā salīdzinot rekapitalizācijas pašreizējās tīrās izmaksas tām bankām, kuras izvēlējušās piecgadīgo valdības obligāciju ienākumu variantu, un tām, kuras izvēlējušās valdības sešu mēnešu sertifikātu ienākumu variantu (20).

Tādēļ Norvēģijas iestādes uzskata, ka, lai gan šobrīd ienākumi no valdības sešu mēnešu sertifikātiem ir zemāki nekā no valdības piecu gadu obligācijām, piecu gadu laikā banku rekapitalizācijas izmaksas būs vienādas neatkarīgi no izvēlētā varianta.

5.4.1.   Hibrīda 1. līmeņa vērtspapīri

Hibrīda 1. līmeņa vērtspapīri līdzsvaros zaudējumus pēc parasto akciju kapitāla (priekšroka attiecībā uz zaudējumu līdzsvarošanu). Tie ir veidoti kā pieprasāmais pamatresurss, un tiem ir paredzēta nemainīga kuponu likme, ko nosaka kā Norvēģijas valdības obligāciju likmi, ar šādiem papildu procentiem:

| — | 5,0 % 1. riska klases bankām, |
| --- | --- |

—

5,0 % 1. riska klases bankām,

| — | 5,5 % 2. riska klases bankām, |
| --- | --- |

—

5,5 % 2. riska klases bankām,

| — | 6,0 % 3. riska klases bankām (21). |
| --- | --- |

—

6,0 % 3. riska klases bankām (21).

Saskaņā ar ECB Ieteikumiem minimālos papildu procentus aprēķina kā izdevējbankas piecu gadu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu (CDS) iegādes un pārdošanas cenu starpību subordinētajam parādam atskaites periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. augustam, pieskaitot 200 bāzes punktus par darbības izmaksām un vēl papildu 100 bāzes punktus, lai atspoguļotu hibrīda vērtspapīru prioritāti attiecībā pret subordinēto parādu. Bankām, kas ir 2. un 3. riska klasē, piemēro uzcenojumu.

Norvēģijas iestādes norādīja, ka Norges Bank ir noteikusi vidējo iegādes un pārdošanas cenu starpību subordinētajiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem DnB NOR bankai (22), kas ir vienīgā Norvēģijas banka, kurai tiek tirgoti kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi, un periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. augustam tas ir 100 bāzes punkti (23).

Lai veicinātu izpirkšanu, pēc 4. un pēc 5. gada kuponu likmi paaugstina par 1 procentu punktu. Instruments saglabās šādas paaugstinātas nemainīgās kuponu likmes līdz izpirkšanas brīdim. Izpirkšana ir iespējama, saņemot atļauju no Finanšu uzraudzības iestādes, kurai jāpārliecinās, ka arī pēc izpirkšanas tiks pildītas kapitāla pietiekamības prasības.

5.4.2.   1. līmeņa privileģētā kapitāla instruments

1. līmeņa privileģētā kapitāla instruments būs līdzvērtīgs (līdzsvaros zaudējumus vienlaikus ar) parastajām akcijām. To var pieprasīt pēc 3 gadiem. Instruments ir veidots kā obligāti konvertējams, un pēc pieciem gadiem tas konvertēsies uz parastajām akcijām, ja netiks izpirkts vai arī nebūs konvertēts jau agrāk. Instrumentam būs šādas nemainīgas kuponu likmes, kas noteiktas kā Norvēģijas valdības obligāciju likme, ar šādiem papildu procentiem:

| — | 6,0 % 1. riska klases bankām, |
| --- | --- |

—

6,0 % 1. riska klases bankām,

| — | 6,5 % 2. riska klases bankām, |
| --- | --- |

—

6,5 % 2. riska klases bankām,

| — | 7,0 % 3. riska klases bankām (24). |
| --- | --- |

—

7,0 % 3. riska klases bankām (24).

Saskaņā ar ECB Ieteikumiem minimālie papildu procenti ir noteikti 600 bāzes punktu apmērā (500 bāzes punkti pašu kapitāla riska prēmijai un 100 Bāzes punkti darbības izmaksu segšanai). Bankām, kas ir 2. un 3. riska klasē, piemēro uzcenojumu.

Kā iepriekš minēts, instrumentu var pieprasīt pēc trim gadiem. Izpirkšanas vērtības aprēķina metode jānosaka līgumā ar banku, un šī vērtība nedrīkst būt zemāka par nominālvērtību (25). Agrīnu izpirkšanu ar veicināt, piemēram, līgumā nosakot izpirkšanas likmes pieaugumu ceturtajā un piektajā gadā, kā rezultātā agrīna izpirkšana būtu lētāka salīdzinājumā ar vēlīnu.

Lai veicinātu izpirkšanas iniciatīvu, nevis pieļautu obligāto konversiju, piecu gadu perioda beigās noteiks tādu konversijas likmi, kas Fondam ir izdevīgāka nekā konversija par spēkā esošo tirgus cenu, kā arī Fondam izdevīgāka nekā izpirkšana pirms piektā gada beigām (citiem vārdiem, pieņemtā metode būtiski izmainīs esošo akcionāru sastāvu).

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka Fondam būs tiesības konvertēt instrumentu parastajās akcijās vai pamatkapitāla sertifikātos, ja privileģētais kapitāls veido nozīmīgu bankas iegrāmatotā kapitāla daļu. Līgumā ar katru atsevišķu banku Fonds precizēs, kas ir nozīmīga daļa. Nozīmīgās daļas slieksnis nedrīkstēs būt augstāks par 50 % (26).

Individuālajā līgumā var iekļaut arī noteikumu, kas bankai ļauj konvertēt instrumentu parastajās akcijās vai pamatkapitāla sertifikātos, ja ir būtiskā mērā (par vairāk nekā 20 %) norakstīts “pašu kapitāls”. Līgumā ar banku jānosaka metode, pēc kuras aprēķināt akciju skaitu, kas pienākas Fondam pēc konversijas, un tai jānodrošina saprātīga attiecība starp izpirkšanas maksu un potenciālo ieguvumu, no vienas puses, un konversiju un potenciālo zaudējumu, no otras puses (27).

5.5.   Rīcības aizsardzības pasākumi

Saskaņā ar Norvēģijas iestādēm shēmu papildina vairāki rīcības aizsardzības pasākumi.

Fonds veiks kapitāla ieguldījumus ar noteikumu, ka tos izmanto saskaņā ar shēmas mērķiem, neizmanto pretrunā tās mērķiem un ka banka atturas kapitāla ieguldījumus izmantot tirgvedības vai agresīvu komercstratēģiju īstenošanai (28).

Noteikti arī tādi papildu ierobežojumi kā i) aizliegums palielināt vadības personāla algas un citus pabalstus līdz 2010. gada 31. decembrim; ii) gandrīz pilnīgs prēmiju aizliegums 2009. un 2010. finanšu gadam ar aizliegumu uzkrātās prēmijas izmaksāt vēlāk; iii) aizliegums vadības personālam saņemt akcijas vai citus vērtspapīrus ar labākiem nosacījumiem; un iv) aizliegums uzsākt jaunas akciju iespējas līgumu programmas, kā arī pagarināt vai atjaunot jau esošās.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Valdības atbalsts

EEZ līguma 61. panta 1. punktā teikts:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

Lai atbalstu uzskatītu par valsts atbalstu, pasākumam ir, pirmkārt, jābūt valsts vai ar valsts līdzekļiem finansētam. Paziņoto shēmu veido kapitāla ieguldījumi, ko veic Fonds, izmantojot valsts budžeta līdzekļus. Šim mērķim Fondam piešķirts kopējais budžets 50 miljardi Norvēģijas kronu.

Rekapitalizācijas pasākumi turklāt ļauj atbalsta saņēmējiem iegūt nepieciešamo kapitālu ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā tas būtu iespējams finanšu tirgos dominējošo apstākļu aspektā. Iestāde uzskata, ka, ņemot vērā kapitāla tirgu pašreizējās grūtības, valsts investē tādēļ, ka ar līdzīgiem noteikumiem neviens tirgus ekonomikas dalībnieks investēt nebūtu vēlējies. Paziņotais pasākums turklāt ir selektīvs, jo attiecas tikai uz būtībā drošām Norvēģijas bankām, bet nav piemērojams citām finanšu iestādēm un citiem uzņēmumiem. Tas sniedz ekonomiskas priekšrocības atbalsta saņēmējiem un nostiprina to pozīciju salīdzinājumā ar to konkurentiem Norvēģijā un citās EBTA dalībvalstīs, un tādēļ ir uzskatāms par konkurenci traucējošu un Līgumslēdzēju pušu savstarpējo tirdzniecību ietekmējošu faktoru.

Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka paziņotā rekapitalizācijas shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

2.   Procedūras prasības

Procedūras prasības

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir pietiekami savlaicīgi jāinformē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus par jebkādiem plāniem piešķirt vai izmainīt atbalstu (..). Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr procedūra nav beigusies ar galīgu lēmumu.”

Paziņojot par rekapitalizācijas shēmu 2009. gada 28. aprīlī, Norvēģijas atbildīgās iestādes ir izpildījušas paziņošanas prasības. Tās ir apņēmušās neīstenot shēmu līdz brīdim, kad Iestāde pasākumu būs apstiprinājusi, tādā veidā izpildot arī nogaidīšanas prasību.

Iestāde var secināt, ka Norvēģijas atbildīgās iestādes ir ievērojušas uz tām attiecinātos noteikumus saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

3.   Atbalsta saderīgums

Atbalsta saderīgums

3.1.   EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta un Rekapitalizācijas pamatnostādņu piemērošana

EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta un Rekapitalizācijas pamatnostādņu piemērošana

EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tautsaimniecībā” (izcēlums pievienots), var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

Iestāde neapstrīd Norvēģijas iestāžu veikto analīzi, ka pašreizējā globālā finanšu krīze ir ierobežojusi aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai valsts mērogā. Ja šo situāciju nerisinātu, tā sistemātiski iespaidotu visu Norvēģijas ekonomiku. Tādēļ Iestāde uzskata, ka paziņotās shēmas mērķis ir novērst nopietnus traucējumus Norvēģijas ekonomikā.

Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Iestāde 2009. gada janvārī pieņēma Rekapitalizācijas pamatnostādnes, kurās paredzēja noteikumus tāda atbalsta novērtēšanai, kas piešķirts rekapitalizācijas veidā saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi. Attiecīgi Iestāde šo paziņojumu novērtēs, pamatojoties uz Rekapitalizācijas pamatnostādņu noteikumiem.

Rekapitalizācijas pamatnostādnes paredz, ka “saistībā ar pašreizējo situāciju finanšu tirgos banku rekapitalizācija var palīdzēt īstenot vairākus mērķus. Pirmkārt, rekapitalizācija palīdz atjaunot finansiālo stabilitāti un uzticību, kas nepieciešama starpbanku aizdevumu atjaunošanai. (..) Otrkārt, rekapitalizācija var palīdzēt nodrošināt aizdevumus reālajai ekonomikai (29).” Turklāt, “lai rekapitalizāciju padarītu pēc iespējas efektīvāku, bankām ir vajadzīgi pietiekami labvēlīgi kapitāla pieejamības nosacījumi. No otras puses, nosacījumiem saistībā ar rekapitalizācijas pasākumiem būtu jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi un ilgākā laika posmā – atgriešanās pie normāliem tirgus apstākļiem. Tādējādi valsts intervencei ir jābūt proporcionālai un īslaicīgai, kā arī plānotai tādā veidā, lai bankām dotu stimulu atlīdzināt valstij, tiklīdz to atļauj tirgus apstākļi (..). Jebkurā gadījumā EBTA valstīm ir jānodrošina, lai ikvienas bankas rekapitalizācijas pamatā būtu reāla vajadzība” (izcēlums pievienots) (30).

29

30

Tādēļ paziņotajiem pasākumiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—   atbilstība (pasākuma piemērotība nospraustā mērķa sasniegšanai)– atbalsta pasākumam jābūt ļoti mērķtiecīgam, lai efektīvā veidā izpildītu uzdevumu veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumu izsniegšanu reālajai ekonomikai,

—   nepieciešamība– atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kāds nepieciešams norādītā mērķa sasniegšanai (31),

31

—   proporcionalitāte– atbalsta pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pienācīgi samērotai ar konkurences traucējumiem, lai šie traucējumi būtu ierobežoti līdz minimumam, kāds nepieciešams pasākumu mērķu sasniegšanai.

3.2.   Atbilstība

Atbilstība

Iestādei vispirms jānovērtē, vai ierosinātais pasākums, t. i., būtībā drošu banku valsts rekapitalizācija, ir atbilstošs pasākums, lai sasniegtu norādītos mērķus veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai.

Iestāde atzīst, ka pašreizējos tirgus apstākļos kredītiestādēm var būt nepieciešams papildu kapitāls, lai nodrošinātu pietiekamu kredītu plūsmu uz visu ekonomiku, tādējādi novēršot krīzes padziļināšanos. Turklāt neskaidrās ekonomikas perspektīvas ir mazinājušas ticību finanšu iestāžu ilgtermiņa stabilitātei. Būtībā drošu banku rekapitalizācijai ir jānodrošina tas, ka finanšu iestādēm ir pietiekams kapitāls, lai tās varētu izturēt iespējamos zaudējumus un turpināt normālu aizdevumu piešķiršanas praksi.

Tādēļ kapitāla nodrošināšanu būtībā drošām bankām var uzskatīt par atbilstošu pasākumu, lai radītu labvēlīgus apstākļus aizdevumu piešķiršanai reālajai ekonomikai saskaņā ar Rekapitalizācijas pamatnostādnēm.

3.3.   Nepieciešamība

Nepieciešamība

Atbalsta pasākuma apmēram un veidam ir jābūt tādam, kas nepieciešams norādīto mērķu sasniegšanai, ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos apstākļus. Tādēļ var uzskatīt, ka atbalsts būtībā drošām bankām ir nepieciešams tikai norādīto mērķu sasniegšanai.

Norvēģijas iestādes paredz, ka paziņotā shēma stāsies spēkā 2009. gada maijā un darbosies 6 mēnešus. Kapitāla ieguldījumu pieteikumu iesniegšanas termiņa beigas tiks noteiktas 6 nedēļas pirms minētā 6 mēnešus ilgā perioda beigām (aptuveni 2009. gada septembra beigas).

Turklāt ir paredzēts, ka šī kapitāla ieguldīšana ir pagaidu pasākums. Shēmā ir paredzēti stimuli, lai bankas mudinātu atmaksāt ieguldīto kapitālu, un tiek noteikti vairāki nopietni rīcības ierobežojumi, kas vēl vairāk mudinās atjaunot normālus tirgus apstākļus.

Iestāde uzskata, ka, nosakot laika ierobežojumu shēmas darbībai, Norvēģijas iestādes iespējamo valsts atbalstu ir paredzējušas tikai saistībā ar pašreizējo situāciju finanšu tirgos un pašlaik esošajiem pastāvošajiem nopietnajiem traucējumiem Norvēģijas ekonomikā.

Rekapitalizācijas pamatnostādnēs ir uzsvērts, ka ir svarīgi iedalīt bankas būtībā drošās bankās ar labiem rādītājiem un grūtībā nonākušās, vājākās bankās (32).

32

Norvēģijas iestādes ir paskaidrojušas ka tikai būtībā drošas bankas var pretendēt uz dalību paziņotajā shēmā. Pamatojoties uz informāciju, ko bankas sniegs, piesakoties kapitālieguldījumam, un pamatojoties uz objektīviem kritērijiem (kapitāla pietiekamības rādītāji, katras bankas dažādo riska faktoru analīze, aktīvu kvalitāte, uzņēmējdarbības perspektīvas u. c.), Norvēģijas Finanšu uzraudzības iestāde veiks pārbaudes funkcijas un novērtēs, vai attiecīgā banka ir būtībā droša. Shēma būs pieejama tikai tām bankām, kuras Finanšu uzraudzības iestāde atzīs par atbilstošām 1. līmeņa kapitāla prasībām “ar labu rezervi arī tad, ja ņem vērā tuvākajā nākotnē iespējamās tendences” (33).

33

Tādēļ var secināt, ka paziņotajā shēmā ir ievērots Rekapitalizācijas pamatnostādnēs paredzētais iedalījums un tā netiks izmantota, lai rekapitalizētu bankas, kas nav būtībā drošas.

EBTA valstīm jānodrošina, lai jebkuras bankas rekapitalizācija tiktu veikta tikai reālas vajadzības gadījumā (34). 2008. gada decembrī Norges Bank veica stresa testu sešām lielākajām Norvēģijas bankām. Tests atkārtoti parādīja negatīvu scenāriju, kura rezultātā banku zaudējumi sasniegtu vidēji līdz 2,3 % no to riska svērto aktīvu vērtības. Pēc šādas simulētas negatīvās notikumu attīstības tendences iegūšanas Norges Bank aprēķināja, ka desmit lielāko banku rekapitalizācijai nepieciešami aptuveni 34 miljardi Norvēģijas kronu. Pamatojoties uz šiem secinājumiem, Norvēģijas iestādes ir aprēķinājušas, ka 50 miljardi Norvēģijas kronu būtu pietiekami, lai visas Norvēģijas bankas palielinātu savu pamatkapitālu par vidēji 2,3 %. Tādēļ shēmas budžets ir 50 miljardi Norvēģijas kronu.

34

Norges Bank

Norges Bank

Tādējādi Norvēģijas iestāžu ierosinātais kapitālieguldījuma apmērs ir saistīts ar īpašajiem apstākļiem Norvēģijas banku tirgū. Norvēģijas iestādes pamatkapitāla palielinājumam, kas tiek veikts ar Fonda kapitālieguldījumu palīdzību, ir noteikušas maksimālo ierobežojumu, kas saistīts ar bankas pamatkapitālu līdz valsts intervencei. Tādā veidā bankas, kuru pamatkapitāla segums ir mazāks nekā 7 %, var pieteikties rekapitalizācijai, lai šo pamatkapitāla segumu palielinātu ne vairāk kā līdz 10 % (35). Bankas, kuru pamatkapitāla segums ir robežās no 7 % līdz 10 %, drīkst rekapitalizēt ne vairāk kā par 3 procentu punktiem, taču pamatkapitāla segums nedrīkst pārsniegt 12 %. Bankas, kuru pamatkapitāla segums pārsniedz 10 %, var pieteikties kapitālieguldījumam līdz 2 procentu punktu apmērā.

35

Saskaņā ar iepriekš minēto Fonds lems par faktiski piešķiramo kapitālieguldījuma apmēru un to norādīs līgumā, ko slēgs individuāli ar katru pieteikumu iesniegušo banku. Pie tam par prioritāriem uzskatāmi sistēmiski nozīmīgu banku pieteikumi, tādējādi nodrošinot, ka tiek ņemts vērā arī mērķis atjaunot finanšu stabilitāti (36). Turklāt Fonds pieprasīs papildu pamatojumu saistībā ar visiem pieteikumiem kapitālieguldījumam vairāk nekā 2 procentu punktu apmērā, lai pārliecinātos par tik liela kapitālieguldījuma nepieciešamību.

36

Par visiem gadījumiem, kad kapitālieguldījums būs veikts vairāk nekā 2 % apmērā, tiks ziņots Iestādei.

Fonds pieprasīs papildu pamatojumu arī visu to pieteikumu gadījumos, kuros pieteikumu iesniegušās bankas pamatkapitāla segums pēc ierosinātā kapitālieguldījuma pārsniegtu 12 %. Šādā veidā Fonds varēs pārliecināties, vai tiešām ir nepieciešama valsts intervence, neskatoties uz augsto kapitalizācijas līmeni. Iestāde atzīmē, ka šī situācija attiecas galvenokārt uz mazajām krājbankām, kurām ir ierobežotas iespējas pašām sevi finansēt. Šīs bankas veido nelielu daļu no tirgus (tikai 11 % no kopējiem banku aktīviem) un galvenokārt aktīvi darbojas vietējos tirgos. Ja banka pietiekami nepamatos savu īpašo nepieciešamību, Fonds tās pieteikumu noraidīs.

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Iestāde secina, ka paziņotā shēma ir izstrādāta tā, lai nodrošinātu, ka kapitālieguldījumus veic tikai reālas vajadzības gadījumā.

3.4.   Proporcionalitāte

Proporcionalitāte

Visbeidzot Iestādei jānovērtē, vai kapitālieguldījumi tiek veikti tā, ka atbalsta apmērs tiek samazināts līdz minimumam, lai ierobežotu konkurences traucējumus līdz minimumam, kāds nepieciešams norādīto mērķu sasniegšanai.

Saskaņā ar Rekapitalizācijas pamatnostādnēm cenu noteikšana tuvu tirgus cenām ir vislabākā garantija konkurences traucējumu ierobežošanai (37). Tas nozīmē, ka rekapitalizācija jāveido tā, lai ņemtu vērā katras iestādes situāciju tirgū un radītu bankai stimulu atmaksāt valsts piešķirtos līdzekļus, cik drīz vien iespējams. Tādēļ, novērtējot rekapitalizācijas pasākumus, jāņem vērā šādi elementi: rekapitalizācijas mērķis, saņēmējas bankas drošība, atlīdzība, iziešanas stimuli un drošības pasākumi pret atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu un konkurences traucējumiem.

37

Pasākuma objektivitāte un banku drošība ir aplūkota iepriekš šajā dokumentā. Nosakot kopējo atlīdzības likmi, pienācīgi jāņem vērā šādi elementi:

| — | saņēmēja riska profils, |
| --- | --- |

—

saņēmēja riska profils,

| — | izvēlētā instrumenta pazīmes, |
| --- | --- |

—

izvēlētā instrumenta pazīmes,

| — | iziešanas stimuli un |
| --- | --- |

—

iziešanas stimuli un

| — | piemērots bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs (38). |
| --- | --- |

—

piemērots bezriska procentu likmes salīdzinošais rādītājs (38).

38

Pamatnostādnēs ir norādīta atbilstoša metode rekapitalizācijas cenas noteikšanai, atsaucoties uz iepriekšminētajā ECB Ieteikumā izklāstīto metodi. Šī metode ietver cenu diapazona aprēķināšanu, pamatojoties uz dažādiem elementiem, kur apakšējā robeža ir nepieciešamā subordinētā parāda peļņas norma, bet augšējā robeža – nepieciešamā parasto akciju peļņas norma. Gan apakšējo, gan augšējo robežu veido valsts obligāciju ienesīgums, kam pievienoti papildu elementi. Aprēķinot cenu diapazonu konkrētā situācijā, jāatspoguļo atsevišķu iestāžu un EBTA dalībvalstu īpatnības. Iestāde pieņems arī alternatīvas cenu noteikšanas metodes ar nosacījumu, ka tās nodrošinās augstāku atlīdzības likmi salīdzinājumā ar to, ko iegūtu, izmantojot ECB metodi (39).

39

Tādēļ nepieciešamo subordinētā parāda peļņas normu aprēķina kā valsts obligāciju ienesīgumu, kam pieskaitīta izdevējbankas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu iegādes un pārdošanas cenu starpība un 200 bāzes punktu darbības izmaksu segšanai un iziešanas stimula radīšanai. Citiem hibrīda instrumentiem, kuru ekonomiskās īpašības ir līdzīgas subordinētā parāda īpašībām, prioritāti atspoguļo, pievienojot vēl papildu 100 bāzes punktus.

Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka iepriekš izklāstītajam aprakstam atbilst 1. līmeņa hibrīda vērtspapīri, un ir aprēķinājušas, ka atlīdzība par šo instrumentu ir valsts obligāciju ienesīgums, kam 1. riska klases banku gadījumā pieskaita 5,0 % (2. un 3. riska klases bankām piemērojamie papildu procenti ir attiecīgi 5,5 % un 6,0 %). Tās ir norādījušas, ka saskaņā ar Norges Bank aprēķiniem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu (CDS) iegādes un pārdošanas cenu starpība DnB NOR bankai (lielākā Norvēģijas banka un vienīgā banka, par kuru ir CDS dati) ir 100 bāzes punkti. Tā kā par pārējām Norvēģijas bankām neeksistē atbilstoši dati, iestādes šo pašu palielinājumu ir piemērojušas visām bankām. Tādēļ, piemērojot ECB metodi, iegūst, ka palielinājums ir vismaz 400 bāzes punkti. Saskaņā ar iepriekšteikto minimālais palielinājums atbilstoši paziņotajai shēmai ir 500 bāzes punkti, un tātad šajā ziņā tā atbilst pamatnostādnēm.

Norges Bank

CDS

DnB NOR

CDS

Ir aprēķināts, ka nepieciešamā parasto akciju peļņas norma ir valsts obligāciju ienesīgums, kam pieskaita kapitāla riska prēmiju 500 bāzes punktu apmērā un 100 bāzes punktus darbības izmaksu segšanai un iziešanas stimula radīšanai. Citiem instrumentiem, kuru ekonomiskās īpašības ir līdzīgas parasto akciju īpašībām (tostarp nenoteikta termiņa instrumentiem, ko konvertē parastajās akcijās), nepieciešamajai peļņas normai jābūt tuvai parasto akciju peļņas normai.

Norvēģijas iestādes ir norādījušas, ka iepriekš izklāstītajam aprakstam atbilst 1. līmeņa privileģētā kapitāla instruments, un ir aprēķinājušas, ka atlīdzība par šo instrumentu ir valsts obligāciju ienesīgums, kam 1. riska klases banku gadījumā pieskaita 6,0 % (2. un 3. riska klases bankām piemērojamie papildu procenti ir attiecīgi 6,5 % un 7,0 %). Piemērojot ECB metodi, iegūtu, ka minimālais palielinājums ir tuvu 600 bāzes punktiem, un tādēļ var secināt, ka privileģētā kapitāla instrumentiem piemērojamais palielinājums atbilst Rekapitalizācijas pamatnostādnēm.

Cits atlīdzības elements ir valdības obligāciju ienesīgums (40). Paziņotā shēma ir pamatota uz Norvēģijas valsts 5 gadu obligācijas ienesīgumu. Tomēr paziņotā shēma paredz iespēju, ka pieteikumus iesniegušās bankas atlīdzības likmi var piesaistīt valsts 6 mēnešu sertifikātiem. Iestāde atzīmē, ka pašlaik 6 mēnešu mainīgā procentu likme ir aptuveni par 1 procentu punktu zemāka nekā 5 gadu nemainīgā obligāciju procentu likme. Tādā veidā patlaban banka, kas par pamatu atlīdzības likmei būtu izvēlējusies 6 mēnešu mainīgo likmi, maksātu aptuveni par 1 procentu punktu mazāku atlīdzību.

40

Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka parasti šie abi kapitālieguldījuma cenas aprēķināšanas veidi ir līdzvērtīgi. Tās šo apgalvojumu ilustrē, aprēķinot atlīdzību, kas pamatota uz Norvēģijas valsts 5 gadu obligāciju pašreizējo likmi un tīro pašreizējo vērtību valsts 6 mēnešu sertifikātiem standartizētu nākotnes līgumu tirgū piecu gadu periodā. Tas pamatojas uz teoriju, ka ar laiku tiks garantēts nemainīgās un mainīgās procentu likmes analoģiskums.

Lai gan šie aprēķini pamatojas uz prognozēm un negarantē, ka procentu likmes vienmēr būs tādas, kā prognozēts, Iestāde secina, ka, ņemot vērā pieejamos datus, ir iespējams, ka atlīdzība, kas piesaistīta valsts 6 mēnešu sertifikātam, būs tajā cenu diapazonā, kas noteikts, izmantojot iepriekš aprakstīto metodi. Turklāt Iestāde ir ņēmusi vērā faktu, ka palielinājums ir lielāks nekā Rekapitalizācijas pamatnostādnēs norādītais minimums.

Tā kā ir atbilstošās likmes salīdzinošais rādītājs un piedāvāto instrumentu īpašības ir aplūkotas, nākamais izskatāmais atlīdzības elements ir saņēmēja riska profils.

Saskaņā ar iepriekš minēto Fonds katru banku pieskaita kādai no trīs riska klasēm, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem (41). Atbilstoši riska klasei tiks noteikta kupona summa, kas izmaksājama par ieguldīto kapitālu. Rekapitalizācijas pamatnostādņu 1. pielikumā sniegta sīkāka informācija par to, kā jānovērtē saņēmēja riska profils, un norādīts, kāda pieteikumu iesniegušās bankas kapitāla pietiekamība, rekapitalizācijas apjoms, pašreizējās kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu iegādes un pārdošanas cenu starpības, kredītvērtējums un perspektīvas būtu uzskatāmi par atbilstošiem rādītājiem.

41

Iestāde uzskata, ka iepriekš I nodaļas 5.3. punktā aprakstītās Fonda novērtēšanas metodes pietiekami ņem vērā šos dažādos rādītājus un tādēļ iegūtā pieteikumus iesniegušo banku riska klasifikācija ir atbilstoša.

Norvēģijas iestādes atlīdzībā, ko maksā 2. riska klases bankas, ir iekļāvušas papildu 50 bāzes punktus, bet atlīdzībā, ko maksā 3. riska klases bankas, papildu 100 bāzes punktus. Tika paskaidrots, ka pamatojums tam ir starpība, kas novērota starp DnB NOR bankas un pārējo Norvēģijas banku subordinētā parāda kredītlikmju starpību, kas tiek rēķināta kā DnB NOR kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu iegādes un pārdošanas cenu starpība, kurai piemēroti palielinājumi. Tika novērots, ka starpība starp mazāko un lielāko ienesīgumu nepārsniedz aptuveni 100 bāzes punktus, un tādēļ vidējā un lielākā riska klasei noteiktais palielinājums bija attiecīgi 50 un 100 bāzes punkti.

DnB NOR

DnB NOR

Beidzamais Pamatnostādnēs norādītais atlīdzības elements ir shēmā iestrādātie iziešanas stimuli. Šajā ziņā Iestāde norāda, ka 4. un 5. gadā atlīdzība par 1. līmeņa hibrīda vērtspapīru (ko var izpirkt jebkurā laikā) palielinās par 1 procentu punktu gadā un saglabā šo augstāko kupona vērtību līdz izpirkšanas brīdim. 1. līmeņa privileģētā kapitāla instrumenta izpirkšana ir iespējama tikai pēc tam, kad pagājuši 3 gadi, un 5. gada beigās instruments automātiski konvertējas uz parastajām akcijām. Tomēr Nolikumā ir noteikts, ka 1) izpirkšana jāveic vismaz nominālvērtības apmērā un 4. un 5. gadā tā palielinās un 2) konversija akcijās 5. gada beigās notiek ar tādiem nosacījumiem, lai bankai rastos stimuls instrumentu izpirkt pirms automātiskās konversijas. Norvēģijas iestādes norādīja arī, ka papildu stimuls izpirkšanai ir konversijas mehānisms, kas Fondam ir izdevīgāks nekā konversija par spēkā esošo tirgus cenu un kas paredz būtiski izmainīt esošo akcionāru sastāvu.

Iestāde uzskata, ka, ņemot vērā visus šos elementus, paziņotās shēmas paredzētais atlīdzības līmenis ir saskaņā ar Rekapitalizācijas pamatnostādnēs noteiktajiem principiem.

Papildus atlīdzībai un iziešanas stimuliem Rekapitalizācijas pamatnostādnēs minēti arī aizsardzības pasākumi pret ļaunprātīgu atbalsta izmantošanu un konkurences traucējumiem, un tās paredz, ka EBTA valstīm saistībā ar rekapitalizāciju ir jānosaka savi efektīvi un izpildāmi aizsardzības pasākumi, kas nodrošinātu, ka ieguldītais kapitāls tiek izmantots, lai atbalstītu aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai, tādējādi efektīvi sasniedzot mērķi finansēt reālo ekonomiku (42). Šajā saistībā Iestāde atzīmē, ka paziņotā shēma paredz rīcības ierobežojumus, kas noteikti bankām, kuras gūst labumu no kapitālieguldījuma, lai nodrošinātu, ka šie līdzekļi netiek izmantoti citiem nolūkiem kā tikai, lai atbalstītu aizdevumu izsniegšanu reālajai ekonomikai. Nolikuma 6. nodaļa paredz, ka Fonds tiks regulāri informēts par saņēmēju banku īstenoto aizdevumu izsniegšanas politiku, 8. nodaļā pieprasīts bankām, kuras gūst labumu no kapitālieguldījuma, apņemties to izmantot saskaņā ar shēmas mērķiem, nerīkoties pret tās nolūku veicināt aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai, bet saskaņā ar 14. nodaļu Fondam tiek piešķirtas tiesības veikt pasākumus, lai nodrošinātu kapitālieguldījumus regulējošo noteikumu ievērošanu.

42

Visbeidzot Iestāde atzīmē, ka Norvēģijas iestādes neīsteno nevienu citu valsts atbalsta pasākumu, kas būtu paredzēts banku nozarei.

4.   Secinājums

Secinājums

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Iestāde uzskata, ka shēma, ko Norvēģijas iestādes plāno īstenot būtībā drošu banku īslaicīgai rekapitalizācijai, lai veicinātu finanšu stabilitāti un aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai, ir saderīga ar EEZ līguma darbību tā 61. panta izpratnē, to skatot kopā ar Rekapitalizācijas pamatnostādnēm.

Norvēģijas iestādēm atgādina par pienākumu saskaņā ar 3. protokola II daļas 21. pantu, to skatot kopā ar 6. pantu Lēmumā Nr. 195/04/COL, sniegt gada pārskatus par shēmas īstenošanas gaitu.

Norvēģijas iestādēm atgādina arī, ka Iestādei ir jāziņo par jebkādiem plāniem mainīt šo shēmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestāde ir nolēmusi neiebilst pret būtībā drošu banku īslaicīgas rekapitalizācijas shēmu, kuras nolūks ir veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumu piešķiršanu reālajai ekonomikai un kura pamatojas uz EEZ līguma 61. pantu, to skatot kopā ar Rekapitalizācijas pamatnostādnēm.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 8. maijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk – “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk – “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk – “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  Turpmāk – “3. protokols”.

4

(5)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk – “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un tā EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk – “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā redakcija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(6)  Turpmāk – “Rekapitalizācijas pamatnostādnes”.

6

(7)  Lēmums Nr. 195/04/COL (2004. gada 14. jūlijs), kas publicēts OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un EEZ pielikumā Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp., un kas grozīts ar Lēmumu Nr. 319/05/COL (2005. gada 14. decembris), kurš publicēts OV C 286, 23.11.2006., 9. lpp., un EEZ pielikumā Nr. 57, 23.11.2006., 31. lpp.

7

(8)  Turpmāk – “Rekapitalizācijas shēma”.

8

(9)  Norvēģijā 2008. gada beigās bija 121 krājbanka un 18 komercbankas. Aptuveni 77 % Norvēģijas banku pamatkapitāla segums bija virs 12 %. Tās gan pārsvarā bija nelielas krājbankas, kas pārstāv tikai aptuveni 11 % no kopējiem banku aktīviem. No otras puses, ļoti nedaudzām bankām pamatkapitāla segums bija zem 7 %.

9

(10)  1. līmeņa kapitāls ir bankas finanšu stabilitātes galvenais rādītājs no regulatora viedokļa. Tas sastāv no pamatkapitāla, kurš galvenokārt sastāv no parastajām akcijām un rezerves kapitāla (vai nesadalītās peļņas), bet var ietvert arī neizpērkamas nekumulatīvas privileģētās akcijas.

10

(11)  Turpmāk – “Fonds”.

11

(12)  Termins “Norvēģijas bankas” ietver Norvēģijas bankas, kas pieder ārvalstu bankām, bet neietver Norvēģijā esošās ārvalstu banku filiāles, citas kredītiestādes, kas nav bankas, un citu veidu finanšu iestādes.

12

(13)  Turpmāk – “Nolikums”.

13

(14)  Nolikuma 2. nodaļa.

14

(15)  Nolikuma 2. nodaļa.

15

(16)  Nolikuma 10. nodaļa.

16

(17)  Tas nozīmē, ka vērtēs vairākus kritērijus, kā pamatkapitāla segumu, kopējos ienākumus, kredītportfeļa saturu un kredītu kvalitāti, noguldījumu–aizdevumu attiecību, zaudējumus un riska izpausmes (kredītrisku, likviditātes risku, tirgus risku un darbības risku). Kā izejas punktu piemērotas riska klases noteikšanai Fonds vai Fonda nolīgtie eksperti var izmantot arī lielāko Norvēģijā darbojošos banku sniegtos novērtējumus, piemēram, DnB NOR (Norvēģijas lielākās finanšu pakalpojumu grupas) veikto kredītu analīzi.

17

DnB NOR

(18)  Turpmāk – “ECB”.

18

(19)  Turpmāk – “ECB Ieteikumi”.

19

(20)  Pamatojoties uz ienākumiem no valdības sešu mēnešu sertifikātiem, kas iegādāti nestandartizētu nākotnes līgumu tirgū.

20

(21)  Nolikuma 11. nodaļa.

21

(22)  Norvēģijas iestādes aprēķināja šo skaitli, pamatojoties uz visu starpību summu parastajām prioritārajām bankas obligācijām attiecībā pret valdības obligācijām un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu iegādes un pārdošanas cenu starpību subordinētajiem kredītiem attiecībā pret prioritārajām bankas obligācijām.

22

(23)  Turpretī euro zonā ECB ir noteikusi, ka vidējā visu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu iegādes un pārdošanas cenu starpība subordinētajam parādam ir 73 bāzes punkti.

23

(24)  Nolikuma 12. nodaļa.

24

(25)  Nolikuma 13. nodaļa.

25

(26)  Nolikuma 12. nodaļa.

26

(27)  Ja konversijas likmi nosaka nemainīgu un aprēķina kā vidējo starp sākotnējo tirgus vērtību un tirgus vērtību konversijas brīdī, palielinājumu Fondam nodrošina, atbilstoši paaugstinot izpirkšanas vērtību, tādējādi līdzsvarojot samazinājuma risku un potenciālo ieguvumu. Ja konversijas likmi nosaka nemainīgu un aprēķina pēc tirgus cenas konversijas brīdī, Fonds neuzņemas segt akciju vērtības zaudējumus pirms konversijas. Tādā gadījumā vairāk jāierobežo arī Fonda palielinājums.

27

(28)  Nolikuma 8. nodaļa.

28

(29)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 4. un 5. punkts.

29

(30)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 11. punkts.

30

(31)  2008. gada 15. aprīļa spriedums lietā C-390/06 Nuova Agricast pret Ministero delle Attività Produttive (vēl nav publicēts), 68. punkts. Tiesa uzskatīja, ka “saskaņā ar spriedumu lietā 730/79 ir skaidrs, ka (..) atbalsts, kas uzlabo atbalstu saņemošā uzņēmuma finansiālo situāciju un nav nepieciešams EK līguma 87. panta 3. punktā paredzēto mērķu sasniegšanai, nevar tikt atzīts par saderīgu ar kopējo tirgu”.

31

Nuova Agricast

Ministero delle Attività Produttive

(32)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 12. punkts.

32

(33)  Nolikuma 2. nodaļa.

33

(34)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 11. punkts.

34

(35)  Tā kā bankas, kuru pamatkapitāla segums būs mazāks nekā 6 %, parasti nevarēs pretendēt uz atbalsta saņemšanu saskaņā ar šo shēmu, tad maksimālais palielinājums bankām šajā kategorijā būs 4 procentu punkti. Saskaņā ar 9. zemsvītras piezīmi tikai ļoti nedaudzām bankām pamatkapitāla segums ir mazāks nekā 7 %.

35

(36)  Nolikuma 2. nodaļa.

36

(37)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 19. punkts.

37

(38)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 23. punkts.

38

(39)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 30. punkts.

39

(40)  ECB Ieteikumā tiek definēts šādi: “summa, ko veido i) Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) salīdzinošās 5 gadu obligācijas vidējais ienesīgums 20 darbdienu laikā pirms kapitāla ieguldīšanas un ii) vidējā neatkarīgā ienesīguma starpība finanšu iestādes mītnes zemē atskaites periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. augustam”.

40

(41)  Sk. iepriekš tekstā 17. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  Rekapitalizācijas pamatnostādņu 39. punkts.

42

---