# Jurnalul Oficial L 70/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.070.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 70 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5417 martie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.070.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 70

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5417 martie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 257/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 616/2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 258/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză | 5 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 259/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 642/2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor | 31 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 260/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare pentru a 146-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii | 33 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 261/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 35 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 262/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 37 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/162/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 14 martie 2011 de stabilire a poziției care urmează a fi adoptată de către Uniunea Europeană în cadrul celei de-a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam, cu privire la modificările anexei III la Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional | 39 |
| | | 2011/163/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 martie 2011 privind aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 1630]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 martie 2011 privind comercializarea temporară a anumitor semințe din soiul Triticum aestivum care nu îndeplinesc cerințele Directivei 66/402/CEE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 1634]

   (
  1
  ) | 47 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 257/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 616/2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe

1

*

Regulamentul (UE) nr. 258/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză

5

*

Regulamentul (UE) nr. 259/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 642/2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor

31

*

Regulamentul (UE) nr. 260/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare pentru a 146-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii

33

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 261/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

35

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 262/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

37

DECIZII

2011/162/UE

*

Decizia Consiliului din 14 martie 2011 de stabilire a poziției care urmează a fi adoptată de către Uniunea Europeană în cadrul celei de-a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam, cu privire la modificările anexei III la Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional

39

2011/163/UE

*

Decizia Comisiei din 16 martie 2011 privind aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 1630]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 1630]

1

40

2011/164/UE

*

Decizia Comisiei din 16 martie 2011 privind comercializarea temporară a anumitor semințe din soiul Triticum aestivum care nu îndeplinesc cerințele Directivei 66/402/CEE a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2011) 1634]

   (
  1
  )

Triticum aestivum

[notificată cu numărul C(2011) 1634]

1

47

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Decizia Autorității de Supraveghere a AELS nr. 329/09/COL din 15 iulie 2009 privind schema norvegiană de ajutor pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici (Norvegia) | 49 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

*

Decizia Autorității de Supraveghere a AELS nr. 329/09/COL din 15 iulie 2009 privind schema norvegiană de ajutor pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici (Norvegia)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 257/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 616/2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 144 alineatul (1) și articolul 148, coroborat cu articolul 4,

având în vedere Decizia 2007/360/CE a Consiliului din 29 mai 2007 privind încheierea de acorduri sub forma unor procese-verbale agreate între Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei și între Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 (GATT 1994), referitoare la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre (2), în special articolul 2,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 130 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, importurile în Uniune trebuie gestionate prin intermediul licențelor de import. Cu toate acestea, pentru a se evita acțiunile speculative care ar putea denatura fluxul importurilor, este oportun să se gestioneze contingentele deschise prin Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei (3) cu numărul de ordine 09.4215 și grupa 5 alocate Thailandei prin atribuirea de drepturi de import într-o primă etapă și prin eliberarea de licențe de import într-o etapă ulterioară, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (4). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 130 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, importurile în Uniune trebuie gestionate prin intermediul licențelor de import. Cu toate acestea, pentru a se evita acțiunile speculative care ar putea denatura fluxul importurilor, este oportun să se gestioneze contingentele deschise prin Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei (3) cu numărul de ordine 09.4215 și grupa 5 alocate Thailandei prin atribuirea de drepturi de import într-o primă etapă și prin eliberarea de licențe de import într-o etapă ulterioară, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (4).

| (2) | Trebuie să se stabilească noile condiții de atribuire a drepturilor de import și de eliberare ulterioară a licențelor de import pentru contingentul respectiv, în ceea ce privește eligibilitatea solicitanților și repartizarea volumelor importate pentru perioada contingentară prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 616/2007. |
| --- | --- |

(2)

Trebuie să se stabilească noile condiții de atribuire a drepturilor de import și de eliberare ulterioară a licențelor de import pentru contingentul respectiv, în ceea ce privește eligibilitatea solicitanților și repartizarea volumelor importate pentru perioada contingentară prevăzută la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 616/2007.

| (3) | Pentru a evita activitățile speculative și a garanta că drepturile de import sunt atribuite adevăraților importatori, este esențial să se stabilească la un nivel adecvat cantitatea de referință istorică de carne de pasăre importată, cantitate care condiționează aplicarea drepturilor de import. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a evita activitățile speculative și a garanta că drepturile de import sunt atribuite adevăraților importatori, este esențial să se stabilească la un nivel adecvat cantitatea de referință istorică de carne de pasăre importată, cantitate care condiționează aplicarea drepturilor de import.

| (4) | În lumina noilor condiții aplicabile importurilor de produse originare din Thailanda, valoarea garanției aferente drepturilor și licențelor de import trebuie stabilită la un nivel adecvat, pentru a se asigura buna gestionare a contingentelor tarifare și accesul satisfăcător al operatorilor la acestea. |
| --- | --- |

(4)

În lumina noilor condiții aplicabile importurilor de produse originare din Thailanda, valoarea garanției aferente drepturilor și licențelor de import trebuie stabilită la un nivel adecvat, pentru a se asigura buna gestionare a contingentelor tarifare și accesul satisfăcător al operatorilor la acestea.

| (5) | Pentru a-i obliga pe operatori să solicite licențe de import pentru toate drepturile de import alocate, este necesar să se prevadă că această obligație este o cerință principală în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (5). |
| --- | --- |

(5)

Pentru a-i obliga pe operatori să solicite licențe de import pentru toate drepturile de import alocate, este necesar să se prevadă că această obligație este o cerință principală în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei din 22 iulie 1985 de stabilire a normelor comune de aplicare a regimului de garanții pentru produsele agricole (5).

| (6) | Perioada de notificare stabilită de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru ca autoritățile naționale să notifice Comisiei cantitățile pentru care s-au eliberat licențe este programată la un interval mare de timp față de momentul eliberării. Prin urmare, pentru o bună gestionare a contingentului este de preferat ca această perioadă de notificare să fie devansată. |
| --- | --- |

(6)

Perioada de notificare stabilită de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru ca autoritățile naționale să notifice Comisiei cantitățile pentru care s-au eliberat licențe este programată la un interval mare de timp față de momentul eliberării. Prin urmare, pentru o bună gestionare a contingentului este de preferat ca această perioadă de notificare să fie devansată.

| (7) | Pentru a permite operatorilor și autorităților competente să se obișnuiască cu noua gestionare a grupei 5, este oportun să se amâne, din aprilie 2011 în mai 2011, perioada de timp în care se depun cererile pentru drepturi de import pentru prima subperioadă care începe la 1 iulie 2011. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite operatorilor și autorităților competente să se obișnuiască cu noua gestionare a grupei 5, este oportun să se amâne, din aprilie 2011 în mai 2011, perioada de timp în care se depun cererile pentru drepturi de import pentru prima subperioadă care începe la 1 iulie 2011.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 616/2007 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 616/2007 trebuie modificat în consecință.

| (9) | Întrucât următoarea perioadă contingentară începe la 1 iulie 2011, prezentul regulament trebuie să se aplice de la această dată. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât următoarea perioadă contingentară începe la 1 iulie 2011, prezentul regulament trebuie să se aplice de la această dată.

| (10) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(10)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 616/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3 se adaugă următorul alineat:
  „(3)   Cantitățile anuale stabilite pentru grupa 5 se administrează prin atribuirea de drepturi de import într-o primă etapă și prin eliberarea de licențe de import într-o etapă ulterioară.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3 se adaugă următorul alineat:

„(3)   Cantitățile anuale stabilite pentru grupa 5 se administrează prin atribuirea de drepturi de import într-o primă etapă și prin eliberarea de licențe de import într-o etapă ulterioară.”

| 2. | Articolele 4, 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Articolul 4
  (1)   Pentru aplicarea articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în ceea ce privește grupele altele decât grupa 5, în momentul prezentării primei cereri referitoare la o anumită perioadă contingentară, solicitantul unei licențe de import furnizează dovada că a importat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 50 de tone de produse incluse în anexa I partea XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (6) sau de preparate de la codul NC 0210 99 39.
  Pentru aplicarea articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în ceea ce privește grupa 5, în momentul prezentării primei cereri pentru un anumit an contingentar, solicitantul de drepturi de import furnizează dovada că a importat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 250 de tone de produse incluse în anexa I partea XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sau de preparate de la codul NC 0210 99 39.
  Cererea de licență trebuie să menționeze doar un singur număr de ordine dintre cele prevăzute la anexa I la respectivul regulament.
  (2)   Prin derogare de la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 și de la alineatul (1) primul paragraf din prezentul articol, în momentul prezentării primei sale cereri referitoare la perioada contingentară dată, solicitantul unei licențe de import poate furniza dovada că a transformat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 1 000 de tone de carne de pasăre de la codurile NC 0207 sau 0210 în preparate din carne de pasăre de la codul 1602 prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 1234/2007 sau în preparate omogenizate de la codul NC 1602 10 00 care nu conțin alt tip de carne decât cea de pasăre.
  În scopul prezentului alineat, prin «transformator» se înțelege orice persoană înscrisă în registrul național de TVA al statului membru în care este stabilită, care furnizează dovada activității de transformare sub forma oricărui document comercial care să fie acceptat de statul membru în cauză.
  (3)   O societate rezultată din fuzionarea unor societăți care dispun, fiecare, de cantități de referință importate își poate întemeia propria solicitare pe respectivele cantități.
  (4)   Prin derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, în ceea ce privește grupele 3, 6 și 8, fiecare solicitant poate prezenta mai multe cereri de licențe de import pentru produse din aceeași grupă în cazul în care aceste produse sunt originare din țări diferite. Cererile, separate pentru fiecare țară de origine, trebuie depuse în același timp la autoritatea competentă a unui stat membru. În ceea ce privește cantitatea maximă prevăzută la alineatul (5) din prezentul articol, acestea sunt considerate drept o singură cerere.
  (5)   Pentru alte grupe decât grupa 5, cererile de licență trebuie depuse pentru cel puțin 100 de tone și pentru cel mult 10 % din cantitatea disponibilă pentru contingentul respectiv în cursul perioadei sau subperioadei în cauză.
  Cu toate acestea:






  (a) | pentru grupele 2 și 3, cererile de licență sau de drepturi de import pot fi depuse pentru cel mult 5 % din cantitatea disponibilă pentru contingentul respectiv în cursul perioadei sau subperioadei în cauză; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolele 4, 5 și 6 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 4

(1)   Pentru aplicarea articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în ceea ce privește grupele altele decât grupa 5, în momentul prezentării primei cereri referitoare la o anumită perioadă contingentară, solicitantul unei licențe de import furnizează dovada că a importat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 50 de tone de produse incluse în anexa I partea XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (6) sau de preparate de la codul NC 0210 99 39.

Pentru aplicarea articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 în ceea ce privește grupa 5, în momentul prezentării primei cereri pentru un anumit an contingentar, solicitantul de drepturi de import furnizează dovada că a importat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 250 de tone de produse incluse în anexa I partea XX la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sau de preparate de la codul NC 0210 99 39.

Cererea de licență trebuie să menționeze doar un singur număr de ordine dintre cele prevăzute la anexa I la respectivul regulament.

(2)   Prin derogare de la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 și de la alineatul (1) primul paragraf din prezentul articol, în momentul prezentării primei sale cereri referitoare la perioada contingentară dată, solicitantul unei licențe de import poate furniza dovada că a transformat, în timpul fiecăreia dintre cele două perioade menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, cel puțin 1 000 de tone de carne de pasăre de la codurile NC 0207 sau 0210 în preparate din carne de pasăre de la codul 1602 prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 1234/2007 sau în preparate omogenizate de la codul NC 1602 10 00 care nu conțin alt tip de carne decât cea de pasăre.

În scopul prezentului alineat, prin «transformator» se înțelege orice persoană înscrisă în registrul național de TVA al statului membru în care este stabilită, care furnizează dovada activității de transformare sub forma oricărui document comercial care să fie acceptat de statul membru în cauză.

(3)   O societate rezultată din fuzionarea unor societăți care dispun, fiecare, de cantități de referință importate își poate întemeia propria solicitare pe respectivele cantități.

(4)   Prin derogare de la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, în ceea ce privește grupele 3, 6 și 8, fiecare solicitant poate prezenta mai multe cereri de licențe de import pentru produse din aceeași grupă în cazul în care aceste produse sunt originare din țări diferite. Cererile, separate pentru fiecare țară de origine, trebuie depuse în același timp la autoritatea competentă a unui stat membru. În ceea ce privește cantitatea maximă prevăzută la alineatul (5) din prezentul articol, acestea sunt considerate drept o singură cerere.

(5)   Pentru alte grupe decât grupa 5, cererile de licență trebuie depuse pentru cel puțin 100 de tone și pentru cel mult 10 % din cantitatea disponibilă pentru contingentul respectiv în cursul perioadei sau subperioadei în cauză.

Cu toate acestea:

(a)

pentru grupele 2 și 3, cererile de licență sau de drepturi de import pot fi depuse pentru cel mult 5 % din cantitatea disponibilă pentru contingentul respectiv în cursul perioadei sau subperioadei în cauză;

| (b) | pentru grupele 3, 6 și 8, cantitatea minimă pentru care trebuie depusă cererea de licență este redusă la 10 tone. |
| --- | --- |

(b)

pentru grupele 3, 6 și 8, cantitatea minimă pentru care trebuie depusă cererea de licență este redusă la 10 tone.

Pentru grupa 5, cererile de drepturi de import trebuie depuse pentru cel puțin 100 de tone și pentru cel mult 10 % din cantitatea disponibilă pentru contingentul respectiv în cursul subperioadei în cauză.

(6)   Cu excepția grupelor 3, 6 și 8, licențele implică obligația importului din țara menționată. Pentru grupele afectate de această obligație, țara de origine se indică în căsuța 8 din cererea de licență și din licență, iar mențiunea «da» se marchează cu o cruciuliță.

(7)   Cererea de licență și licența cuprind, în căsuța 20, una dintre mențiunile care figurează în anexa II partea A.

Licența cuprinde, în căsuța 24, una dintre mențiunile care figurează în anexa II partea B.

Licențele pentru grupele 3 și 6 cuprind, în căsuța 24, una dintre mențiunile care figurează în anexa II partea C.

Licențele pentru grupa 8 cuprind, în căsuța 24, una dintre mențiunile care figurează în anexa II partea D.

Articolul 5

(1)   Cererile de drepturi de import pentru grupa 5 și cererile de licență de import pentru celelalte grupe pot fi depuse numai în primele șapte zile din cea de-a treia lună precedentă fiecărei subperioade sau, pentru grupa 3, în primele șapte zile din cea de-a treia lună precedentă perioadei contingentare.

Totuși, cererile de drepturi de import pentru grupa 5 pentru subperioada care începe la 1 iulie 2011 pot fi depuse numai în primele șapte zile din luna mai 2011.

(2)   În momentul depunerii unei cereri de licență pentru alte grupe decât grupa 5, se depune o garanție de 50 EUR per 100 de kilograme. Totuși, pentru cererile de licență referitoare la grupele 1, 4 și 7, garanția se fixează la 10 EUR per 100 de kilograme, iar pentru cererile de drepturi de import pentru grupa 5 garanția se fixează la 6 EUR per 100 de kilograme.

(3)   Statele membre comunică Comisiei, cel târziu în a 14-a zi a lunii în care sunt depuse cererile, cantitățile totale cerute pentru fiecare grupă în funcție de origine și exprimate în kilograme.

(4)   Drepturile de import se acordă și licențele se emit din a 23-a zi a lunii în care sunt depuse cererile până cel târziu în ultima zi a lunii respective. Drepturile de import sunt valabile începând cu prima zi a subperioadei pentru care s-a depus cererea până la data de 30 iunie din aceeași perioadă de import și nu pot fi transferate.

(5)   Pentru grupa 5, cererile de licențe de import nu pot fi prezentate decât în statul membru unde solicitantul a depus cererea de drepturi de import și a obținut aceste drepturi. Pentru această grupă, licențele se eliberează la cererea și în numele operatorului care a obținut drepturile de import.

Pentru grupa 5, în momentul eliberării licenței de import, operatorul constituie o garanție de 75 EUR per 100 de kilograme. Fiecare licență de import eliberată are ca rezultat o reducere corespunzătoare a drepturilor de import obținute și eliberarea proporțională, fără întârziere, a garanției constituite în conformitate cu alineatul (2).

(6)   Cererile de licențe de import acoperă întreaga cantitate de drepturi de import alocată. Această obligație este o cerință principală în sensul articolului 20 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2220/85 al Comisiei (7).

Articolul 6

(1)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, statele membre notifică Comisiei:

| (a) | până cel târziu în a zecea zi a lunii următoare celei în care s-au depus cererile, cantitățile pentru care s-au eliberat licențe pentru toate grupele, cu excepția grupei 5; |
| --- | --- |

(a)

până cel târziu în a zecea zi a lunii următoare celei în care s-au depus cererile, cantitățile pentru care s-au eliberat licențe pentru toate grupele, cu excepția grupei 5;

| (b) | până cel târziu în a zecea zi a lunii următoare fiecărei subperioade, cantitățile pentru care s-au eliberat licențe în timpul subperioadei respective pentru grupa 5. |
| --- | --- |

(b)

până cel târziu în a zecea zi a lunii următoare fiecărei subperioade, cantitățile pentru care s-au eliberat licențe în timpul subperioadei respective pentru grupa 5.

(2)   Statele membre notifică Comisiei, înainte de sfârșitul celei de-a patra luni următoare sfârșitului fiecărei perioade anuale, cantitățile puse efectiv în liberă circulație în temeiul prezentului regulament pe parcursul perioadei în cauză.

(3)   Prin derogare de la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006, statele membre notifică Comisiei cantitățile acoperite de licențele de import care nu au fost utilizate sau au fost parțial utilizate, corespunzând diferenței dintre cantitățile înscrise în licențele de import pe verso și cantitățile pentru care acestea au fost eliberate:

| (a) | prima dată împreună cu notificările menționate la articolul 5 alineatul (3) din prezentul regulament referitoare la cererile depuse pentru ultima subperioadă a perioadei contingentare anuale; |
| --- | --- |

(a)

prima dată împreună cu notificările menționate la articolul 5 alineatul (3) din prezentul regulament referitoare la cererile depuse pentru ultima subperioadă a perioadei contingentare anuale;

| (b) | a doua și ultima dată înainte de sfârșitul celei de-a patra luni de după sfârșitul fiecărei perioade anuale, în privința cantităților care nu au fost notificate la momentul primei notificări prevăzute la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

a doua și ultima dată înainte de sfârșitul celei de-a patra luni de după sfârșitul fiecărei perioade anuale, în privința cantităților care nu au fost notificate la momentul primei notificări prevăzute la litera (a).

Pentru grupa 3, notificarea menționată la primul paragraf litera (a) nu se aplică.

(4)   Cantitățile menționate la alineatele (1) și (3) sunt exprimate în kilograme și defalcate pe grupe. Cantitățile menționate la alineatul (2) sunt exprimate în kilograme și defalcate pe grupe și origine.

| 3. | La articolul 7, alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | al doilea paragraf se elimină; |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 7, alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

al doilea paragraf se elimină;

| (b) | se adaugă următorul paragraf:
  „Totuși, pentru grupa 5, valabilitatea licențelor de import este de 15 zile lucrătoare începând cu data de eliberare efectivă a licenței, în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei (8). Drepturile de import sunt valabile începând cu prima zi a subperioadei pentru care s-a depus cererea până la data de 30 iunie din aceeași perioadă contingentară. |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul paragraf:

„Totuși, pentru grupa 5, valabilitatea licențelor de import este de 15 zile lucrătoare începând cu data de eliberare efectivă a licenței, în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei (8). Drepturile de import sunt valabile începând cu prima zi a subperioadei pentru care s-a depus cererea până la data de 30 iunie din aceeași perioadă contingentară.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică începând cu perioada contingentară care debutează la 1 iulie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 138, 30.5.2007, p. 10.

2

(3)  JO L 142, 5.6.2007, p. 3.

3

(4)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

4

(5)  JO L 205, 3.8.1985, p. 5.

5

(6)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

6

(7)  JO L 205, 3.8.1985, p. 5.”

7

(8)  JO L 114, 26.4.2008, p. 3.”

8

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 258/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 19 iunie 2010, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză („China” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 19 iunie 2010, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) („aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză („China” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de Federația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) („reclamanta”) în numele a 69 de producători reprezentând peste 30 % din producția totală de plăci ceramice a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de Federația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) („reclamanta”) în numele a 69 de producători reprezentând peste 30 % din producția totală de plăci ceramice a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din China, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. De asemenea, Comisia a informat producătorii din Statele Unite ale Americii („SUA”), Nigeria, Brazilia, Turcia, Indonezia și Thailanda, întrucât aceste țări au fost luate în considerare ca posibile țări analoge. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din China, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. De asemenea, Comisia a informat producătorii din Statele Unite ale Americii („SUA”), Nigeria, Brazilia, Turcia, Indonezia și Thailanda, întrucât aceste țări au fost luate în considerare ca posibile țări analoge. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (4) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China, importatori neafiliați și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se precizează în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-1 martie 2010. Autoritățile din China au fost, de asemenea, consultate. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China, importatori neafiliați și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se precizează în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-1 martie 2010. Autoritățile din China au fost, de asemenea, consultate.

2.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori chinezi

| (5) | Au fost primite 105 răspunsuri valide la exercițiul de eșantionare din partea producătorilor-exportatori chinezi, acoperind 47 % din importuri în cursul perioadei de anchetă, astfel cum se stabilește la considerentul 24 de mai jos. Prin urmare, se consideră că nivelul de cooperare este redus. |
| --- | --- |

(5)

Au fost primite 105 răspunsuri valide la exercițiul de eșantionare din partea producătorilor-exportatori chinezi, acoperind 47 % din importuri în cursul perioadei de anchetă, astfel cum se stabilește la considerentul 24 de mai jos. Prin urmare, se consideră că nivelul de cooperare este redus.

| (6) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat era alcătuit din trei grupuri, reprezentând 10 producători individuali, care acopereau 14,4 % din volumul total al exporturilor din China către Uniune și 31,3 % din volumul total al exportatorilor cooperanți pe durata perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Au fost primite o serie de observații în legătură cu eșantionul propus. Observațiile considerate adecvate au fost luate în considerare în selectarea eșantionului final. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat era alcătuit din trei grupuri, reprezentând 10 producători individuali, care acopereau 14,4 % din volumul total al exporturilor din China către Uniune și 31,3 % din volumul total al exportatorilor cooperanți pe durata perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Au fost primite o serie de observații în legătură cu eșantionul propus. Observațiile considerate adecvate au fost luate în considerare în selectarea eșantionului final.

2.2.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (7) | Asociația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (CET) a confirmat într-o scrisoare trimisă Comisiei că toate societățile reclamante au convenit să fie incluse în eșantion. Incluzând alte societăți care s-au declarat interesate, Comisia a primit, astfel, informații din partea a 73 de producători din Uniune. |
| --- | --- |

(7)

Asociația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (CET) a confirmat într-o scrisoare trimisă Comisiei că toate societățile reclamante au convenit să fie incluse în eșantion. Incluzând alte societăți care s-au declarat interesate, Comisia a primit, astfel, informații din partea a 73 de producători din Uniune.

| (8) | În exercițiul de eșantionare, s-a ținut seama de nivelul ridicat de fragmentare a sectorului plăcilor ceramice. Pentru a garanta că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, care reprezintă împreună cea mai mare parte din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat, s-a considerat că toate segmentele, și anume, întreprinderile mici, mijlocii și mari, ar trebui să fie reprezentate în eșantion. |
| --- | --- |

(8)

În exercițiul de eșantionare, s-a ținut seama de nivelul ridicat de fragmentare a sectorului plăcilor ceramice. Pentru a garanta că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, care reprezintă împreună cea mai mare parte din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat, s-a considerat că toate segmentele, și anume, întreprinderile mici, mijlocii și mari, ar trebui să fie reprezentate în eșantion.

| (9) | Trei segmente s-au diferențiat pe baza volumului producției anuale:
  —   segmentul 1: întreprinderile mari – producție de peste 10 milioane m2;
  —   segmentul 2: întreprinderile mijlocii – producție între 5 și 10 milioane m2;
  —   segmentul 3: întreprinderile mici – producție sub 5 milioane m2. |
| --- | --- |

(9)

Trei segmente s-au diferențiat pe baza volumului producției anuale:

—   segmentul 1: întreprinderile mari – producție de peste 10 milioane m2;

—   segmentul 2: întreprinderile mijlocii – producție între 5 și 10 milioane m2;

—   segmentul 3: întreprinderile mici – producție sub 5 milioane m2.

| (10) | În analiza indicatorilor microeconomici, rezultatele societăților incluse în eșantion, în segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice). Conform informațiilor colectate pe parcursul anchetei, producătorii din sectorul 1 și 2 reprezintă fiecare aproximativ un sfert din producția totală a Uniunii, în timp ce producătorii din segmentul 3 aproximativ jumătate din producția totală a Uniunii. Din segmentul întreprinderilor mici fac parte peste 350 de societăți, din segmentul întreprinderilor mijlocii peste 40 de societăți și din segmentul întreprinderilor mari peste 20 de societăți. |
| --- | --- |

(10)

În analiza indicatorilor microeconomici, rezultatele societăților incluse în eșantion, în segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice). Conform informațiilor colectate pe parcursul anchetei, producătorii din sectorul 1 și 2 reprezintă fiecare aproximativ un sfert din producția totală a Uniunii, în timp ce producătorii din segmentul 3 aproximativ jumătate din producția totală a Uniunii. Din segmentul întreprinderilor mici fac parte peste 350 de societăți, din segmentul întreprinderilor mijlocii peste 40 de societăți și din segmentul întreprinderilor mari peste 20 de societăți.

| (11) | În eșantion au fost incluse 10 societăți. Acestea sunt cele mai mari din toate cele trei segmente, ținând seama de vânzări, producție și localizare geografică. Una dintre societățile incluse în eșantion face parte din segmentul întreprinderilor mari, patru societăți fac parte din segmentul întreprinderilor mijlocii, iar celelalte cinci aparțin segmentului întreprinderilor mici. Societățile selectate își au sediul în șase state membre (Italia, Spania, Polonia, Portugalia, Germania și Franța) care reprezintă, împreună, peste 90 % din producția totală a Uniunii. Acest eșantion a reprezentat 24% din producția totală a producătorilor cooperanți și 7 % din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

În eșantion au fost incluse 10 societăți. Acestea sunt cele mai mari din toate cele trei segmente, ținând seama de vânzări, producție și localizare geografică. Una dintre societățile incluse în eșantion face parte din segmentul întreprinderilor mari, patru societăți fac parte din segmentul întreprinderilor mijlocii, iar celelalte cinci aparțin segmentului întreprinderilor mici. Societățile selectate își au sediul în șase state membre (Italia, Spania, Polonia, Portugalia, Germania și Franța) care reprezintă, împreună, peste 90 % din producția totală a Uniunii. Acest eșantion a reprezentat 24% din producția totală a producătorilor cooperanți și 7 % din producția totală a Uniunii.

| (12) | Pe durata anchetei, o societate din Polonia inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea în cadrul anchetei. Comisia nu a putut obține cooperarea niciunui alt producător cu sediul în Polonia. |
| --- | --- |

(12)

Pe durata anchetei, o societate din Polonia inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea în cadrul anchetei. Comisia nu a putut obține cooperarea niciunui alt producător cu sediul în Polonia.

| (13) | În ciuda retragerii producătorului polonez, nivelul de reprezentativitate a eșantionului a rămas ridicat conform tuturor criteriilor prevăzute la considerentele 8 și 10. Prin urmare, s-a hotărât că procedura poate continua cu un eșantion format din nouă producători din cinci state membre. |
| --- | --- |

(13)

În ciuda retragerii producătorului polonez, nivelul de reprezentativitate a eșantionului a rămas ridicat conform tuturor criteriilor prevăzute la considerentele 8 și 10. Prin urmare, s-a hotărât că procedura poate continua cu un eșantion format din nouă producători din cinci state membre.

| (14) | Reclamanții au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale. Comisia a acceptat solicitarea. |
| --- | --- |

(14)

Reclamanții au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale. Comisia a acceptat solicitarea.

2.3.   Eșantionarea importatorilor

| (15) | Comisia a primit 24 de răspunsuri din partea importatorilor. Trei mari importatori au fost excluși din exercițiul de eșantionare: doi afiliați unor exportatori chinezi și unul afiliat unui producător din Uniune (importurile sunt marginale în raport cu vânzările totale ale acelui producător). |
| --- | --- |

(15)

Comisia a primit 24 de răspunsuri din partea importatorilor. Trei mari importatori au fost excluși din exercițiul de eșantionare: doi afiliați unor exportatori chinezi și unul afiliat unui producător din Uniune (importurile sunt marginale în raport cu vânzările totale ale acelui producător).

| (16) | Importatorii neafiliați cooperanți reprezintă circa 6 % din importurile totale din China. |
| --- | --- |

(16)

Importatorii neafiliați cooperanți reprezintă circa 6 % din importurile totale din China.

| (17) | Șapte societăți au fost incluse în eșantion, reprezentând 95 % din importurile realizate de societățile neafiliate cooperante. Una dintre aceste societăți a fost și utilizator al produsului în cauză. Eșantionul a fost, de asemenea, reprezentativ în ceea ce privește repartizarea geografică. Eșantionul acoperă, astfel, statele care reprezintă peste 49 % din importurile către Uniune, care și-au coroborat reprezentativitatea. |
| --- | --- |

(17)

Șapte societăți au fost incluse în eșantion, reprezentând 95 % din importurile realizate de societățile neafiliate cooperante. Una dintre aceste societăți a fost și utilizator al produsului în cauză. Eșantionul a fost, de asemenea, reprezentativ în ceea ce privește repartizarea geografică. Eșantionul acoperă, astfel, statele care reprezintă peste 49 % din importurile către Uniune, care și-au coroborat reprezentativitatea.

2.4.   Răspunsuri la chestionare și controale

| (18) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din China incluși în eșantion să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Un grup de producători-exportatori a solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. Celelalte grupuri de producători-exportatori au solicitat doar TI. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din China incluși în eșantion să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Un grup de producători-exportatori a solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. Celelalte grupuri de producători-exportatori au solicitat doar TI.

| (19) | Au fost primite cereri de examinare individuală din partea a opt societăți sau grupuri de societăți afiliate neincluse în eșantion. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. O decizie de acordare a examinării individuale vreuneia dintre aceste societăți va fi luată în etapa finală. |
| --- | --- |

(19)

Au fost primite cereri de examinare individuală din partea a opt societăți sau grupuri de societăți afiliate neincluse în eșantion. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. O decizie de acordare a examinării individuale vreuneia dintre aceste societăți va fi luată în etapa finală.

| (20) | Comisia a expediat chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorilor-exportatori neincluși în eșantion și care și-au exprimat intenția de a solicita o examinare individuală conform articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați cooperanți și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a expediat chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorilor-exportatori neincluși în eșantion și care și-au exprimat intenția de a solicita o examinare individuală conform articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați cooperanți și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune.

| (21) | Au furnizat răspunsuri la chestionare trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion, nouă producători din Uniune incluși în eșantion și cinci importatori neafiliați unui producător-exportator. Asociația europeană a producătorilor (Cerame-Unie), asociațiile naționale de producători, importatorii, asociațiile de importatori și utilizatori au prezentat, de asemenea, observații. |
| --- | --- |

(21)

Au furnizat răspunsuri la chestionare trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion, nouă producători din Uniune incluși în eșantion și cinci importatori neafiliați unui producător-exportator. Asociația europeană a producătorilor (Cerame-Unie), asociațiile naționale de producători, importatorii, asociațiile de importatori și utilizatori au prezentat, de asemenea, observații.

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analiza TEP/TI, precum și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului comunitar și a efectuat controale la sediile a nouă producători din Uniune incluși în eșantion și la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători-exportatori din China







  — | Becarry Group format din:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analiza TEP/TI, precum și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului comunitar și a efectuat controale la sediile a nouă producători din Uniune incluși în eșantion și la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători-exportatori din China

—

Becarry Group format din:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

| — | Xinruncheng Group format din:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group format din:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd

| — | Wonderful Group format din:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group format din:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Giavelli S.r.l., importator italian afiliat |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., importator italian afiliat

| (b) | Comercianți din China







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(b)

Comercianți din China

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.

| (c) | Comercianți din Hong Kong







  — | Cayenne Trading International Ltd. |
| --- | --- | --- |

(c)

Comercianți din Hong Kong

—

Cayenne Trading International Ltd.

| — | Great Prosperity Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.

| — | Good East Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.

| (d) | Importatori neafiliați







  — | Enmon GmbH, Germany |
| --- | --- | --- |

(d)

Importatori neafiliați

—

Enmon GmbH, Germany

| (e) | Asociații naționale de producători







  — | Confindustria Ceramica (Italy) |
| --- | --- | --- |

(e)

Asociații naționale de producători

—

Confindustria Ceramica (Italy)

| — | Asociația producătorilor spanioli de plăci ceramice (ASCER) |
| --- | --- |

—

Asociația producătorilor spanioli de plăci ceramice (ASCER)

| — | APICER (Portugal) |
| --- | --- |

—

APICER (Portugal)

| (23) | Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China în cazul cărora există posibilitatea de a nu li se acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă, în cazul de față SUA, la sediile a doi producători. Acești producători au solicitat ca identitatea lor să fie păstrată confidențială. |
| --- | --- |

(23)

Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China în cazul cărora există posibilitatea de a nu li se acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă, în cazul de față SUA, la sediile a doi producători. Acești producători au solicitat ca identitatea lor să fie păstrată confidențială.

3.   Perioada de anchetă

| (24) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioadă luată în considerare”). |
| --- | --- |

(24)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioadă luată în considerare”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (25) | Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de plăci și dale din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport („plăci ceramice” sau „produsul în cauză”), care, în prezent, intră sub incidența codurilor CN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99. |
| --- | --- |

(25)

Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de plăci și dale din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport („plăci ceramice” sau „produsul în cauză”), care, în prezent, intră sub incidența codurilor CN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99.

| (26) | Plăcile ceramice sunt utilizate în special în industria construcțiilor pentru acoperirea pereților și podelelor. |
| --- | --- |

(26)

Plăcile ceramice sunt utilizate în special în industria construcțiilor pentru acoperirea pereților și podelelor.

2.   Produsul similar

| (27) | O parte a susținut că produsul importat din China și cel fabricat de industria Uniunii nu sunt comparabile. |
| --- | --- |

(27)

O parte a susținut că produsul importat din China și cel fabricat de industria Uniunii nu sunt comparabile.

| (28) | Se amintește faptul că Comisia s-a bazat în compararea prețurilor pe tipurile de produse diferențiate în funcție de numerele de control al produsului („NCP”) bazate pe opt caracteristici. |
| --- | --- |

(28)

Se amintește faptul că Comisia s-a bazat în compararea prețurilor pe tipurile de produse diferențiate în funcție de numerele de control al produsului („NCP”) bazate pe opt caracteristici.

| (29) | Partea în cauză și-a prezentat argumentele în cursul unei audieri înaintea consilierului-auditor. Potrivit argumentelor, absența comparabilității s-a datorat diferenței de tehnologie, materiale, lustruire și proiect utilizate pentru fabricarea plăcilor din China și din Uniune. Liniile avansate din punct de vedere tehnologic au produs plăci de calitate superioară cu serigrafii și în diverse culori. Societatea a explicat că există diferite tehnologii de imprimare pentru decorarea serigrafică, imprimarea prin rotogravură și imprimarea cu jet de cerneală. |
| --- | --- |

(29)

Partea în cauză și-a prezentat argumentele în cursul unei audieri înaintea consilierului-auditor. Potrivit argumentelor, absența comparabilității s-a datorat diferenței de tehnologie, materiale, lustruire și proiect utilizate pentru fabricarea plăcilor din China și din Uniune. Liniile avansate din punct de vedere tehnologic au produs plăci de calitate superioară cu serigrafii și în diverse culori. Societatea a explicat că există diferite tehnologii de imprimare pentru decorarea serigrafică, imprimarea prin rotogravură și imprimarea cu jet de cerneală.

| (30) | În ciuda cererilor de documente detaliate care să dezvolte toate aceste aspecte ale comparabilității produsului, partea interesată nu a reușit să își justifice argumentele. De asemenea, argumentul privind îmbunătățirea comparabilității nu a fost susținut de niciun element de probă. Mai mult decât atât, partea a recunoscut că tipurile de produs care ar fi vizate în cazul introducerii celor patru criterii sugerate, ar reprezenta doar 0,5 % din piața plăcilor ceramice. Conform celor menționate în raportul întocmit de consilierul auditor, care a rezumat situația societății în cauză, restul de 99,5 % din produsele care fac obiectul acelorași NCP erau similare. |
| --- | --- |

(30)

În ciuda cererilor de documente detaliate care să dezvolte toate aceste aspecte ale comparabilității produsului, partea interesată nu a reușit să își justifice argumentele. De asemenea, argumentul privind îmbunătățirea comparabilității nu a fost susținut de niciun element de probă. Mai mult decât atât, partea a recunoscut că tipurile de produs care ar fi vizate în cazul introducerii celor patru criterii sugerate, ar reprezenta doar 0,5 % din piața plăcilor ceramice. Conform celor menționate în raportul întocmit de consilierul auditor, care a rezumat situația societății în cauză, restul de 99,5 % din produsele care fac obiectul acelorași NCP erau similare.

| (31) | Conform celor menționate anterior, partea interesată nu a justificat necesitatea de a introduce criteriile suplimentare, nici posibilul impact al acestora asupra prețurilor. Prin urmare, având în vedere cota de piață neglijabilă a tipurilor de produse în cauză și confirmarea explicită a părții că 99,5 % din plăcile ceramice sunt comparabile în cadrul NCP în cauză, solicitarea de introducere a unor criterii suplimentare în structura NCP a trebuit să fie provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(31)

Conform celor menționate anterior, partea interesată nu a justificat necesitatea de a introduce criteriile suplimentare, nici posibilul impact al acestora asupra prețurilor. Prin urmare, având în vedere cota de piață neglijabilă a tipurilor de produse în cauză și confirmarea explicită a părții că 99,5 % din plăcile ceramice sunt comparabile în cadrul NCP în cauză, solicitarea de introducere a unor criterii suplimentare în structura NCP a trebuit să fie provizoriu respinsă.

| (32) | Se concluzionează că produsul în cauză, produsul fabricat și comercializat pe piața internă din China și pe piața internă din SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsul fabricat și comercializat în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(32)

Se concluzionează că produsul în cauză, produsul fabricat și comercializat pe piața internă din China și pe piața internă din SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsul fabricat și comercializat în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (33) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din China, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:






  1. | deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață; |
| --- | --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din China, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:

1.

deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;

| 2. | întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

2.

întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile;

| 3. | nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;

| 4. | legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică; și |
| --- | --- |

4.

legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică; și

| 5. | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.

| (34) | Două grupuri de producători-exportatori din China au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Două grupuri de producători-exportatori din China au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

| (35) | S-a constatat că părțile (doi producători, un comerciant chinez și un comerciant din Hong Kong) care pretindeau că fac parte din unul dintre aceste grupuri, nu erau, în realitate, afiliate. În aceste condiții, cererile de acordare a TEP ale celor doi producători chinezi (Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) au fost tratate separat. |
| --- | --- |

(35)

S-a constatat că părțile (doi producători, un comerciant chinez și un comerciant din Hong Kong) care pretindeau că fac parte din unul dintre aceste grupuri, nu erau, în realitate, afiliate. În aceste condiții, cererile de acordare a TEP ale celor doi producători chinezi (Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) au fost tratate separat.

| (36) | Referitor la celălalt grup de societăți, și anume Wonderful Group, format din două grupuri de producători afiliate prin faptul că erau deținute de aceeași societate-mamă, doar unul dintre grupurile afiliate au solicitat TEP, în timp ce cel de-al doilea a solicitat doar tratament individual (TI). Întrucât criteriile TEP trebuie, totuși, solicitate și îndeplinite pentru toate societățile din cadrul aceluiași grup, această solicitare de acordare a TEP a fost incompletă și nu a fost, prin urmare, luată în considerare. Astfel, grupului nu i s-a putut acorda TEP. |
| --- | --- |

(36)

Referitor la celălalt grup de societăți, și anume Wonderful Group, format din două grupuri de producători afiliate prin faptul că erau deținute de aceeași societate-mamă, doar unul dintre grupurile afiliate au solicitat TEP, în timp ce cel de-al doilea a solicitat doar tratament individual (TI). Întrucât criteriile TEP trebuie, totuși, solicitate și îndeplinite pentru toate societățile din cadrul aceluiași grup, această solicitare de acordare a TEP a fost incompletă și nu a fost, prin urmare, luată în considerare. Astfel, grupului nu i s-a putut acorda TEP.

| (37) | Cu privire la Becarry Group, în ceea ce privește criteriul 1, ancheta a stabilit că în licența comercială a producătorului exista o restricție a vânzărilor la export care a fost pusă în practică. Prin urmare, s-a considerat că deciziile privind vânzările nu au fost luate în mod liber, ci au făcut obiectul unei intervenții importante din partea statului. Mai mult decât atât, pentru mai multe societăți din cadrul grupului, nu s-a putut stabili plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată. Cu privire la criteriul 2, evidența contabilă a prezentat deficiențe grave, care nu au fost menționate în raportul de audit. În sfârșit, referitor la criteriul 3, s-a constatat, de asemenea, existența mai multor denaturări determinate de sistemul de economie planificată deoarece active importante nu au fost corect înregistrate sau amortizate în conturi și nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului. |
| --- | --- |

(37)

Cu privire la Becarry Group, în ceea ce privește criteriul 1, ancheta a stabilit că în licența comercială a producătorului exista o restricție a vânzărilor la export care a fost pusă în practică. Prin urmare, s-a considerat că deciziile privind vânzările nu au fost luate în mod liber, ci au făcut obiectul unei intervenții importante din partea statului. Mai mult decât atât, pentru mai multe societăți din cadrul grupului, nu s-a putut stabili plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată. Cu privire la criteriul 2, evidența contabilă a prezentat deficiențe grave, care nu au fost menționate în raportul de audit. În sfârșit, referitor la criteriul 3, s-a constatat, de asemenea, existența mai multor denaturări determinate de sistemul de economie planificată deoarece active importante nu au fost corect înregistrate sau amortizate în conturi și nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului.

| (38) | Referitor la Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, cu privire la criteriul 1, ancheta a constatat că societatea nu a putut dovedi plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată în momentul instituirii acesteia. În consecință, nu s-a putut exclude posibilitatea ca unele fonduri să fi fost furnizate de stat. În ceea ce privește criteriul 2, registrele contabile au prezentat deficiențe grave care nu au fost menționate în raportul de audit și, prin urmare, conturile nu au fost considerate ca fiind verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, în ceea ce privește criteriul 3, au existat, de asemenea, anumite denaturări determinate de sistemul de economie planificată, întrucât nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului sau o dovadă de plată pentru anumite active. |
| --- | --- |

(38)

Referitor la Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, cu privire la criteriul 1, ancheta a constatat că societatea nu a putut dovedi plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată în momentul instituirii acesteia. În consecință, nu s-a putut exclude posibilitatea ca unele fonduri să fi fost furnizate de stat. În ceea ce privește criteriul 2, registrele contabile au prezentat deficiențe grave care nu au fost menționate în raportul de audit și, prin urmare, conturile nu au fost considerate ca fiind verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, în ceea ce privește criteriul 3, au existat, de asemenea, anumite denaturări determinate de sistemul de economie planificată, întrucât nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului sau o dovadă de plată pentru anumite active.

| (39) | Comisia a comunicat rezultatele concluziilor privind TEP producătorilor-exportatori în cauză, autorităților chineze și reclamanților și i-a invitat să prezinte observații. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a comunicat rezultatele concluziilor privind TEP producătorilor-exportatori în cauză, autorităților chineze și reclamanților și i-a invitat să prezinte observații.

| (40) | În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu sunt de natură să modifice concluziile în această privință, întrucât încercau doar să infirme o parte din concluzii, și nu au prezentat probe suplimentare care să justifice observațiile. |
| --- | --- |

(40)

În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu sunt de natură să modifice concluziile în această privință, întrucât încercau doar să infirme o parte din concluzii, și nu au prezentat probe suplimentare care să justifice observațiile.

2.   Tratamentul individual (TI)

| (41) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:






  — | în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(41)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:

—

în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din Consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că întreprinderea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din Consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că întreprinderea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și

| — | intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.

| (42) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion care au solicitat acordarea TEP – Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co Ltd – au solicitat și TI, în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Wonderful Group și Xinruncheng Group au solicitat, de asemenea, TI. |
| --- | --- |

(42)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion care au solicitat acordarea TEP – Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co Ltd – au solicitat și TI, în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Wonderful Group și Xinruncheng Group au solicitat, de asemenea, TI.

| (43) | Referitor la Becarry Group, s-a constatat că vânzările nu erau stabilite în mod liber din cauza restricției vânzărilor la export menționată la considerentul 37 de mai sus, prin urmare, cererea sa de acordare a TI a fost respinsă. |
| --- | --- |

(43)

Referitor la Becarry Group, s-a constatat că vânzările nu erau stabilite în mod liber din cauza restricției vânzărilor la export menționată la considerentul 37 de mai sus, prin urmare, cererea sa de acordare a TI a fost respinsă.

| (44) | S-a constatat că ceilalți producători-exportatori îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, astfel, li s-a putut acorda TI. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit în mod provizoriu faptul că următorii producători-exportatori care au fost incluși în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(44)

S-a constatat că ceilalți producători-exportatori îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, astfel, li s-a putut acorda TI. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit în mod provizoriu faptul că următorii producători-exportatori care au fost incluși în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd;

| — | Xinruncheng Group; |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group;

| — | Wonderful Group. |
| --- | --- |

—

Wonderful Group.

3.   Valoarea normală

(a)   Alegerea țării analoge

| (45) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă.

| (46) | În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza SUA drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens. |
| --- | --- |

(46)

În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza SUA drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens.

| (47) | Au fost primite o serie de observații, iar alte câteva țări au fost propuse ca alternativă, în special Brazilia, Turcia, Nigeria, Thailanda și, în final, Indonezia. |
| --- | --- |

(47)

Au fost primite o serie de observații, iar alte câteva țări au fost propuse ca alternativă, în special Brazilia, Turcia, Nigeria, Thailanda și, în final, Indonezia.

| (48) | Prin urmare, Comisia a hotărât să solicite cooperarea producătorilor cunoscuți din aceste țări, inclusiv din SUA. Totuși, doar doi producători ai produsului în cauză din SUA au răspuns la chestionare. De asemenea, un producător din Thailanda a furnizat un răspuns incomplet la chestionar și, în orice gaz, gama sa de produse nu este pe deplin comparabilă cu cea a producătorilor chinezi cooperanți. |
| --- | --- |

(48)

Prin urmare, Comisia a hotărât să solicite cooperarea producătorilor cunoscuți din aceste țări, inclusiv din SUA. Totuși, doar doi producători ai produsului în cauză din SUA au răspuns la chestionare. De asemenea, un producător din Thailanda a furnizat un răspuns incomplet la chestionar și, în orice gaz, gama sa de produse nu este pe deplin comparabilă cu cea a producătorilor chinezi cooperanți.

| (49) | Ancheta a arătat că SUA este o piață competitivă pentru produsul în cauză. Mai mulți producători își desfășurau activitatea pe piața internă din SUA, iar volumele importurilor erau ridicate. Ancheta a arătat, de asemenea, că plăcile ceramice originare din China și din SUA prezintă, în esență, aceleași caracteristici fizice și utilizări, și că procesele de producție sunt similare. |
| --- | --- |

(49)

Ancheta a arătat că SUA este o piață competitivă pentru produsul în cauză. Mai mulți producători își desfășurau activitatea pe piața internă din SUA, iar volumele importurilor erau ridicate. Ancheta a arătat, de asemenea, că plăcile ceramice originare din China și din SUA prezintă, în esență, aceleași caracteristici fizice și utilizări, și că procesele de producție sunt similare.

| (50) | S-a afirmat că, întrucât piața americană este caracterizată în principal de importuri, plăcile ceramice fabricate în SUA și cele fabricate în China acoperă segmente de piață diferite. Prin urmare, tipurile de produse fabricate intern, care ar servi drept bază pentru stabilirea valorii normale, nu ar putea fi comparate cu tipurile de produse exportate de China în Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producția americană acoperă o gamă largă de tipuri de produse comparabile celor fabricate în și exportate din China, astfel cum s-a precizat la considerentul 49 de mai sus. |
| --- | --- |

(50)

S-a afirmat că, întrucât piața americană este caracterizată în principal de importuri, plăcile ceramice fabricate în SUA și cele fabricate în China acoperă segmente de piață diferite. Prin urmare, tipurile de produse fabricate intern, care ar servi drept bază pentru stabilirea valorii normale, nu ar putea fi comparate cu tipurile de produse exportate de China în Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producția americană acoperă o gamă largă de tipuri de produse comparabile celor fabricate în și exportate din China, astfel cum s-a precizat la considerentul 49 de mai sus.

| (51) | S-a subliniat, de asemenea, că SUA este un actor relativ minor pe piața mondială de plăci ceramice. Cu toate acestea, circa 600 de milioane m2 au fost fabricate intern în 2009, o cantitate considerată semnificativă. În scop comparativ, China, cel mai mare producător la nivel mondial, a fabricat 2 miliarde m2 în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(51)

S-a subliniat, de asemenea, că SUA este un actor relativ minor pe piața mondială de plăci ceramice. Cu toate acestea, circa 600 de milioane m2 au fost fabricate intern în 2009, o cantitate considerată semnificativă. În scop comparativ, China, cel mai mare producător la nivel mondial, a fabricat 2 miliarde m2 în aceeași perioadă.

| (52) | Una dintre părți a afirmat că SUA a aplicat standarde de calitate stricte și a creat în mod eficace bariere netarifare pentru importurile din China. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, astfel cum s-a menționat anterior, volumele importurilor din China în SUA au fost ridicate și au reprezentat un segment major din consumul intern al SUA. Prin urmare, argumentul potrivit căruia barierele netarifare din SUA afectează importurile și, astfel, concurența a fost respins. |
| --- | --- |

(52)

Una dintre părți a afirmat că SUA a aplicat standarde de calitate stricte și a creat în mod eficace bariere netarifare pentru importurile din China. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, astfel cum s-a menționat anterior, volumele importurilor din China în SUA au fost ridicate și au reprezentat un segment major din consumul intern al SUA. Prin urmare, argumentul potrivit căruia barierele netarifare din SUA afectează importurile și, astfel, concurența a fost respins.

| (53) | Datele prezentate în răspunsurile lor de cei doi producători din SUA au fost verificate la fața locului. Doar datele prezentate de un producător vizitat au fost analizate în cele din urmă, întrucât s-a constatat că acestea reprezintă informații fiabile pe care se poate baza o valoare normală. S-a constatat că datele de la cel de-al doilea producător vizitat nu sunt fiabile și au fost respinse, întrucât acest producător a raportat doar o parte din vânzările sale interne, iar costurile nu au putut fi confirmate pe deplin de conturi. |
| --- | --- |

(53)

Datele prezentate în răspunsurile lor de cei doi producători din SUA au fost verificate la fața locului. Doar datele prezentate de un producător vizitat au fost analizate în cele din urmă, întrucât s-a constatat că acestea reprezintă informații fiabile pe care se poate baza o valoare normală. S-a constatat că datele de la cel de-al doilea producător vizitat nu sunt fiabile și au fost respinse, întrucât acest producător a raportat doar o parte din vânzările sale interne, iar costurile nu au putut fi confirmate pe deplin de conturi.

| (54) | Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că SUA reprezintă o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că SUA reprezintă o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

(b)   Stabilirea valorii normale

| (55) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos. |
| --- | --- |

(55)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.

| (56) | Vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul din SUA au fost reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu volumul produsului în cauză exportat în Uniune de producătorii-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(56)

Vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul din SUA au fost reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu volumul produsului în cauză exportat în Uniune de producătorii-exportatori cooperanți.

| (57) | Pe parcursul anchetei, s-a constatat că vânzările de pe piața internă către clienți independenți s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru toate tipurile de produse similare fabricate de producătorul din SUA. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul similar fabricat și vândut în SUA și produsul în cauză exportat din China în Uniune, pentru anumite tipuri de produse, s-a considerat mai potrivit să se construiască valoarea normală pentru a putea lua în considerare aceste diferențe și pentru a garanta o comparație echitabilă, astfel cum se indică la considerentul 61. |
| --- | --- |

(57)

Pe parcursul anchetei, s-a constatat că vânzările de pe piața internă către clienți independenți s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru toate tipurile de produse similare fabricate de producătorul din SUA. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul similar fabricat și vândut în SUA și produsul în cauză exportat din China în Uniune, pentru anumite tipuri de produse, s-a considerat mai potrivit să se construiască valoarea normală pentru a putea lua în considerare aceste diferențe și pentru a garanta o comparație echitabilă, astfel cum se indică la considerentul 61.

| (58) | Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului din SUA, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului. În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul, au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorului din SUA. |
| --- | --- |

(58)

Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului din SUA, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului. În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul, au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorului din SUA.

(c)   Prețurile de export ale producătorilor-exportatori

| (59) | Prețurile de export ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion s-au bazat pe prețurile de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite primului client independent. În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator afiliat din Uniune, prețurile au fost construite în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Toate costurile suportate între import și revânzare au fost ajustate, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat. |
| --- | --- |

(59)

Prețurile de export ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion s-au bazat pe prețurile de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite primului client independent. În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator afiliat din Uniune, prețurile au fost construite în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Toate costurile suportate între import și revânzare au fost ajustate, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.

(d)   Comparația

| (60) | Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor de export franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare interne sau cu valoarea normală construită, în funcție de caz. |
| --- | --- |

(60)

Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor de export franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare interne sau cu valoarea normală construită, în funcție de caz.

| (61) | În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată pentru diferențe de caracteristici – în special datorită mărcii OEM, și pentru diferențe de calitate pentru anumite tipuri de produse care nu sunt fabricate de producătorul din țara analogă – pentru prețul mai scăzut al plăcilor care nu sunt din porțelan. După caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește cheltuielile de transport maritim, de asigurare, de manipulare, cheltuielile auxiliare, de ambalare, de creditare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate. |
| --- | --- |

(61)

În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată pentru diferențe de caracteristici – în special datorită mărcii OEM, și pentru diferențe de calitate pentru anumite tipuri de produse care nu sunt fabricate de producătorul din țara analogă – pentru prețul mai scăzut al plăcilor care nu sunt din porțelan. După caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește cheltuielile de transport maritim, de asigurare, de manipulare, cheltuielile auxiliare, de ambalare, de creditare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.

4.   Marje de dumping

(a)   Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI

| (62) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și media ponderată a prețului de export practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(62)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și media ponderată a prețului de export practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (63) | Din acest motiv, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt: | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

Din acest motiv, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Marja de dumping provizorie

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți

| (64) | Marja de dumping pentru alți producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

Marja de dumping pentru alți producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (65) | Marja de dumping pentru producătorul-exportator din China care a cooperat, inclus în eșantion, dar căruia nu i s-a acordat încă TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), a fost, de asemenea, calculată conform metodei prezentate în considerentul 64. |
| --- | --- |

(65)

Marja de dumping pentru producătorul-exportator din China care a cooperat, inclus în eșantion, dar căruia nu i s-a acordat încă TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), a fost, de asemenea, calculată conform metodei prezentate în considerentul 64.

(c)   Toți ceilalți producători-exportatori (necooperanți)

| (66) | Marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din China a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatată pentru un tip de produs reprezentativ de la un producător-exportator care a cooperat. |
| --- | --- |

(66)

Marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din China a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatată pentru un tip de produs reprezentativ de la un producător-exportator care a cooperat.

| (67) | Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată provizorie din eșantion și marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:






  Marja de dumping medie ponderată din eșantion pentru producătorii-exportatori cooperanți, dar care nu au fost incluși în eșantion sau cărora nu li s-a acordat TI (a se vedea anexa I) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Taxa reziduală pentru producătorii-exportatori necooperanți | 73,0 % |

(67)

Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată provizorie din eșantion și marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Marja de dumping medie ponderată din eșantion pentru producătorii-exportatori cooperanți, dar care nu au fost incluși în eșantion sau cărora nu li s-a acordat TI (a se vedea anexa I)

32,3 %

Taxa reziduală pentru producătorii-exportatori necooperanți

73,0 %

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția și industria din Uniune

| (68) | După cum se menționează la considerentul 8, industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată, existând peste 500 de producători de plăci ceramice. |
| --- | --- |

(68)

După cum se menționează la considerentul 8, industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată, existând peste 500 de producători de plăci ceramice.

| (69) | Astfel cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a fost divizată în trei segmente: întreprinderi mici, mijlocii și mari. Întreprinderile mici reprezintă jumătate din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(69)

Astfel cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a fost divizată în trei segmente: întreprinderi mici, mijlocii și mari. Întreprinderile mici reprezintă jumătate din producția totală a Uniunii.

| (70) | Se estimează că datele prezentate de asociațiile naționale și europene acoperă circa 75 % din producția Uniunii. Aceste date au fost verificate cu datele prezentate de producătorii individuali și de asociațiile naționale, dar și cu surse de date statistice, precum Prodcom. Volumul și valoarea producției rămase a fost extrapolată pe baza acelorași surse de informații. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 895 de milioane m2 în cursul PA. Toți producătorii din Uniune (care reprezintă producția totală a Uniunii) constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(70)

Se estimează că datele prezentate de asociațiile naționale și europene acoperă circa 75 % din producția Uniunii. Aceste date au fost verificate cu datele prezentate de producătorii individuali și de asociațiile naționale, dar și cu surse de date statistice, precum Prodcom. Volumul și valoarea producției rămase a fost extrapolată pe baza acelorași surse de informații. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 895 de milioane m2 în cursul PA. Toți producătorii din Uniune (care reprezintă producția totală a Uniunii) constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

2.   Consumul Uniunii

| (71) | Consumul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările producătorilor Uniunii pe piața Uniunii. Datele privind vânzările totale din Uniune ale produsului în cauză au fost bazate pe date verificate furnizate atât de asociațiile de producători naționale, cât și de cele europene. S-au operat extrapolări pe baza datelor prezentate de asociații și de Prodcom pentru a se ajunge la vânzările totale din cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(71)

Consumul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările producătorilor Uniunii pe piața Uniunii. Datele privind vânzările totale din Uniune ale produsului în cauză au fost bazate pe date verificate furnizate atât de asociațiile de producători naționale, cât și de cele europene. S-au operat extrapolări pe baza datelor prezentate de asociații și de Prodcom pentru a se ajunge la vânzările totale din cadrul Uniunii.

| (72) | În cursul perioadei examinate, și anume, între 2007 și PA, consumul Uniunii a scăzut cu 29 %, o diminuare semnificativă de 13 % înregistrându-se între 2007 și 2008. Pe parcursul PA, consumul a scăzut cu 8 % comparativ cu anul 2009.

  Tabelul 1


  Consum










  Volum (000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + importuri totale | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + producția din Uniune vândută pe piața Uniunii | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Consum | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| diminuare de la an la an | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

În cursul perioadei examinate, și anume, între 2007 și PA, consumul Uniunii a scăzut cu 29 %, o diminuare semnificativă de 13 % înregistrându-se între 2007 și 2008. Pe parcursul PA, consumul a scăzut cu 8 % comparativ cu anul 2009.

Tabelul 1

Consum

Volum (000 m2)

2007

2008

2009

PA

- importuri totale

157 232

140 715

115 676

119 689

- producția din Uniune vândută pe piața Uniunii

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indice (2007 = 100)

100

86

78

70

= Consum

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Indice (2007 = 100)

100

87

77

71

diminuare de la an la an

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Importuri din China

3.1.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor de produs în cauză

| (73) | Volumul, cota de piață și prețurile medii ale importurilor din China au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.

  Tabelul 2


  Importuri din China










  Volum (000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din țara în cauză | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Bază anuală | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Bază anuală | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

Volumul, cota de piață și prețurile medii ale importurilor din China au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.

Tabelul 2

Importuri din China

Volum (000 m2)

2007

2008

2009

PA

Volumul importurilor originare din țara în cauză

68 081

65 122

62 120

66 023

Indice (2007 = 100)

100

96

91

97

Bază anuală

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Indice (2007 = 100)

100

105

95

97

Bază anuală

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Volumul total al importurilor din China a scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 66 de milioane m2 în cursul perioadei de anchetă. Tendința descrescătoare în sine corespunde tendinței descrescătoare a consumului, însă este mult mai puțin pronunțată și s-a produs între 2007 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă, volumul importurilor din China a crescut cu 6 %. De asemenea, analizată din perspectiva întregii perioade examinate, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 35 %, de la 4,8 % în 2007 la 6,5 % în cursul PA. |
| --- | --- |

(74)

Volumul total al importurilor din China a scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 66 de milioane m2 în cursul perioadei de anchetă. Tendința descrescătoare în sine corespunde tendinței descrescătoare a consumului, însă este mult mai puțin pronunțată și s-a produs între 2007 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă, volumul importurilor din China a crescut cu 6 %. De asemenea, analizată din perspectiva întregii perioade examinate, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 35 %, de la 4,8 % în 2007 la 6,5 % în cursul PA.

| (75) | Prețurile importurilor din China au scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la 4,7 EUR/m2 la 4,5 EUR/m2. |
| --- | --- |

(75)

Prețurile importurilor din China au scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la 4,7 EUR/m2 la 4,5 EUR/m2.

3.2.   Subcotarea prețurilor

| (76) | În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate pentru fiecare tip de produs cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente, costurile ulterioare importului și nivelul schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(76)

În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate pentru fiecare tip de produs cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente, costurile ulterioare importului și nivelul schimburilor comerciale.

| (77) | Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei Uniunii. Nivelul subcotării, exprimat ca procent din prețurile industriei Uniunii, s-a situat între 44 % și 57 %. Calculele s-au bazat pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii-exportatori din China incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(77)

Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei Uniunii. Nivelul subcotării, exprimat ca procent din prețurile industriei Uniunii, s-a situat între 44 % și 57 %. Calculele s-au bazat pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii-exportatori din China incluși în eșantion.

4.   Importuri din țări terțe altele decât China

| (78) | Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.

  Tabelul 3


  Importuri din alte țări terțe | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri din alte țări (000 m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Cota de piață a importurilor provenite din alte țări | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Preț mediu (EUR/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Importuri din Turcia (000 m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Cota de piață Turcia | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Preț mediu (EUR/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Importuri din țări altele decât China și Turcia | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Preț mediu (EUR/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.

Tabelul 3

Importuri din alte țări terțe

2007

2008

2009

PA

Importuri din alte țări (000 m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Indice (2007 = 100)

100

85

60

60

Cota de piață a importurilor provenite din alte țări

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Preț mediu (EUR/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Indice (2007 = 100)

100

113

122

122

Importuri din Turcia (000 m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Cota de piață Turcia

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Preț mediu (EUR/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Importuri din țări altele decât China și Turcia

38 941

31 002

22 627

22 322

Indice (2007 = 100)

100

80

58

57

Preț mediu (EUR/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Importurile din țări terțe au scăzut cu 40 % în perioada examinată. Astfel, cota de piață a acestor importuri a scăzut cu 14 %, de la 6,2 % la 5,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Importurile din țări terțe au scăzut cu 40 % în perioada examinată. Astfel, cota de piață a acestor importuri a scăzut cu 14 %, de la 6,2 % la 5,3 %.

| (80) | Trebuie remarcat faptul că prețurile medii de import din alte țări terțe a crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate, menținându-se în mod constant mai ridicate decât prețul mediu de vânzare al vânzărilor la export ale Chinei (cu 19 % în cursul perioadei de anchetă). |
| --- | --- |

(80)

Trebuie remarcat faptul că prețurile medii de import din alte țări terțe a crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate, menținându-se în mod constant mai ridicate decât prețul mediu de vânzare al vânzărilor la export ale Chinei (cu 19 % în cursul perioadei de anchetă).

5.   Situația industriei din Uniune

5.1.   Observații generale

| (81) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(81)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.

| (82) | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, precum și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune. Analiza s-a bazat pe informațiile furnizate de asociațiile naționale și europene, fiind confruntate cu datele prezentate de producători și cu statisticile oficiale disponibile. |
| --- | --- |

(82)

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, precum și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune. Analiza s-a bazat pe informațiile furnizate de asociațiile naționale și europene, fiind confruntate cu datele prezentate de producători și cu statisticile oficiale disponibile.

| (83) | Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile unitare medii, ocuparea forței de muncă, salariile, productivitatea, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(83)

Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile unitare medii, ocuparea forței de muncă, salariile, productivitatea, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.

5.2.   Indicatori macroeconomici

5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (84) | Producția industriei din Uniune s-a redus considerabil cu 32 % în cursul perioadei examinate. Reducerea în termeni generali (în cursul perioadei examinate) a reflectat reducerea considerabilă a consumului (cu 29 % în cursul perioadei examinate, a se vedea considerentul 72 de mai sus), însă a urmat o tendință diferită. Între 2007 și 2009 s-a redus cu 32 %, cea mai mare scădere, de 23 %, fiind înregistrată între 2008 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă aceasta s-a stabilizat.

  Tabelul 4


  Producția totală din Uniune | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (000 m2) | | | | |
| Producția | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Producția industriei din Uniune s-a redus considerabil cu 32 % în cursul perioadei examinate. Reducerea în termeni generali (în cursul perioadei examinate) a reflectat reducerea considerabilă a consumului (cu 29 % în cursul perioadei examinate, a se vedea considerentul 72 de mai sus), însă a urmat o tendință diferită. Între 2007 și 2009 s-a redus cu 32 %, cea mai mare scădere, de 23 %, fiind înregistrată între 2008 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă aceasta s-a stabilizat.

Tabelul 4

Producția totală din Uniune

2007

2008

2009

PA

Volum (000 m2)

Producția

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Indice (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 5 % între 2007 și 2008, și cu 2 % între 2008 și perioada de anchetă. Gradul de utilizare a capacității de producție care rezultă a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2007 și perioada de anchetă.

  Tabelul 5


  Capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (000 m2) | | | | |
| Capacitate de producție | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Rata de utilizare a capacității | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 5 % între 2007 și 2008, și cu 2 % între 2008 și perioada de anchetă. Gradul de utilizare a capacității de producție care rezultă a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2007 și perioada de anchetă.

Tabelul 5

Capacitatea de producție și utilizarea capacității

2007

2008

2009

PA

Volum (000 m2)

Capacitate de producție

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Indice (2007 = 100)

100

95

93

93

Rata de utilizare a capacității

87 %

81 %

64 %

64 %

Indice (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2.   Volumele vânzărilor și cota de piață

| (86) | În conformitate cu evoluția volumelor de producție, vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut într-un ritm comparabil cu cel al scăderii consumului, și anume cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au urmat o tendință similară celei a consumului în termeni de scăderi anuale.

  Tabelul 6


  Volumele vânzărilor către clienți independenți | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (000 m2) | | | | |
| Vânzări în Uniune | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

În conformitate cu evoluția volumelor de producție, vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut într-un ritm comparabil cu cel al scăderii consumului, și anume cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au urmat o tendință similară celei a consumului în termeni de scăderi anuale.

Tabelul 6

Volumele vânzărilor către clienți independenți

2007

2008

2009

PA

Volum (000 m2)

Vânzări în Uniune

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indice (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut cu un punct procentual în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 7


  Cota de piață în UE | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață în Uniune | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut cu un punct procentual în cursul perioadei examinate.

Tabelul 7

Cota de piață în UE

2007

2008

2009

PA

Cota de piață în Uniune

89 %

89 %

90 %

88 %

Indice (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (88) | Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008. În cursul perioadei examinate, aceasta a scăzut cu 16 %.

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perioadă medie | | | | |
| Numărul total de locuri de muncă | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008. În cursul perioadei examinate, aceasta a scăzut cu 16 %.

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă

2007

2008

2009

PA

Perioadă medie

Numărul total de locuri de muncă

92 588

82 214

79 518

77 458

Indice (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată anual, a fost stabilă între 2007 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o scădere a productivității de 19 %, asociată scăderii producției.

  Tabelul 9


  Productivitate | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitate (m2 pe an/angajat) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată anual, a fost stabilă între 2007 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o scădere a productivității de 19 %, asociată scăderii producției.

Tabelul 9

Productivitate

2007

2008

2009

PA

Productivitate (m2 pe an/angajat)

17 439

17 453

13 834

14 132

Indice (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4.   Amploarea marjei de dumping

| (90) | Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în secțiunea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. Mai mult decât atât, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(90)

Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în secțiunea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. Mai mult decât atât, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.

5.3.   Indicatori microeconomici

| (91) | Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost desfășurată pentru societăți individuale, și anume, la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(91)

Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost desfășurată pentru societăți individuale, și anume, la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

5.3.1.   Observații generale

| (92) | Pentru anumiți indicatori microeconomici (prețul de vânzare, costul de producție, profitabilitatea și randamentul investițiilor, și anume, indicatorii exprimați în alte valori decât cele absolute, adică doar valorile exprimate în procente), rezultatele societăților incluse în eșantion din segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice – 52 % pentru întreprinderile mici, 24 % pentru întreprinderile mijlocii și 24 % pentru întreprinderile mari). Prin urmare, s-a garantat că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, reprezentând împreună cea mai mare cotă din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat. |
| --- | --- |

(92)

Pentru anumiți indicatori microeconomici (prețul de vânzare, costul de producție, profitabilitatea și randamentul investițiilor, și anume, indicatorii exprimați în alte valori decât cele absolute, adică doar valorile exprimate în procente), rezultatele societăților incluse în eșantion din segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice – 52 % pentru întreprinderile mici, 24 % pentru întreprinderile mijlocii și 24 % pentru întreprinderile mari). Prin urmare, s-a garantat că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, reprezentând împreună cea mai mare cotă din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat.

5.3.2.   Stocuri

| (93) | Deși nivelul stocurilor de închidere ale industriei din Uniune a scăzut în termeni absoluți cu 14 % în cursul perioadei examinate, atunci când este exprimat ca procent din producție, acesta a crescut considerabil (cu 37 %).

  Tabelul 10 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (000 m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Stocuri ca procent din producție | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Deși nivelul stocurilor de închidere ale industriei din Uniune a scăzut în termeni absoluți cu 14 % în cursul perioadei examinate, atunci când este exprimat ca procent din producție, acesta a crescut considerabil (cu 37 %).

Tabelul 10

2007

2008

2009

PA

Stocuri (000 m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Indice (2007 = 100)

100

105

82

86

Stocuri ca procent din producție

43 %

49 %

55 %

59 %

Indice (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Creșterea stocurilor este un factor grăitor al prejudiciului. Societățile din sector păstrează în mod normal stocurile pentru trei luni de producție, însă presiunea importurilor din China care fac obiectul unui dumping le-a forțat să crească stocurile la șase luni de producție. Într-adevăr, s-a observat o creștere anuală uniformă și constantă a stocurilor, de la 43 % în 2007 la 59 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(94)

Creșterea stocurilor este un factor grăitor al prejudiciului. Societățile din sector păstrează în mod normal stocurile pentru trei luni de producție, însă presiunea importurilor din China care fac obiectul unui dumping le-a forțat să crească stocurile la șase luni de producție. Într-adevăr, s-a observat o creștere anuală uniformă și constantă a stocurilor, de la 43 % în 2007 la 59 % în cursul perioadei de anchetă.

| (95) | Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o varietate de produse mult mai mare în termeni de tipuri, culori, dimensiuni. Pentru a reacționa într-un timp extrem de scurt la comenzi foarte specifice, industria din Uniune a fost nevoită să crească stocurile. |
| --- | --- |

(95)

Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o varietate de produse mult mai mare în termeni de tipuri, culori, dimensiuni. Pentru a reacționa într-un timp extrem de scurt la comenzi foarte specifice, industria din Uniune a fost nevoită să crească stocurile.

5.3.3.   Prețuri de vânzare

| (96) | Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.

  Tabelul 11


  Preț de vânzare unitar de pe piața UE | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri de vânzare unitare în Uniune (EUR/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.

Tabelul 11

Preț de vânzare unitar de pe piața UE

2007

2008

2009

PA

Prețuri de vânzare unitare în Uniune (EUR/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Indice (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Creșterea prețului s-a datorat mai multor factori. Un prim factor l-a reprezentat necesitatea de a recupera creșterile costurilor de producție, care, în aceeași perioadă, au crescut cu 14 % (a se vedea considerentul 106). Creșterea prețului s-a datorat, de asemenea, creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării mixului de produse oferite de industria din Uniune. Importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Prin urmare, Uniunea a trebuit să se concentreze pe loturi mici de produs în cauză, pentru care cererea este mai fragmentată, cu cantități mai mici și cu o mai mare varietate de tipuri, culori și dimensiuni. |
| --- | --- |

(97)

Creșterea prețului s-a datorat mai multor factori. Un prim factor l-a reprezentat necesitatea de a recupera creșterile costurilor de producție, care, în aceeași perioadă, au crescut cu 14 % (a se vedea considerentul 106). Creșterea prețului s-a datorat, de asemenea, creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării mixului de produse oferite de industria din Uniune. Importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Prin urmare, Uniunea a trebuit să se concentreze pe loturi mici de produs în cauză, pentru care cererea este mai fragmentată, cu cantități mai mici și cu o mai mare varietate de tipuri, culori și dimensiuni.

| (98) | Cu toate acestea, în ciuda creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a funcționat sub profitul țintă. De fapt, segmentul întreprinderilor mici a fost în pierdere. |
| --- | --- |

(98)

Cu toate acestea, în ciuda creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a funcționat sub profitul țintă. De fapt, segmentul întreprinderilor mici a fost în pierdere.

| (99) | Evoluția prețurilor importurilor din China a fost prezentată la considerentul 75. După cum se poate observa, aceste prețuri au urmat o tendință diferită de cea a industriei din Uniune și au fost în mod constant inferioare. În cursul PA, prețurile importurilor din China s-au situat la jumătate față de prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

Evoluția prețurilor importurilor din China a fost prezentată la considerentul 75. După cum se poate observa, aceste prețuri au urmat o tendință diferită de cea a industriei din Uniune și au fost în mod constant inferioare. În cursul PA, prețurile importurilor din China s-au situat la jumătate față de prețurile industriei din Uniune.

5.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii

| (100) | După cum s-a menționat anterior, creșterea costului de producție a fost superioară creșterii prețurilor de vânzare. Cu o creștere a costului de producție de 14 % înregistrată în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să își majoreze prețurile cu doar 9 %. Profitabilitatea a scăzut apoi de la 3,9 % în 2007, la 0,4 % în cursul perioadei de anchetă. Industria a realizat cel mai redus profit în 2009, când nu a reușit să acopere costul de producție, înregistrând o pierdere de 1,2 %. Dintre cele trei segmente, cel mai afectat a fost cel al întreprinderilor mici, care este în pierdere din 2008. Întreprinderile mijlocii și mari, în ciuda scăderilor considerabile de profitabilitate, au reușit să vândă, obținând profituri modeste, însă nesustenabile. |
| --- | --- |

(100)

După cum s-a menționat anterior, creșterea costului de producție a fost superioară creșterii prețurilor de vânzare. Cu o creștere a costului de producție de 14 % înregistrată în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să își majoreze prețurile cu doar 9 %. Profitabilitatea a scăzut apoi de la 3,9 % în 2007, la 0,4 % în cursul perioadei de anchetă. Industria a realizat cel mai redus profit în 2009, când nu a reușit să acopere costul de producție, înregistrând o pierdere de 1,2 %. Dintre cele trei segmente, cel mai afectat a fost cel al întreprinderilor mici, care este în pierdere din 2008. Întreprinderile mijlocii și mari, în ciuda scăderilor considerabile de profitabilitate, au reușit să vândă, obținând profituri modeste, însă nesustenabile.

| (101) | Profiturile realizate de întreprinderile mijlocii și mari nu pot fi divulgate din motive de confidențialitate. În segmentul întreprinderilor mari, calcularea profiturilor s-a bazat pe datele furnizate de o întreprindere, în timp ce divulgarea rezultatelor întreprinderilor mijlocii ar permite altor întreprinderi să calculeze profiturile altor segmente, dat fiind că se cunosc profiturile ponderate globale.

  Tabelul 12


  Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor (return on investment, ROI), investiții și salarii | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitul net al vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din vânzările nete) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Flux de numerar (000 EUR) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Investiții nete (000 EUR) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Costul anual al forței de muncă per angajat | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Indice (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Profiturile realizate de întreprinderile mijlocii și mari nu pot fi divulgate din motive de confidențialitate. În segmentul întreprinderilor mari, calcularea profiturilor s-a bazat pe datele furnizate de o întreprindere, în timp ce divulgarea rezultatelor întreprinderilor mijlocii ar permite altor întreprinderi să calculeze profiturile altor segmente, dat fiind că se cunosc profiturile ponderate globale.

Tabelul 12

Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor (return on investment, ROI), investiții și salarii

2007

2008

2009

PA

Profitul net al vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din vânzările nete)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Flux de numerar (000 EUR)

86 663

55 131

41 599

40 256

Indice (2007 = 100)

100

64

48

46

ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Investiții nete (000 EUR)

15 733

15 673

11 005

11 283

Indice (2007 = 100)

100

100

70

72

Costul anual al forței de muncă per angajat

38 910

39 714

37 366

37 242

Indice (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea unei industrii de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă în cursul perioadei examinate, însă a scăzut cu circa 54 % între 2007 și începutul PA. |
| --- | --- |

(102)

Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea unei industrii de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă în cursul perioadei examinate, însă a scăzut cu circa 54 % între 2007 și începutul PA.

| (103) | Randamentul investițiilor („ROI”) a urmat în linii mari tendința profitabilității în cursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(103)

Randamentul investițiilor („ROI”) a urmat în linii mari tendința profitabilității în cursul întregii perioade examinate.

| (104) | Între 2007 și perioada de anchetă, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizat de industria din Uniune a scăzut cu 28 %. |
| --- | --- |

(104)

Între 2007 și perioada de anchetă, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizat de industria din Uniune a scăzut cu 28 %.

| (105) | Între 2007 și perioada de anchetă, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 4 %. |
| --- | --- |

(105)

Între 2007 și perioada de anchetă, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 4 %.

5.3.5.   Costul producției

Tabelul 13

Costul producției

| | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul producției în EUR/m2 | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Indice | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

PA

Costul producției în EUR/m2

7,7

8,3

8,8

8,8

Indice

100

108

114

114

| (106) | Astfel cum s-a menționat anterior, costul producției a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării gamei de produse oferite de industria din Uniune (o mai mare varietate de produse în termeni de tipuri, culori, dimensiuni), în timp ce importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse. |
| --- | --- |

(106)

Astfel cum s-a menționat anterior, costul producției a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării gamei de produse oferite de industria din Uniune (o mai mare varietate de produse în termeni de tipuri, culori, dimensiuni), în timp ce importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.

6.   Concluzii privind prejudiciul

| (107) | Ancheta a arătat că indicatorii prejudiciului, de exemplu, volumul producției, gradul de utilizare a capacității, vânzările către clienți independenți și ocuparea forței de muncă s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. Deși nu poate fi ignorat faptul că evoluția negativă a consumului a avut un efect negativ asupra industriei din Uniune, merită remarcat că importurile din China au reușit o creștere a cotei de piață, prin presiunile exercitate asupra prețurilor. |
| --- | --- |

(107)

Ancheta a arătat că indicatorii prejudiciului, de exemplu, volumul producției, gradul de utilizare a capacității, vânzările către clienți independenți și ocuparea forței de muncă s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. Deși nu poate fi ignorat faptul că evoluția negativă a consumului a avut un efect negativ asupra industriei din Uniune, merită remarcat că importurile din China au reușit o creștere a cotei de piață, prin presiunile exercitate asupra prețurilor.

| (108) | În plus, indicatorii prejudiciului asociați performanței financiare a producătorilor din Uniune – precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar, au fost puternic afectați negativ în cursul perioadei examinate. Un factor grăitor al prejudiciului îl reprezintă creșterea substanțială a stocurilor (cu 37 %) în cursul perioadei examinate. Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o mai mare varietate de produse în temeni de tipuri, culori, dimensiuni. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse. |
| --- | --- |

(108)

În plus, indicatorii prejudiciului asociați performanței financiare a producătorilor din Uniune – precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar, au fost puternic afectați negativ în cursul perioadei examinate. Un factor grăitor al prejudiciului îl reprezintă creșterea substanțială a stocurilor (cu 37 %) în cursul perioadei examinate. Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o mai mare varietate de produse în temeni de tipuri, culori, dimensiuni. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.

| (109) | Deși prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate, aceasta se datorează în special creșterii costului producției. În general, profitabilitatea s-a deteriorat în perioada examinată. De fapt, segmentul întreprinderilor mici, reprezentând jumătate din industria din Uniune, a înregistrat pierderi din 2008. Prin urmare, chiar în ciuda creșterii prețurilor de vânzare, industria nu a reușit să realizeze un profit suficient. Sectorul nu a putut crește prețurile de vânzare la un nivel care să atingă nivelurile de rentabilitate necesare pentru a fi viabile pe termen lung. |
| --- | --- |

(109)

Deși prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate, aceasta se datorează în special creșterii costului producției. În general, profitabilitatea s-a deteriorat în perioada examinată. De fapt, segmentul întreprinderilor mici, reprezentând jumătate din industria din Uniune, a înregistrat pierderi din 2008. Prin urmare, chiar în ciuda creșterii prețurilor de vânzare, industria nu a reușit să realizeze un profit suficient. Sectorul nu a putut crește prețurile de vânzare la un nivel care să atingă nivelurile de rentabilitate necesare pentru a fi viabile pe termen lung.

| (110) | Analiza evoluției prețurilor pe baza cifrelor Eurostat a indicat faptul că diferența de preț între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prețurile industriei din Uniune a crescut de la circa 40 % în 2007 și 2008 la circa 50 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(110)

Analiza evoluției prețurilor pe baza cifrelor Eurostat a indicat faptul că diferența de preț între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prețurile industriei din Uniune a crescut de la circa 40 % în 2007 și 2008 la circa 50 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă.

| (111) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(111)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (112) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. De asemenea, factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost examinați pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor respective. |
| --- | --- |

(112)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. De asemenea, factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost examinați pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor respective.

2.   Impactul importurilor din China

| (113) | Cota de piață în creștere a producătorilor-exportatori chinezi în cursul perioadei examinate a coincis în timp cu scăderea profiturilor industriei din Uniune și cu o creștere substanțială a stocurilor sale. |
| --- | --- |

(113)

Cota de piață în creștere a producătorilor-exportatori chinezi în cursul perioadei examinate a coincis în timp cu scăderea profiturilor industriei din Uniune și cu o creștere substanțială a stocurilor sale.

| (114) | Aceasta a corespuns, de asemenea, unei scăderi a consumului din Uniune. Cu toate acestea, deși volumul importurilor din China a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2007 și 2009, în conformitate cu scăderea consumului (deși nu în același ritm – consumul a scăzut cu 23 de procente pe parcursul aceleiași perioade), începând cu 2007, cota de piață a Chinei a crescut constant. De asemenea, între 2009 și perioada de anchetă, în ciuda unei noi scăderi a consumului cu 6 puncte procentuale, importurile din China au crescut cu 6 procente. |
| --- | --- |

(114)

Aceasta a corespuns, de asemenea, unei scăderi a consumului din Uniune. Cu toate acestea, deși volumul importurilor din China a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2007 și 2009, în conformitate cu scăderea consumului (deși nu în același ritm – consumul a scăzut cu 23 de procente pe parcursul aceleiași perioade), începând cu 2007, cota de piață a Chinei a crescut constant. De asemenea, între 2009 și perioada de anchetă, în ciuda unei noi scăderi a consumului cu 6 puncte procentuale, importurile din China au crescut cu 6 procente.

| (115) | Diferența de preț (pe baza cifrelor medii furnizate de Eurostat) dintre importurile din China și prețurile industriei din Uniune a fost extrem de mare pe parcursul întregii perioade examinate. Faptul că în 2007 se ridica deja la peste 40 % sugerează faptul că strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi a fost lansată înainte de declanșarea crizei economice. De asemenea, diferența a crescut în urma crizei, atingând 50 % în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(115)

Diferența de preț (pe baza cifrelor medii furnizate de Eurostat) dintre importurile din China și prețurile industriei din Uniune a fost extrem de mare pe parcursul întregii perioade examinate. Faptul că în 2007 se ridica deja la peste 40 % sugerează faptul că strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi a fost lansată înainte de declanșarea crizei economice. De asemenea, diferența a crescut în urma crizei, atingând 50 % în perioada de anchetă.

| (116) | Această cotă de piață în creștere a importurilor din China, combinată cu scăderea prețurilor și cu creșterea diferenței de preț între prețurile practicate de China și cele din Uniune a coincis în timp cu deteriorarea situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Această cotă de piață în creștere a importurilor din China, combinată cu scăderea prețurilor și cu creșterea diferenței de preț între prețurile practicate de China și cele din Uniune a coincis în timp cu deteriorarea situației industriei din Uniune.

3.   Efectele altor factori

3.1.   Impactul importurilor din țări terțe, altele decât China

| (117) | Volumul importurilor din țări terțe, altele decât China, s-a diminuat cu 40 % în perioada examinată. De asemenea, cota de piață a acestor importuri a scăzut ușor cu circa 1 % în cursul perioadei examinate. Deși prețurile acestor importuri au fost comparabile cu prețurile importurilor din China în 2007, diferența de preț a crescut cu 18 % în 2009 și cu 16 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(117)

Volumul importurilor din țări terțe, altele decât China, s-a diminuat cu 40 % în perioada examinată. De asemenea, cota de piață a acestor importuri a scăzut ușor cu circa 1 % în cursul perioadei examinate. Deși prețurile acestor importuri au fost comparabile cu prețurile importurilor din China în 2007, diferența de preț a crescut cu 18 % în 2009 și cu 16 % în cursul perioadei de anchetă.

| (118) | Turcia este al doilea cel mai mare exportator în Uniune, cu o cotă de piață de 3 % în cursul perioadei de anchetă. Această cotă de piață s-a menținut stabilă (a scăzut ușor cu 0,4 % în cursul perioadei examinate). Volumul importurilor originare din Turcia a scăzut cu 37 % în perioada examinată. Deși prețurile importurilor din Turcia au fost inferioare celor din industria Uniunii (cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate), diferența de preț între importurile din Turcia și cele din China a crescut cu 16 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă, ca urmare a unei creșteri de 22 % a prețurilor importurilor din Turcia. Din aceste motive, nu este exclus ca importurile din țări terțe, altele decât China, să fi contribuit într-o foarte mică măsură la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, însă acestea nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită cu importurile din China care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(118)

Turcia este al doilea cel mai mare exportator în Uniune, cu o cotă de piață de 3 % în cursul perioadei de anchetă. Această cotă de piață s-a menținut stabilă (a scăzut ușor cu 0,4 % în cursul perioadei examinate). Volumul importurilor originare din Turcia a scăzut cu 37 % în perioada examinată. Deși prețurile importurilor din Turcia au fost inferioare celor din industria Uniunii (cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate), diferența de preț între importurile din Turcia și cele din China a crescut cu 16 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă, ca urmare a unei creșteri de 22 % a prețurilor importurilor din Turcia. Din aceste motive, nu este exclus ca importurile din țări terțe, altele decât China, să fi contribuit într-o foarte mică măsură la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, însă acestea nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită cu importurile din China care fac obiectul unui dumping.

4.   Impactul fragmentării importante a industriei Uniunii

| (119) | Industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată. Cu toate acestea, numărul global al întreprinderilor a scăzut în perioada examinată din cauza unui proces de consolidare desfășurat pe parcursul ultimelor două decenii. Însă, în primul rând în statele membre cu cea mai mare cotă de producție, unde fragmentarea este, totodată, mai pronunțată, ancheta a arătat că întreprinderile funcționează în grupuri. Această structură garantează o alocare eficientă a resurselor. De fapt, fragmentarea permite întreprinderilor mari să subcontracteze întreprinderilor mici fabricarea anumitor tipuri de produse (în funcție de culoare, dimensiuni etc.). Cu ajutorul întreprinderilor mici, industria poate furniza numeroase tipuri de produse într-un interval scurt de timp. Acest fapt a devenit deosebit de important în lumina concurenței chineză care vinde loturi mari de produs omogen, care nu prezintă flexibilitate în proiectare, culori etc. În aceste condiții, nu se poate stabili o legătură cauzală între fragmentare și deteriorarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(119)

Industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată. Cu toate acestea, numărul global al întreprinderilor a scăzut în perioada examinată din cauza unui proces de consolidare desfășurat pe parcursul ultimelor două decenii. Însă, în primul rând în statele membre cu cea mai mare cotă de producție, unde fragmentarea este, totodată, mai pronunțată, ancheta a arătat că întreprinderile funcționează în grupuri. Această structură garantează o alocare eficientă a resurselor. De fapt, fragmentarea permite întreprinderilor mari să subcontracteze întreprinderilor mici fabricarea anumitor tipuri de produse (în funcție de culoare, dimensiuni etc.). Cu ajutorul întreprinderilor mici, industria poate furniza numeroase tipuri de produse într-un interval scurt de timp. Acest fapt a devenit deosebit de important în lumina concurenței chineză care vinde loturi mari de produs omogen, care nu prezintă flexibilitate în proiectare, culori etc. În aceste condiții, nu se poate stabili o legătură cauzală între fragmentare și deteriorarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.

4.1.   Impactul crizei economice

| (120) | Ancheta a arătat că recesiunea economică a avut, fără îndoială, un impact asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(120)

Ancheta a arătat că recesiunea economică a avut, fără îndoială, un impact asupra situației industriei din Uniune.

| (121) | Impactul a fost asociat, în principal, declinului din industria construcțiilor, care s-a reflectat în scăderea consumului de plăci ceramice. În general, în 2009, declinul care a caracterizat activitățile generale de construcții în UE a reprezentat 7,5 % (3). Impactul mai precis al climatului economic general asupra industriei construcțiilor diferă în funcție de segmentul specific din acea industrie (4). În 2009, scăderea care a caracterizat activitățile de construcții s-a concentrat în mare măsură pe segmentele construcției de locuințe noi și de clădiri nerezidențiale private. În schimb, sectorul construcțiilor civile a fost afectat într-o mai mică măsură, iar segmentul construcțiilor nerezidențiale publice chiar a crescut cu 1,1 % în 2009. Conform Federației Industriei Europene a Construcțiilor, aceste tendințe au reflectat măsuri guvernamentale de sprijinire sau chiar de creștere a cheltuielilor aferente clădirilor și infrastructurii publice, ca parte a pachetelor naționale de măsuri de stimulare. În mod similar, stimulentele fiscale pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic au atenuat impactul declinului economic asupra activităților de renovare și întreținere. |
| --- | --- |

(121)

Impactul a fost asociat, în principal, declinului din industria construcțiilor, care s-a reflectat în scăderea consumului de plăci ceramice. În general, în 2009, declinul care a caracterizat activitățile generale de construcții în UE a reprezentat 7,5 % (3). Impactul mai precis al climatului economic general asupra industriei construcțiilor diferă în funcție de segmentul specific din acea industrie (4). În 2009, scăderea care a caracterizat activitățile de construcții s-a concentrat în mare măsură pe segmentele construcției de locuințe noi și de clădiri nerezidențiale private. În schimb, sectorul construcțiilor civile a fost afectat într-o mai mică măsură, iar segmentul construcțiilor nerezidențiale publice chiar a crescut cu 1,1 % în 2009. Conform Federației Industriei Europene a Construcțiilor, aceste tendințe au reflectat măsuri guvernamentale de sprijinire sau chiar de creștere a cheltuielilor aferente clădirilor și infrastructurii publice, ca parte a pachetelor naționale de măsuri de stimulare. În mod similar, stimulentele fiscale pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic au atenuat impactul declinului economic asupra activităților de renovare și întreținere.

| (122) | Dezvoltările menționate anterior au avut un efect pozitiv asupra segmentelor activităților de renovare și întreținere (implicațiile pozitive pentru producție, vânzările și profitabilitatea industriei în aval considerate drept marje de profit sunt de mai mare amploare în segmentul de vânzare cu amănuntul). În orice caz, aceste segmente au fost afectate într-o mai mică măsură de declinul economic. |
| --- | --- |

(122)

Dezvoltările menționate anterior au avut un efect pozitiv asupra segmentelor activităților de renovare și întreținere (implicațiile pozitive pentru producție, vânzările și profitabilitatea industriei în aval considerate drept marje de profit sunt de mai mare amploare în segmentul de vânzare cu amănuntul). În orice caz, aceste segmente au fost afectate într-o mai mică măsură de declinul economic.

| (123) | Următoarea analiză demonstrează că, deși recesiunea economică ar fi putut avea un impact asupra situației industriei din Uniune, prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost, într-adevăr, cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(123)

Următoarea analiză demonstrează că, deși recesiunea economică ar fi putut avea un impact asupra situației industriei din Uniune, prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost, într-adevăr, cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping.

| (124) | În primul rând, ancheta a arătat că industria construcțiilor a început să își revină în urma efectelor declinului economic înregistrat în perioada de anchetă, deși indicatorii specifici industriei din Uniune au continuat să prezinte o tendință de scădere. |
| --- | --- |

(124)

În primul rând, ancheta a arătat că industria construcțiilor a început să își revină în urma efectelor declinului economic înregistrat în perioada de anchetă, deși indicatorii specifici industriei din Uniune au continuat să prezinte o tendință de scădere.

| (125) | În al doilea rând, un element important este reprezentat de evoluția stocurilor, care servește în acest caz drept un indicator grăitor al prejudiciului (a se vedea considerentul 93 de mai sus). S-a observat o creștere anuală relativ stabilă. Acest tip de creștere uniformă și constantă sugerează faptul că industria din Uniune s-a aflat, de fapt, în mare măsură sub presiunea constantă exercitată de producătorii-exportatori chinezi. În cazul în care creșterea stocurilor ar fi atribuită recesiunii economice, s-ar fi observat, probabil, o creștere considerabilă în anii din perioada crizei, nu o evoluție stabilă pe tot parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(125)

În al doilea rând, un element important este reprezentat de evoluția stocurilor, care servește în acest caz drept un indicator grăitor al prejudiciului (a se vedea considerentul 93 de mai sus). S-a observat o creștere anuală relativ stabilă. Acest tip de creștere uniformă și constantă sugerează faptul că industria din Uniune s-a aflat, de fapt, în mare măsură sub presiunea constantă exercitată de producătorii-exportatori chinezi. În cazul în care creșterea stocurilor ar fi atribuită recesiunii economice, s-ar fi observat, probabil, o creștere considerabilă în anii din perioada crizei, nu o evoluție stabilă pe tot parcursul perioadei examinate.

| (126) | În ultimul rând, analiza cifrelor privind profitabilitatea, în special ale celor specifice întreprinderilor mici, care au reprezentat aproape 50 % din producția din Uniunii în cursul perioadei de anchetă, arată că acestea au realizat doar un profit modest de 0,3 % în 2007, însă au înregistrat pierderi în toți anii următori. Acest lucru a sugerat că situația lor a început să se agraveze încă dinainte de criză. |
| --- | --- |

(126)

În ultimul rând, analiza cifrelor privind profitabilitatea, în special ale celor specifice întreprinderilor mici, care au reprezentat aproape 50 % din producția din Uniunii în cursul perioadei de anchetă, arată că acestea au realizat doar un profit modest de 0,3 % în 2007, însă au înregistrat pierderi în toți anii următori. Acest lucru a sugerat că situația lor a început să se agraveze încă dinainte de criză.

| (127) | În lumina celor de mai sus, se estimează că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a fost cauzată în mare parte de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Deși criza economică și reducerea cererii care a rezultat ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, impactul acesteia nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(127)

În lumina celor de mai sus, se estimează că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a fost cauzată în mare parte de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Deși criza economică și reducerea cererii care a rezultat ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, impactul acesteia nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

4.2.   Acuzații cu privire la prejudiciul autoprovocat

| (128) | Un importator a susținut că principala cauză a prejudiciului a constat în vânzările la preț redus ale producătorilor de plăci ceramice din Polonia. În acest sens, trebuie remarcat faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se desfășoare la nivelul întregii industrii din Uniune, nu doar la nivelul unei părți a acesteia. Cu toate acestea, Comisia a analizat situația pieței poloneze pe baza informațiilor disponibile (se amintește că societatea poloneză inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea și nicio altă societate din Polonia nu a fost de acord să coopereze). |
| --- | --- |

(128)

Un importator a susținut că principala cauză a prejudiciului a constat în vânzările la preț redus ale producătorilor de plăci ceramice din Polonia. În acest sens, trebuie remarcat faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se desfășoare la nivelul întregii industrii din Uniune, nu doar la nivelul unei părți a acesteia. Cu toate acestea, Comisia a analizat situația pieței poloneze pe baza informațiilor disponibile (se amintește că societatea poloneză inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea și nicio altă societate din Polonia nu a fost de acord să coopereze).

| (129) | În primul rând, s-a constatat că, în termeni de volum, vânzările producătorilor polonezi pe restul pieței Uniunii au reprezentat o cotă de piață de sub 3 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(129)

În primul rând, s-a constatat că, în termeni de volum, vânzările producătorilor polonezi pe restul pieței Uniunii au reprezentat o cotă de piață de sub 3 % în cursul perioadei de anchetă.

| (130) | În al doilea rând, în cazul în care societățile poloneze ar fi cooperat în cadrul anchetei, iar prețurile practicate de acestea ar fi fost luate în calcul în analiza subcotării, acest lucru ar fi avut o pondere extrem de redusă în ceea ce privește calculul subcotării globale. Din cauza lipsei de cooperare a societății poloneze, nu au fost disponibile informații detaliate privind prețul pentru fiecare NCP, însă, chiar și în cadrul unei abordări „de impact maxim”, presupunând că toate vânzările societăților poloneze ar fi fost incluse în calcul, impactul ar fi fost marginal și nu ar fi modificat situația globală, având în vedere volumele relativ scăzute ale vânzărilor (5). |
| --- | --- |

(130)

În al doilea rând, în cazul în care societățile poloneze ar fi cooperat în cadrul anchetei, iar prețurile practicate de acestea ar fi fost luate în calcul în analiza subcotării, acest lucru ar fi avut o pondere extrem de redusă în ceea ce privește calculul subcotării globale. Din cauza lipsei de cooperare a societății poloneze, nu au fost disponibile informații detaliate privind prețul pentru fiecare NCP, însă, chiar și în cadrul unei abordări „de impact maxim”, presupunând că toate vânzările societăților poloneze ar fi fost incluse în calcul, impactul ar fi fost marginal și nu ar fi modificat situația globală, având în vedere volumele relativ scăzute ale vânzărilor (5).

| (131) | Pe această bază, dacă a existat, impactul vânzărilor realizate de societățile poloneze asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost limitat. |
| --- | --- |

(131)

Pe această bază, dacă a existat, impactul vânzărilor realizate de societățile poloneze asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost limitat.

| (132) | O altă acuzație de prejudiciu autoprovocat a fost aceea că unii producători din Uniune și-ar fi completat cataloagele cu importuri de plăci ceramice din China, pe care le-au recomercializat sub mărcile proprii. Această acuzație nu a fost, totuși, susținută și, în plus, dovezile colectate în cursul perioadei de anchetă au arătat că aceste importuri sunt limitate. Prin urmare, nu se poate concluziona că acele importuri efectuate de producătorii din Uniune au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(132)

O altă acuzație de prejudiciu autoprovocat a fost aceea că unii producători din Uniune și-ar fi completat cataloagele cu importuri de plăci ceramice din China, pe care le-au recomercializat sub mărcile proprii. Această acuzație nu a fost, totuși, susținută și, în plus, dovezile colectate în cursul perioadei de anchetă au arătat că aceste importuri sunt limitate. Prin urmare, nu se poate concluziona că acele importuri efectuate de producătorii din Uniune au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (133) | Performanța la export a fost, la rândul său, examinată drept unul dintre factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor respective. Analiza datelor Eurostat a arătat că, într-adevăr, exporturile din Uniune au scăzut cu 44 %. Totuși, prețurile acestor exporturi au crescut cu 32 %. Pentru producătorii cooperanți incluși în eșantion, scăderea a fost mai puțin pronunțată (– 24 %). Ancheta a arătat, de asemenea, că, exprimată ca procent din totalul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune, cota exporturilor a crescut de la 17 % în 2007 la 19 % în 2009. Mai mult, chiar dacă volumele exporturilor pentru producătorii cooperanți din Uniune s-au diminuat, această scădere a fost mai puțin pronunțată decât scăderea vânzărilor de pe piața Uniunii (– 24 % pentru exporturi, față de – 30 % pentru vânzările în Uniune). Din acest motiv, se consideră că scăderea volumului exporturilor nu poate justifica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(133)

Performanța la export a fost, la rândul său, examinată drept unul dintre factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor respective. Analiza datelor Eurostat a arătat că, într-adevăr, exporturile din Uniune au scăzut cu 44 %. Totuși, prețurile acestor exporturi au crescut cu 32 %. Pentru producătorii cooperanți incluși în eșantion, scăderea a fost mai puțin pronunțată (– 24 %). Ancheta a arătat, de asemenea, că, exprimată ca procent din totalul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune, cota exporturilor a crescut de la 17 % în 2007 la 19 % în 2009. Mai mult, chiar dacă volumele exporturilor pentru producătorii cooperanți din Uniune s-au diminuat, această scădere a fost mai puțin pronunțată decât scăderea vânzărilor de pe piața Uniunii (– 24 % pentru exporturi, față de – 30 % pentru vânzările în Uniune). Din acest motiv, se consideră că scăderea volumului exporturilor nu poate justifica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune.

| (134) | Pe baza constatărilor de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că performanța la export a industriei din Uniune nu a contribuit la prejudiciul material suferit de aceasta. |
| --- | --- |

(134)

Pe baza constatărilor de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că performanța la export a industriei din Uniune nu a contribuit la prejudiciul material suferit de aceasta.

6.   Concluzie privind cauzalitatea

| (135) | Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Criza economică și importurile din țări terțe, altele decât China, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, însă acesta nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(135)

Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Criza economică și importurile din țări terțe, altele decât China, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, însă acesta nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

| (136) | Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură cauzală între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(136)

Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură cauzală între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.

F.   INTERESUL UNIUNII

1.   Interesul industriei din Uniune

| (137) | S-a observat un nivel înalt de cooperare și sprijin din partea Asociației europene (Cerame-Unie) și a principalelor asociații naționale de producători. De asemenea, niciun producător din Uniune nu și-a declarat opoziția față de deschiderea anchetei sau de impunerea unor măsuri, ceea ce sugerează că impunerea de măsuri este evident în interesul producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(137)

S-a observat un nivel înalt de cooperare și sprijin din partea Asociației europene (Cerame-Unie) și a principalelor asociații naționale de producători. De asemenea, niciun producător din Uniune nu și-a declarat opoziția față de deschiderea anchetei sau de impunerea unor măsuri, ceea ce sugerează că impunerea de măsuri este evident în interesul producătorilor din Uniune.

| (138) | Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul 76 și următoarele. |
| --- | --- |

(138)

Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul 76 și următoarele.

| (139) | Se poate estima că industria din Uniune va beneficia de măsuri care să poată preveni un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(139)

Se poate estima că industria din Uniune va beneficia de măsuri care să poată preveni un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.

| (140) | Dacă nu se impun măsuri, se estimează că importurile de plăci ceramice la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping vor continua și ar putea chiar să se intensifice. Efectul scăderii prețurilor de vânzare exercitat de importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să scadă prețurile de vânzare și profitul producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(140)

Dacă nu se impun măsuri, se estimează că importurile de plăci ceramice la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping vor continua și ar putea chiar să se intensifice. Efectul scăderii prețurilor de vânzare exercitat de importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să scadă prețurile de vânzare și profitul producătorilor din Uniune.

| (141) | Având în vedere că situația financiară și profitabilitatea producătorilor din Uniune nu sunt suficient de solide pentru a face față unei presiuni suplimentare asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat semnificativ prețurile acestora, dispariția treptată a unui număr mare de producători din Uniune este foarte probabilă. |
| --- | --- |

(141)

Având în vedere că situația financiară și profitabilitatea producătorilor din Uniune nu sunt suficient de solide pentru a face față unei presiuni suplimentare asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat semnificativ prețurile acestora, dispariția treptată a unui număr mare de producători din Uniune este foarte probabilă.

2.   Interesul importatorilor

| (142) | Cooperarea dintre importatorii neafiliați și utilizatori reprezintă aproximativ 6 % din volumul total al importurilor din China. În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul 15], au fost selectați 7 importatori neafiliați (unul dintre aceștia fiind utilizator), reprezentând circa 5 % din importurile totale din China. Importatorii cooperanți comercializau, în principal, plăci ceramice, cu excepția unui importator, pentru care comerțul cu plăci ceramice reprezintă doar o mică parte din activitatea comercială globală. Pentru acești importatori cooperanți, cota importurilor din China din totalul achizițiilor a fost considerabilă (peste 3/4). Deși se pare că există o marjă pentru a absorbi o creștere a prețului importurilor din China, întrucât scumpirea aplicată acestor importuri de către importatori este de aproximativ 50 %, aceștia raportează, în mod normal, un profit de aproximativ 5 %. |
| --- | --- |

(142)

Cooperarea dintre importatorii neafiliați și utilizatori reprezintă aproximativ 6 % din volumul total al importurilor din China. În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul 15], au fost selectați 7 importatori neafiliați (unul dintre aceștia fiind utilizator), reprezentând circa 5 % din importurile totale din China. Importatorii cooperanți comercializau, în principal, plăci ceramice, cu excepția unui importator, pentru care comerțul cu plăci ceramice reprezintă doar o mică parte din activitatea comercială globală. Pentru acești importatori cooperanți, cota importurilor din China din totalul achizițiilor a fost considerabilă (peste 3/4). Deși se pare că există o marjă pentru a absorbi o creștere a prețului importurilor din China, întrucât scumpirea aplicată acestor importuri de către importatori este de aproximativ 50 %, aceștia raportează, în mod normal, un profit de aproximativ 5 %.

| (143) | În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorilor. |
| --- | --- |

(143)

În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorilor.

| (144) | Cu toate acestea, ancheta a arătat că este posibil ca importatorii și utilizatorii să opteze pentru produse originare din țări terțe sau din interiorul Uniunii. Această schimbare poate fi operată rapid, întrucât produsul care face obiectul anchetei este fabricat în mai multe țări, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii (Turcia, Emiratele Arabe Unite, Egipt, Asia de Sud-Est, Brazilia și altele). |
| --- | --- |

(144)

Cu toate acestea, ancheta a arătat că este posibil ca importatorii și utilizatorii să opteze pentru produse originare din țări terțe sau din interiorul Uniunii. Această schimbare poate fi operată rapid, întrucât produsul care face obiectul anchetei este fabricat în mai multe țări, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii (Turcia, Emiratele Arabe Unite, Egipt, Asia de Sud-Est, Brazilia și altele).

| (145) | Un importator a declarat că a încercat să schimbe furnizorii în urma deschiderii anchetei, însă eforturile sale nu au avut succes. Pe de altă parte, un alt importator a declarat că acest proces era deja în desfășurare în momentul deschiderii anchetei și a reușit. Un al treilea importator a susținut că dorește să își extindă portofoliul la producători care nu sunt din China și că această operațiune s-ar putea realiza cu ușurință. |
| --- | --- |

(145)

Un importator a declarat că a încercat să schimbe furnizorii în urma deschiderii anchetei, însă eforturile sale nu au avut succes. Pe de altă parte, un alt importator a declarat că acest proces era deja în desfășurare în momentul deschiderii anchetei și a reușit. Un al treilea importator a susținut că dorește să își extindă portofoliul la producători care nu sunt din China și că această operațiune s-ar putea realiza cu ușurință.

| (146) | Prin urmare, se concluzionează provizoriu că impunerea de măsuri nu ar împiedica achiziționarea de către importatorii din Uniune a unor produse similare din alte surse. Mai mult, scopul taxelor antidumping nu este acela de a izola canale comerciale specifice, ci de a restabili mediul concurențial echitabil și de a contracara practicile comerciale neloiale. |
| --- | --- |

(146)

Prin urmare, se concluzionează provizoriu că impunerea de măsuri nu ar împiedica achiziționarea de către importatorii din Uniune a unor produse similare din alte surse. Mai mult, scopul taxelor antidumping nu este acela de a izola canale comerciale specifice, ci de a restabili mediul concurențial echitabil și de a contracara practicile comerciale neloiale.

| (147) | În final, nivelul relativ scăzut de cooperare din partea importatorilor neafiliați ar putea sugera că impunerea de măsuri nu ar avea un impact semnificativ asupra activității lor. |
| --- | --- |

(147)

În final, nivelul relativ scăzut de cooperare din partea importatorilor neafiliați ar putea sugera că impunerea de măsuri nu ar avea un impact semnificativ asupra activității lor.

3.   Interesul utilizatorilor

| (148) | Comisia a contactat două asociații principale ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a contactat două asociații principale ale utilizatorilor din Uniune.

| (149) | Sectorul construcțiilor (reprezentat de Federația Industriei Europene a Construcțiilor) a hotărât să nu coopereze activ în cadrul anchetei. Aceasta a răspuns solicitării inițiale a Comisiei, însă, ulterior, a încetat să colaboreze din cauza lipsei de interes manifestate de membrii săi. |
| --- | --- |

(149)

Sectorul construcțiilor (reprezentat de Federația Industriei Europene a Construcțiilor) a hotărât să nu coopereze activ în cadrul anchetei. Aceasta a răspuns solicitării inițiale a Comisiei, însă, ulterior, a încetat să colaboreze din cauza lipsei de interes manifestate de membrii săi.

| (150) | Nivelul redus de cooperare din partea utilizatorilor ar presupune că sectorul nu se bazează în mare măsură pe importurile din China sau că, în cazul impunerii unor măsuri, sectorul nu ar fi afectat în mod semnificativ. Această situație pare să fie valabilă mai ales în sectorul construcțiilor, unde, conform celor declarate de producători în cursul vizitelor de verificare, plăcile ceramice au o pondere marginală asupra costurilor finale. Acest fapt pare rezonabil, având în vedere costul altor materiale utilizate în construcțiile noi sau în renovări. De asemenea, conform celor menționate anterior, sursele de aprovizionare ar putea fi schimbate relativ ușor. |
| --- | --- |

(150)

Nivelul redus de cooperare din partea utilizatorilor ar presupune că sectorul nu se bazează în mare măsură pe importurile din China sau că, în cazul impunerii unor măsuri, sectorul nu ar fi afectat în mod semnificativ. Această situație pare să fie valabilă mai ales în sectorul construcțiilor, unde, conform celor declarate de producători în cursul vizitelor de verificare, plăcile ceramice au o pondere marginală asupra costurilor finale. Acest fapt pare rezonabil, având în vedere costul altor materiale utilizate în construcțiile noi sau în renovări. De asemenea, conform celor menționate anterior, sursele de aprovizionare ar putea fi schimbate relativ ușor.

| (151) | Asociația Europeană de Bricolaj (European Do-It-Yourself Association, EDRA) a contactat Comisia în numele membrilor săi. Această asociație și-a prezentat observațiile la începutul anchetei, susținând că taxele vor genera o creștere a prețurilor de consum, iar îndreptarea spre alte surse de aprovizionare va determina un cost crescut, atât pentru distribuitori, cât și pentru consumatori. Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute de nicio dovadă. |
| --- | --- |

(151)

Asociația Europeană de Bricolaj (European Do-It-Yourself Association, EDRA) a contactat Comisia în numele membrilor săi. Această asociație și-a prezentat observațiile la începutul anchetei, susținând că taxele vor genera o creștere a prețurilor de consum, iar îndreptarea spre alte surse de aprovizionare va determina un cost crescut, atât pentru distribuitori, cât și pentru consumatori. Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute de nicio dovadă.

4.   Interesul consumatorilor finali

| (152) | Comisia a contactat o asociație de consumatori care a răspuns că nu este interesată să coopereze. Nicio altă asociație de consumatori nu s-a făcut cunoscută Comisiei. |
| --- | --- |

(152)

Comisia a contactat o asociație de consumatori care a răspuns că nu este interesată să coopereze. Nicio altă asociație de consumatori nu s-a făcut cunoscută Comisiei.

| (153) | Există posibilitatea limitării impactului taxelor antidumping asupra consumatorilor, întrucât scumpirea aplicată de distribuitori este, în mod normal, extrem de ridicată. Chiar și în cazul creșterii prețurilor, acestea ar avea mai curând un impact limitat asupra consumatorilor, dat fiind faptul că scumpirea s-ar situa între 1,5 și 3 EUR pe m2 (în funcție de prețul mediu al importurilor din China, de 4,5 EUR în cursul PA). Consumatorii individuali achiziționează cantități limitate de plăci ceramice și nu în mod frecvent. Mai mult, creșterea prețurilor pe termen scurt ar putea avea efecte benefice pe termen lung pentru consumatori prin asigurarea concurenței pe piață. Lipsa concurenței pe termen lung ar putea duce la o creștere și mai mare a prețurilor și la dispariția importurilor la preț scăzut. |
| --- | --- |

(153)

Există posibilitatea limitării impactului taxelor antidumping asupra consumatorilor, întrucât scumpirea aplicată de distribuitori este, în mod normal, extrem de ridicată. Chiar și în cazul creșterii prețurilor, acestea ar avea mai curând un impact limitat asupra consumatorilor, dat fiind faptul că scumpirea s-ar situa între 1,5 și 3 EUR pe m2 (în funcție de prețul mediu al importurilor din China, de 4,5 EUR în cursul PA). Consumatorii individuali achiziționează cantități limitate de plăci ceramice și nu în mod frecvent. Mai mult, creșterea prețurilor pe termen scurt ar putea avea efecte benefice pe termen lung pentru consumatori prin asigurarea concurenței pe piață. Lipsa concurenței pe termen lung ar putea duce la o creștere și mai mare a prețurilor și la dispariția importurilor la preț scăzut.

5.   Interesul furnizorilor

| (154) | În cursul anchetei nu s-au făcut cunoscuți nici furnizori, nici asociații de furnizori. |
| --- | --- |

(154)

În cursul anchetei nu s-au făcut cunoscuți nici furnizori, nici asociații de furnizori.

| (155) | Ancheta a relevat faptul că furnizorii care ar putea fi în mod deosebit interesați de procedura în curs sunt producătorii de echipamente pentru fabricarea plăcilor ceramice. Ancheta a arătat că anumiți producători chinezi au achiziționat astfel de echipamente de la furnizori cu sediul în Uniune. Cu toate acestea, din datele oficiale a reieșit că vânzările din Uniune către China au avut o evoluție stabilă, ușor descrescătoare pe parcursul ultimului deceniu, China fiind o parte importantă, însă nu covârșitoare din vânzările lor (aproximativ 10 %). Într-adevăr, principalii clienți ai furnizorilor au fost producătorii din Uniune, astfel că furnizorii sunt extrem de interesați și depind de performanța industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(155)

Ancheta a relevat faptul că furnizorii care ar putea fi în mod deosebit interesați de procedura în curs sunt producătorii de echipamente pentru fabricarea plăcilor ceramice. Ancheta a arătat că anumiți producători chinezi au achiziționat astfel de echipamente de la furnizori cu sediul în Uniune. Cu toate acestea, din datele oficiale a reieșit că vânzările din Uniune către China au avut o evoluție stabilă, ușor descrescătoare pe parcursul ultimului deceniu, China fiind o parte importantă, însă nu covârșitoare din vânzările lor (aproximativ 10 %). Într-adevăr, principalii clienți ai furnizorilor au fost producătorii din Uniune, astfel că furnizorii sunt extrem de interesați și depind de performanța industriei din Uniune.

| (156) | De asemenea, lipsa de cooperare a acestui sector a sugerat că furnizorii nu consideră că măsurile antidumping împotriva importurilor de produs în cauză le-ar afecta în mod semnificativ situația. |
| --- | --- |

(156)

De asemenea, lipsa de cooperare a acestui sector a sugerat că furnizorii nu consideră că măsurile antidumping împotriva importurilor de produs în cauză le-ar afecta în mod semnificativ situația.

6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (157) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că, per ansamblu, nu există motive întemeiate împotriva impunerii de măsuri provizorii asupra importurilor de plăci ceramice originare din China. |
| --- | --- |

(157)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că, per ansamblu, nu există motive întemeiate împotriva impunerii de măsuri provizorii asupra importurilor de plăci ceramice originare din China.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (158) | Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor produsului în cauză din China pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(158)

Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor produsului în cauză din China pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.

2.   Măsurile provizorii

| (159) | În lumina celor menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din China, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe. |
| --- | --- |

(159)

În lumina celor menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din China, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.

| (160) | Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din China fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(160)

Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din China fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (161) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri ale taxelor antidumping pentru fiecare societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (6) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(161)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri ale taxelor antidumping pentru fiecare societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (6) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (162) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(162)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

| (163) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ următoarele: punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori. |
| --- | --- |

(163)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ următoarele: punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.

| (164) | În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(164)

În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională.

| (165) | Următoarele taxe propuse se bazează pe marjele de dumping stabilite de anchetă, întrucât acestea erau inferioare marjelor de prejudiciu. Taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:







  Societate | Marja de dumping | Taxa provizorie |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Toți ceilalți producători-exportatori | 32,3 % | 32,3 % |
| Toți ceilalți | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Următoarele taxe propuse se bazează pe marjele de dumping stabilite de anchetă, întrucât acestea erau inferioare marjelor de prejudiciu. Taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:

Societate

Marja de dumping

Taxa provizorie

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Toți ceilalți producători-exportatori

32,3 %

32,3 %

Toți ceilalți

73,0 %

73,0 %

H.   DISPOZIȚII FINALE

| (166) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Mai mult decât atât, trebuie menționat că respectivele concluzii privind impunerea de taxe antidumping formulate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul formulării oricăror concluzii definitive. |
| --- | --- |

(166)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Mai mult decât atât, trebuie menționat că respectivele concluzii privind impunerea de taxe antidumping formulate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul formulării oricăror concluzii definitive.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă antidumping provizorie la importurile de plăci și dale din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport, care intră, în prezent, sub incidența codurilor NC 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99, originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este următorul:

| Societate | Taxa | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd. | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | B011 |
| Societățile enumerate în anexa I | 32,3 % | B012 |
| Toate celelalte societăți | 73,0 % | B999 |

Societate

Taxa

Codul adițional TARIC

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

B011

Societățile enumerate în anexa I

32,3 %

B012

Toate celelalte societăți

73,0 %

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei stabilite pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 160, 19.6.2010, p. 20.

2

(3)  Sursă: www.fiec.org

3

(4)  Ibidem.

4

(5)  Pentru a verifica volumul și prețurile vânzărilor efectuate de societățile poloneze în UE, din cauza lipsei de cooperare a producătorilor polonezi, Comisia a utilizat o combinație de surse disponibile (și anume Eurostat, Prodcom și chestionare privind situația și eșantionarea primite de la trei societăți poloneze).

5

(6)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

6

---

ANEXA I

Producătorii chinezi cooperanți neincluși în eșantion cărora nu li s-a acordat tratament individual (codul adițional TARIC B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10 | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd.

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd.

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37 | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd.

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd.

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. Of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. Of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

ANEXA II

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație:
  „Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de plăci ceramice vândut la export în Uniunea Europeană și cuprins în prezenta factură a fost produs de (numele societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.
  Data și semnătura” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație:

„Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de plăci ceramice vândut la export în Uniunea Europeană și cuprins în prezenta factură a fost produs de (numele societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.

Data și semnătura”

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/31

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 259/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 642/2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 143, coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor (2) stabilește elementele care trebuie luate în considerare la stabilirea prețurilor reprezentative CIF de import prevăzute la articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru cerealele menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor (2) stabilește elementele care trebuie luate în considerare la stabilirea prețurilor reprezentative CIF de import prevăzute la articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru cerealele menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010.

| (2) | Deși articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 se referă la grâul comun de calitate superioară, anexa III la regulamentul respectiv include burse și soiuri de referință și pentru grâul comun de calitate medie și inferioară. Din motive de coerență, este oportun să se elimine din anexa respectivă bursele și soiurile pentru grâul comun de calitate medie și inferioară. |
| --- | --- |

(2)

Deși articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010 se referă la grâul comun de calitate superioară, anexa III la regulamentul respectiv include burse și soiuri de referință și pentru grâul comun de calitate medie și inferioară. Din motive de coerență, este oportun să se elimine din anexa respectivă bursele și soiurile pentru grâul comun de calitate medie și inferioară.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 642/2010 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 642/2010 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (UE) nr. 642/2010 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 187, 21.7.2010, p. 5.

2

---

ANEXĂ

„ANEXA III

Burse și soiuri de referință

| Produsul | Grâu comun | Grâu dur | Porumb | Alte cereale furajere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Calitate standard | Superioară | | | |
| Soi de referință (tip și grad) de reținut pentru cotarea bursieră | Hard Red. Spring nr. 2 | Hard Amber Durum nr. 2 | Yellow Corn nr. 3 | US Barley nr. 2 |
| Burse | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Produsul

Grâu comun

Grâu dur

Porumb

Alte cereale furajere

Calitate standard

Superioară

Soi de referință (tip și grad) de reținut pentru cotarea bursieră

Hard Red. Spring nr. 2

Hard Amber Durum nr. 2

Yellow Corn nr. 3

US Barley nr. 2

Burse

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  În cazul în care nu este disponibilă nicio cotație care să permită calculul unui preț reprezentativ CIF de import, se folosesc cotațiile FOB publicate în Statele Unite ale Americii.

1

(2)  În cazul în care nu este disponibilă nicio cotație care să permită calculul unui preț reprezentativ CIF de import, se folosesc cotațiile FOB cele mai reprezentative, publicate în Statele Unite ale Americii.”

2

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/33

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 260/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de modificare pentru a 146-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Quaida și cu talibanii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 467/2001 al Consiliului de interzicere a exportului anumitor mărfuri și servicii către Afganistan, de întărire a interdicției de zbor și de extindere a înghețării fondurilor și a altor resurse financiare în ceea ce-i privește pe talibanii din Afganistan (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului menționat anterior.

| (2) | La 10 martie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge o persoană fizică pe lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. |
| --- | --- |

(2)

La 10 martie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a hotărât să adauge o persoană fizică pe lista sa de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință.

| (4) | Pentru a asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre imediat în vigoare, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre imediat în vigoare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Șef al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, la rubrica „Persoane fizice” se adaugă următoarea mențiune:

„Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Data nașterii: 12.5.1964. Locul nașterii: satul Kharsenoy, raionul Shatoyskiy (Sovetskiy), Republica Cecenia, Federația Rusă. Cetățenie: (a) rusă; (b) URSS (până în 1991). Alte informații: (a) locuiește în Federația Rusă din noiembrie 2010; (b) mandat de arestare internațional emis împotriva lui în anul 2000. Data desemnării menționată la articolul 2a alineatul (4) litera (b): 10.3.2011.”

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/35

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 261/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 martie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/37

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 262/2011 AL COMISIEI

din 16 martie 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 255/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 255/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 martie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 69, 16.3.2011, p. 15.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 17 martie 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/39

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 14 martie 2011

de stabilire a poziției care urmează a fi adoptată de către Uniunea Europeană în cadrul celei de-a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam, cu privire la modificările anexei III la Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional

(2011/162/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 și articolul 207, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană a aprobat Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional („Convenția de la Rotterdam”) prin Decizia 2006/730/CE a Consiliului (1). |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană a aprobat Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional („Convenția de la Rotterdam”) prin Decizia 2006/730/CE a Consiliului (1).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 689/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind exportul și importul de produse chimice periculoase (2) pune în aplicare Convenția de la Rotterdam la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 689/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind exportul și importul de produse chimice periculoase (2) pune în aplicare Convenția de la Rotterdam la nivelul Uniunii.

| (3) | Pentru a asigura faptul că țările importatoare beneficiază de protecția oferită de Convenția de la Rotterdam, este necesară și oportună susținerea recomandării Comitetului de analiză a produselor chimice referitoare la includerea azbestului crisotilic, a endosulfanului, a alaclorului și a aldicarbului în anexa III la Convenția de la Rotterdam. Aceste patru substanțe sunt deja interzise sau au o utilizare strict limitată pe teritoriul Uniunii și, prin urmare, sunt supuse unor cerințe de export care depășesc cerințele Convenției de la Rotterdam. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura faptul că țările importatoare beneficiază de protecția oferită de Convenția de la Rotterdam, este necesară și oportună susținerea recomandării Comitetului de analiză a produselor chimice referitoare la includerea azbestului crisotilic, a endosulfanului, a alaclorului și a aldicarbului în anexa III la Convenția de la Rotterdam. Aceste patru substanțe sunt deja interzise sau au o utilizare strict limitată pe teritoriul Uniunii și, prin urmare, sunt supuse unor cerințe de export care depășesc cerințele Convenției de la Rotterdam.

| (4) | În cadrul celei de a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam urmează să se adopte decizii în ceea ce privește propunerile de modificare a anexei III. Uniunea ar trebui să susțină adoptarea modificărilor respective, |
| --- | --- |

(4)

În cadrul celei de a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam urmează să se adopte decizii în ceea ce privește propunerile de modificare a anexei III. Uniunea ar trebui să susțină adoptarea modificărilor respective,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată de către Uniune în cadrul celei de a cincea reuniuni a Conferinței părților la Convenția de la Rotterdam este cea potrivit căreia Comisia susține, în numele Uniunii, în ceea ce privește chestiunile care sunt de competența Uniunii, adoptarea modificărilor la anexa III la Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice periculoase și pesticide care fac obiectul comerțului internațional (3), în ceea ce privește adăugarea azbestului crisotilic, a endosulfanului, a alaclorului și a aldicarbului în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Comisiei.

Adoptată la Bruxelles, 14 martie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

FELLEGI T.

---

(1)  JO L 299, 28.10.2006, p. 23.

1

(2)  JO L 204, 31.7.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 63, 6.3.2003, p. 29.

3

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 martie 2011

privind aprobarea planurilor prezentate de țări terțe în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE a Consiliului

[notificată cu numărul C(2011) 1630]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/163/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind măsurile de control care se aplică anumitor substanțe și reziduurilor acestora existente în animalele vii și în produsele obținute de la acestea și de abrogare a Directivelor 85/358/CEE și 86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE și 91/664/CEE (1), în special articolul 29 alineatul (1) al patrulea paragraf și articolul 29 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 96/23/CE stabilește măsuri de monitorizare a substanțelor și grupelor de reziduuri prevăzute în anexa I la directiva menționată anterior. În temeiul Directivei 96/23/CE, înscrierea și menținerea pe listele cu țările terțe din care statele membre sunt autorizate să importe animale și produse de origine animală reglementate de directiva menționată sunt condiționate de prezentarea de către țările terțe în cauză a unui plan în care să se precizeze garanțiile oferite de acestea în ceea ce privește monitorizarea grupelor de reziduuri și a substanțelor enumerate în anexa respectivă. Planurile trebuie actualizate la cererea Comisiei, în special în cazul în care anumite controale fac necesar acest lucru. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 96/23/CE stabilește măsuri de monitorizare a substanțelor și grupelor de reziduuri prevăzute în anexa I la directiva menționată anterior. În temeiul Directivei 96/23/CE, înscrierea și menținerea pe listele cu țările terțe din care statele membre sunt autorizate să importe animale și produse de origine animală reglementate de directiva menționată sunt condiționate de prezentarea de către țările terțe în cauză a unui plan în care să se precizeze garanțiile oferite de acestea în ceea ce privește monitorizarea grupelor de reziduuri și a substanțelor enumerate în anexa respectivă. Planurile trebuie actualizate la cererea Comisiei, în special în cazul în care anumite controale fac necesar acest lucru.

| (2) | Decizia 2004/432/CE a Comisiei din 29 aprilie 2004 de aprobare a planurilor de monitorizare a reziduurilor, prezentate de țările terțe în conformitate cu Directiva 96/23/CE a Consiliului (2) aprobă planurile prevăzute la articolul 29 din Directiva 96/23/CE (denumite în continuare „planurile”) prezentate de anumite țări terțe enumerate în anexa la decizia menționată pentru animalele și produsele de origine animală menționate în lista respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2004/432/CE a Comisiei din 29 aprilie 2004 de aprobare a planurilor de monitorizare a reziduurilor, prezentate de țările terțe în conformitate cu Directiva 96/23/CE a Consiliului (2) aprobă planurile prevăzute la articolul 29 din Directiva 96/23/CE (denumite în continuare „planurile”) prezentate de anumite țări terțe enumerate în anexa la decizia menționată pentru animalele și produsele de origine animală menționate în lista respectivă.

| (3) | Având în vedere planurile recente prezentate de anumite țări terțe și informațiile suplimentare obținute de Comisie, este necesar să se actualizeze lista țărilor terțe din care statele membre sunt autorizate să importe anumite animale și produse de origine animală, enumerate în prezent în anexa la Decizia 2004/432/CE (denumită în continuare „lista”), astfel cum se prevede în Directiva 96/23/CE. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere planurile recente prezentate de anumite țări terțe și informațiile suplimentare obținute de Comisie, este necesar să se actualizeze lista țărilor terțe din care statele membre sunt autorizate să importe anumite animale și produse de origine animală, enumerate în prezent în anexa la Decizia 2004/432/CE (denumită în continuare „lista”), astfel cum se prevede în Directiva 96/23/CE.

| (4) | Emiratele Arabe Unite au prezentat Comisiei un plan pentru laptele de cămilă. Planul oferă garanții suficiente și ar trebui aprobat. Prin urmare, laptele de cămilă ar trebui inclus în listă la rubrica aferentă Emiratelor Arabe Unite. |
| --- | --- |

(4)

Emiratele Arabe Unite au prezentat Comisiei un plan pentru laptele de cămilă. Planul oferă garanții suficiente și ar trebui aprobat. Prin urmare, laptele de cămilă ar trebui inclus în listă la rubrica aferentă Emiratelor Arabe Unite.

| (5) | Brunei a prezentat Comisiei un plan pentru acvacultură. Acest plan oferă garanții suficiente și ar trebui aprobat. Prin urmare, Brunei ar trebui inclus pe listă în ceea ce privește acvacultura. |
| --- | --- |

(5)

Brunei a prezentat Comisiei un plan pentru acvacultură. Acest plan oferă garanții suficiente și ar trebui aprobat. Prin urmare, Brunei ar trebui inclus pe listă în ceea ce privește acvacultura.

| (6) | Comisia a solicitat ca Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele destinate sacrificării. În absența unui răspuns din partea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Prin urmare, rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvideele destinate sacrificării, ar trebui eliminată din listă. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a fost informată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a solicitat ca Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele destinate sacrificării. În absența unui răspuns din partea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Prin urmare, rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvideele destinate sacrificării, ar trebui eliminată din listă. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a fost informată în mod corespunzător.

| (7) | Rubrica din listă aferentă Malaysiei include păsările de curte, însă planul prezentat de această țară și informațiile suplimentare obținute de Comisie nu oferă garanții suficiente în ceea ce privește păsările de curte. Cu toate acestea, singura unitate care prelucrează astfel de materii prime, autorizată în prezent în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (3), importă toate materiile sale prime dintr-un stat membru. Pentru a permite continuarea acestei activități, rubrica privind Malaysia ar trebui să includă păsările de curte, însă ar trebui limitată la materiile prime importate din alte țări terțe incluse în lista pentru aceste materii prime sau provenind din state membre. Malaysia a fost informată în mod corespunzător. O notă de subsol menționând această restricție ar trebui inclusă în listă în ceea ce privește această țară terță. |
| --- | --- |

(7)

Rubrica din listă aferentă Malaysiei include păsările de curte, însă planul prezentat de această țară și informațiile suplimentare obținute de Comisie nu oferă garanții suficiente în ceea ce privește păsările de curte. Cu toate acestea, singura unitate care prelucrează astfel de materii prime, autorizată în prezent în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (3), importă toate materiile sale prime dintr-un stat membru. Pentru a permite continuarea acestei activități, rubrica privind Malaysia ar trebui să includă păsările de curte, însă ar trebui limitată la materiile prime importate din alte țări terțe incluse în lista pentru aceste materii prime sau provenind din state membre. Malaysia a fost informată în mod corespunzător. O notă de subsol menționând această restricție ar trebui inclusă în listă în ceea ce privește această țară terță.

| (8) | Comisia a solicitat ca Rusia să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele destinate sacrificării. În absența unui răspuns din partea Rusiei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvideele destinate sacrificării, ar trebui eliminată din listă. Rusia a fost informată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a solicitat ca Rusia să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele destinate sacrificării. În absența unui răspuns din partea Rusiei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvideele destinate sacrificării, ar trebui eliminată din listă. Rusia a fost informată în mod corespunzător.

| (9) | Comisia a solicitat ca Ucraina să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele și produsele obținute din acestea. În absența unui răspuns din partea Ucrainei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvidee și produsele obținute din acestea, ar trebui eliminată din listă. Ucraina a fost informată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a solicitat ca Ucraina să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului său în ceea ce privește ecvideele și produsele obținute din acestea. În absența unui răspuns din partea Ucrainei, nu există suficiente garanții în vederea aprobării. Rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvidee și produsele obținute din acestea, ar trebui eliminată din listă. Ucraina a fost informată în mod corespunzător.

| (10) | Statelor Unite li s-a solicitat să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului lor în ceea ce privește ecvideele și produsele obținute din acestea. Cu toate acestea, Statele Unite nu au oferit garanțiile în cauză, deoarece sacrificarea ecvideelor destinate exportului către Uniune a încetat în această țară terță. Prin urmare, rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvidee și produsele obținute din acestea, ar trebui eliminată din listă. Statele Unite au fost informate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(10)

Statelor Unite li s-a solicitat să ofere informații cu privire la punerea în aplicare a planului lor în ceea ce privește ecvideele și produsele obținute din acestea. Cu toate acestea, Statele Unite nu au oferit garanțiile în cauză, deoarece sacrificarea ecvideelor destinate exportului către Uniune a încetat în această țară terță. Prin urmare, rubrica aferentă țării terțe respective, referitoare la ecvidee și produsele obținute din acestea, ar trebui eliminată din listă. Statele Unite au fost informate în mod corespunzător.

| (11) | O inspecție a Comisiei în Uruguay a constatat deficiențe grave privind punerea în aplicare a planului privind iepurii și vânatul de crescătorie. Pentru iepuri nu se aplica niciun plan de monitorizare a reziduurilor, iar pentru vânatul de crescătorie nu erau posibile eșantionarea sau testarea, din cauza încetării producției. Prin urmare, rubricile referitoare la Uruguay cu privire la iepuri și la vânatul de crescătorie ar trebui eliminate din listă. Uruguay a fost informat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(11)

O inspecție a Comisiei în Uruguay a constatat deficiențe grave privind punerea în aplicare a planului privind iepurii și vânatul de crescătorie. Pentru iepuri nu se aplica niciun plan de monitorizare a reziduurilor, iar pentru vânatul de crescătorie nu erau posibile eșantionarea sau testarea, din cauza încetării producției. Prin urmare, rubricile referitoare la Uruguay cu privire la iepuri și la vânatul de crescătorie ar trebui eliminate din listă. Uruguay a fost informat în mod corespunzător.

| (12) | Anumite țări terțe exportă produse animale derivate din materii prime provenite din state membre sau din alte țări terțe care respectă dispozițiile Directivei 96/23/CE pentru astfel de materii prime și care, prin urmare, sunt incluse în listă. Pentru a garanta faptul că produsele de origine animală importate în Uniune fac obiectul unui plan aprobat, țările terțe care importă astfel de materii prime în vederea exportului ulterior către Uniune ar trebui să includă în planul lor o declarație în acest sens. |
| --- | --- |

(12)

Anumite țări terțe exportă produse animale derivate din materii prime provenite din state membre sau din alte țări terțe care respectă dispozițiile Directivei 96/23/CE pentru astfel de materii prime și care, prin urmare, sunt incluse în listă. Pentru a garanta faptul că produsele de origine animală importate în Uniune fac obiectul unui plan aprobat, țările terțe care importă astfel de materii prime în vederea exportului ulterior către Uniune ar trebui să includă în planul lor o declarație în acest sens.

| (13) | Pentru a se evita perturbarea comerțului, ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru transporturile în cauză provenite din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Rusia, Ucraina și Uruguay, care au fost expediate către Uniune înainte de data de aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se evita perturbarea comerțului, ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție pentru transporturile în cauză provenite din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Rusia, Ucraina și Uruguay, care au fost expediate către Uniune înainte de data de aplicare a prezentei decizii.

| (14) | Decizia 2004/432/CE a fost modificată de mai multe ori. În interesul clarității legislației Uniunii, este necesară abrogarea deciziei menționate anterior și înlocuirea acesteia cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(14)

Decizia 2004/432/CE a fost modificată de mai multe ori. În interesul clarității legislației Uniunii, este necesară abrogarea deciziei menționate anterior și înlocuirea acesteia cu prezenta decizie.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Planurile prevăzute la articolul 29 din Directiva 96/23/CE prezentate Comisiei de țările terțe enumerate în tabelul din anexă se aprobă pentru animalele și produsele de origine animală destinate consumului uman și marcate cu un „X” în acel tabel.

Articolul 2

(1)   Țările terțe care utilizează materii prime importate din alte țări terțe autorizate pentru producția de alimente de origine animală în conformitate cu prezenta decizie sau provenite din state membre și destinate exportului către Uniunea Europeană, care nu sunt în măsură să furnizeze un plan de monitorizare a reziduurilor echivalent cu cel solicitat la articolul 7 din Directiva 96/23/CE pentru astfel de materii prime, completează planul cu următoarea declarație:

„Autoritatea competentă din [țara terță] garantează faptul că produsele de origine animală destinate consumului uman exportate către Uniunea Europeană, în special produsele fabricate din materii prime importate în [țara terță], provin exclusiv din unități autorizate în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 care au pus în aplicare proceduri fiabile pentru a garanta că materiile prime de origine animală utilizate în astfel de alimente provin doar din state membre ale Uniunii Europene sau din țări terțe incluse în lista pentru materia primă respectivă din anexa la Decizia 2011/163/UE a Comisiei, fără a face obiectul unei note de subsol restrictive, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (2) din decizie.”

(2)   Înscrierea în anexa la prezenta decizie a unei țări terțe care exportă produse de origine animală destinate consumului uman, fabricate doar din materii prime de origine animală provenind din state membre ale Uniunii sau din țări terțe care au furnizat un plan în conformitate cu articolul 29 din Directiva 96/23/CE, se completează cu următoarea notă de subsol restrictivă:

„Țări terțe care utilizează doar materii prime provenite fie din alte țări terțe autorizate pentru importul de astfel de materii prime către Uniune, fie din state membre, în conformitate cu articolul 2.”

Articolul 3

(1)   Pentru o perioadă tranzitorie care expiră la 30 aprilie 2011, statele membre acceptă transporturile de iepuri și vânat de crescătorie provenite din Uruguay și transporturile de produse obținute din ecvidee provenite din Ucraina, cu condiția ca importatorul să poată demonstra că aceste transporturi au fost certificate și expediate din Uruguay sau Ucraina către Uniune înainte de 15 martie 2011, în conformitate cu Decizia 2004/432/CE.

(2)   Pentru o perioadă tranzitorie care expiră la 25 martie 2011, statele membre acceptă transporturile de ecvidee destinate sacrificării provenite din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Rusia sau Ucraina, cu condiția ca importatorul acestor animale să poată demonstra că ele au fost certificate și expediate din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Rusia și Ucraina către Uniune înainte de 15 martie 2011, în conformitate cu Decizia 2004/432/CE.

Articolul 4

Decizia 2004/432/CE se abrogă.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Se aplică de la 15 martie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 125, 23.5.1996, p. 10.

1

(2)  JO L 154, 30.4.2004, p. 44.

2

(3)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

3

---

ANEXĂ

| Cod ISO2 | Țară | Bovine | Ovine/caprine | Porcine | Ecvidee | Păsări de curte | Acvacultură | Lapte | Ouă | Iepuri | Vânat sălbatic | Vânat de crescătorie | Miere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Emiratele Arabe Unite | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albania | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australia | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnia și Herțegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazilia | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Belarus | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Canada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Elveția | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Camerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | China | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Columbia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Cuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopia | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Insulele Falkland | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Insulele Feroe | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Groenlanda | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hong Kong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Croația | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonezia | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Israel | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | India | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Islanda | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japonia | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kârgâzstan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Coreea de Sud | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroc | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Muntenegru | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagascar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mexic | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaysia | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambic | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Noua Caledonie | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Noua Zeelandă | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Polinezia Franceză | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filipine | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Insulele Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbia (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Rusia | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Arabia Saudită | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapore | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Suriname | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint-Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Swaziland | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thailanda | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisia | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turcia | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ucraina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Statele Unite | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Africa de Sud | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

Cod ISO2

Țară

Bovine

Ovine/caprine

Porcine

Ecvidee

Păsări de curte

Acvacultură

Lapte

Ouă

Iepuri

Vânat sălbatic

Vânat de crescătorie

Miere

AD

Andorra

X

X

X

AE

Emiratele Arabe Unite

X

X (1)

AL

Albania

X

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australia

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnia și Herțegovina

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brazilia

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Belarus

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Canada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Elveția

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Camerun

X

CN

China

X

X

X

X

X

CO

Columbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Cuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ecuador

X

ET

Etiopia

X

FK

Insulele Falkland

X

X

FO

Insulele Feroe

X

GL

Groenlanda

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hong Kong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Croația

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonezia

X

IL

Israel

X

X

X

X

X

X

IN

India

X

X

IS

Islanda

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Iran

X

JM

Jamaica

X

X

JP

Japonia

X

KG

Kârgâzstan

X

KR

Coreea de Sud

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Maroc

X

MD

Moldova

X

ME

Muntenegru

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagascar

X

MK

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Mexic

X

X

X

X

MY

Malaysia

X (2)

X

MZ

Mozambic

X

NA

Namibia

X

X

X

X

NC

Noua Caledonie

X

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Noua Zeelandă

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Polinezia Franceză

X

PH

Filipine

X

PN

Insulele Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbia (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Rusia

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Arabia Saudită

X

SG

Singapore

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Suriname

X

SV

El Salvador

X

SX

Sint-Maarten

X (2)

SZ

Swaziland

X

TH

Thailanda

X

X

X

TN

Tunisia

X

X

X

TR

Turcia

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tanzania

X

X

UA

Ucraina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Statele Unite

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Africa de Sud

X

X

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Doar lapte de cămilă.

(2)  Țări terțe care utilizează doar materii prime provenite fie din alte țări terțe autorizate pentru importul de astfel de materii prime către Uniune, fie din state membre, în conformitate cu articolul 2.

(3)  Export către Uniune de ecvidee vii destinate sacrificării (numai animale destinate producției de alimente).

(4)  Numai ovine.

(5)  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; denumirea definitivă a acestei țări va fi adoptată în urma negocierilor care au loc în prezent la nivelul ONU.

(6)  Cu excepția Kosovo, care se află în prezent sub administrație internațională, în temeiul Rezoluției nr. 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

(7)  Numai pentru reni provenind din regiunile Murmansk și Yamalo-Nenets.

---

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/47

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 martie 2011

privind comercializarea temporară a anumitor semințe din soiul Triticum aestivum care nu îndeplinesc cerințele Directivei 66/402/CEE a Consiliului

[notificată cu numărul C(2011) 1634]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/164/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 66/402/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 privind comercializarea semințelor de cereale (1), în special articolul 17 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În Țările de Jos cantitatea disponibilă de semințe de grâu de primăvară (Triticum aestivum) din categoria „semințe certificate”, aparținând varietăților Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt și Zirrus, care este adaptată condițiilor naționale de mediu și care satisface cerințele Directivei 66/402/CEE cu privire la inspecțiile în câmp este insuficientă și, prin urmare, nu corespunde necesităților acestui stat membru. |
| --- | --- |

(1)

În Țările de Jos cantitatea disponibilă de semințe de grâu de primăvară (Triticum aestivum) din categoria „semințe certificate”, aparținând varietăților Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt și Zirrus, care este adaptată condițiilor naționale de mediu și care satisface cerințele Directivei 66/402/CEE cu privire la inspecțiile în câmp este insuficientă și, prin urmare, nu corespunde necesităților acestui stat membru.

| (2) | Cererea de semințe de acest tip nu poate fi satisfăcută utilizând semințe provenite din alte state membre sau din țări terțe, care îndeplinesc toate cerințele stabilite în Directiva 66/402/CEE. |
| --- | --- |

(2)

Cererea de semințe de acest tip nu poate fi satisfăcută utilizând semințe provenite din alte state membre sau din țări terțe, care îndeplinesc toate cerințele stabilite în Directiva 66/402/CEE.

| (3) | Prin urmare, Țările de Jos ar trebui autorizate să permită comercializarea semințelor din aceste varietăți în condiții mai puțin restrictive decât cele aplicabile semințelor certificate, și anume pe o perioadă care expiră la 30 aprilie 2011 și pentru o cantitate de până la maximum 330 de tone. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Țările de Jos ar trebui autorizate să permită comercializarea semințelor din aceste varietăți în condiții mai puțin restrictive decât cele aplicabile semințelor certificate, și anume pe o perioadă care expiră la 30 aprilie 2011 și pentru o cantitate de până la maximum 330 de tone.

| (4) | În plus, alte state membre, care sunt în măsură să aprovizioneze Țările de Jos cu semințe din aceste varietăți, indiferent dacă acestea au fost recoltate într-un stat membru sau într-o țară terță, ar trebui autorizate să permită comercializarea semințelor în cauză. |
| --- | --- |

(4)

În plus, alte state membre, care sunt în măsură să aprovizioneze Țările de Jos cu semințe din aceste varietăți, indiferent dacă acestea au fost recoltate într-un stat membru sau într-o țară terță, ar trebui autorizate să permită comercializarea semințelor în cauză.

| (5) | Este necesar ca Țările de Jos să îndeplinească rolul de coordonator, astfel încât cantitatea totală de semințe autorizate în conformitate cu prezenta decizie să nu fie mai mare decât cantitatea maximă prevăzută de aceasta. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar ca Țările de Jos să îndeplinească rolul de coordonator, astfel încât cantitatea totală de semințe autorizate în conformitate cu prezenta decizie să nu fie mai mare decât cantitatea maximă prevăzută de aceasta.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire agricol, horticol și forestier, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru semințe și material de înmulțire agricol, horticol și forestier,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Comercializarea în cadrul Uniunii a semințelor de grâu de primăvară (Triticum aestivum) din categoria „semințe certificate”, aparținând varietăților Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt și Zirrus, care nu satisfac cerințele specificate la punctul 7 din anexa I la Directiva 66/402/CEE cu privire la inspecțiile în câmp, trebuie permisă.

Această autorizație trebuie acordată pentru o cantitate totală de până la 330 de tone și pe o perioadă care expiră la 30 aprilie 2011.

(2)   Eticheta oficială satisface dispozițiile referitoare la etichetare stabilite în Directiva 66/402/CEE și, în plus, indică faptul că semințele nu satisfac cerințele specificate la punctul 7 din anexa I la directiva respectivă cu privire la inspecțiile în câmp.

Articolul 2

(1)   Orice furnizor care dorește să comercializeze semințele prevăzute la articolul 1 trebuie să solicite autorizația statului membru în care își are sediul sau în care face importul. Cererea specifică cantitatea de semințe pe care furnizorul dorește să o comercializeze.

(2)   În conformitate cu articolul 1, statul membru în cauză autorizează furnizorul să comercializeze semințele, cu excepția cazurilor în care:

| (a) | există probe suficiente pentru a pune la îndoială capacitatea furnizorului de a comercializa cantitatea de semințe pentru care a cerut autorizația; sau |
| --- | --- |

(a)

există probe suficiente pentru a pune la îndoială capacitatea furnizorului de a comercializa cantitatea de semințe pentru care a cerut autorizația; sau

| (b) | având în vedere informațiile furnizate de statul membru coordonator menționat la articolul 3 al treilea paragraf, acordarea autorizației ar putea determina depășirea cantității maxime totale de semințe menționată la articolul 1 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

având în vedere informațiile furnizate de statul membru coordonator menționat la articolul 3 al treilea paragraf, acordarea autorizației ar putea determina depășirea cantității maxime totale de semințe menționată la articolul 1 alineatul (1).

În ceea ce privește litera (b), în cazul în care cantitatea maximă totală ar permite doar autorizarea unei părți din cantitatea specificată în cerere, statul membru în cauză poate autoriza furnizorul să comercializeze această cantitate mai redusă.

Articolul 3

Statele membre își acordă reciproc asistență administrativă pentru aplicarea prezentei decizii.

În calitate de stat membru coordonator, Țările de Jos se asigură că întreaga cantitate de semințe autorizate pentru comercializare în Uniune de către statele membre în conformitate cu prezenta decizie nu depășește cantitatea totală maximă menționată la articolul 1 alineatul (1).

Orice stat membru care primește o cerere în temeiul articolului 2 notifică imediat statului membru coordonator cantitatea indicată în cerere. Acesta din urmă informează fără întârziere statul membru dacă autorizarea poate conduce la depășirea cantității maxime.

Articolul 4

Statele membre comunică fără întârziere Comisiei și celorlalte state membre cantitățile a căror comercializare au autorizat-o în conformitate cu prezenta decizie.

Articolul 5

Prezenta decizie expiră la 30 aprilie 2011.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 martie 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 125, 11.7.1966, p. 2309/66.

1

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 17.3.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 70/49

---

DECIZIA AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

NR. 329/09/COL

din 15 iulie 2009

privind schema norvegiană de ajutor pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici

(Norvegia)

AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS (1),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 1 alineatul (2) din partea I și articolul 4 alineatul (4), articolul 6 și articolul 7 alineatul (3) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție (4),

AVÂND ÎN VEDERE orientările Autorității privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE (5),

AVÂND ÎN VEDERE Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004 privind dispozițiile de punere în aplicare menționate la articolul 27 din partea II a Protocolului 3 (6),

DUPĂ CE PĂRȚILE INTERESATE AU FOST INVITATE să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (7) și ținând seama de aceste observații,

întrucât:

I.   FAPTE

1.   PROCEDURA

Prin scrisoarea din 13 octombrie 2006 (evenimentul nr. 393383), Asociația Norvegiană a Producătorilor de Energie Termică (Varmeprodusentenes Forening) (8) a înaintat o plângere privind presupusa acordare a unui ajutor de stat în legătură cu schema norvegiană privind energia termică alternativă din surse regenerabile și măsurile de economisire a energiei electrice de către consumatorii casnici (9). Reclamantul este o organizație independentă, al cărei obiectiv este protejarea intereselor producătorilor de sobe pe bază de lemne. Reclamantul a depus informații suplimentare prin scrisoarea din 19 octombrie 2006 (evenimentul nr. 395451).

La 19 decembrie 2007, după mai multe schimburi de corespondență (10), Autoritatea a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din Partea I a Protocolului 3. Decizia nr. 716/07/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE (11). Autoritatea a invitat părțile interesate să își transmită observațiile cu privire la decizie.

La 4 februarie 2008, autoritățile norvegiene au transmis observații (evenimentul nr. 463573).

Autoritatea a primit, de asemenea, observații de la părțile interesate, care au fost înaintate autorităților norvegiene la 21 mai 2008, 26 mai 2008 și 14 ianuarie 2009 (evenimentele nr. 477954, 477902 și respectiv 503830). Autoritățile norvegiene au transmis observații la aceste comentarii prin scrisorile din 25 iunie 2008, 4 iulie 2008 și 6 martie 2009 (evenimentele nr. 483303, 484722 și respectiv 511580).

Prin scrisoarea din 2 aprilie 2009, reclamantul a furnizat informații suplimentare (evenimentul nr. 514264), care au fost înaintate autorităților norvegiene la 8 aprilie 2009 (evenimentul nr. 514886). Prin scrisoarea din 7 mai 2009, autoritățile norvegiene au prezentat observații suplimentare (evenimentul nr. 517749).

La 21 aprilie 2009, reprezentanții Autorității s-au întâlnit cu reprezentanții Asociației Norvegiene a Bioenergiei (12), o asociație independentă al cărei obiectiv este promovarea utilizării raționale a bioenergiei în Norvegia. NOBIO a transmis observații la decizia Autorității la 21 mai 2008 (evenimentul nr. 477954).

2.   DESCRIEREA MĂSURII PROPUSE

2.1.   SCHEMA PRIVIND ENERGIA TERMICĂ ALTERNATIVĂ

Schema privind energia termică alternativă a fost introdusă în 2006 (13). Autoritățile norvegiene au explicat că aceasta are ca scop stimularea consumatorilor pentru a investi în anumite tehnologii nepoluante de încălzire care sunt puțin răspândite pe piața norvegiană și care pot contribui la reducerea utilizării energiei electrice de către consumatorii casnici (14). Autoritățile norvegiene au explicat că în schema privind energia termică alternativă sunt incluse doar tehnologii care pot înlocui cu succes energia electrică, ca sursă primară de energie termică. Schema include sobe și boilere cu pelete, pompe de încălzire conectate la sisteme de încălzire cu apă și sisteme de control pentru reducerea consumului de energie electrică. Începând din august 2008 (15), investițiile în colectoare de energie solară conectate la sisteme de încălzire cu apă sunt, de asemenea, incluse în schemă.

Doar consumatorii casnici care investesc în tehnologiile relevante de încălzire după depunerea unei cereri sunt eligibili pentru finanțare. Subvențiile se plătesc ex post, după ce beneficiarul prezintă o dovadă a achiziționării. Consumatorii casnici pot solicita o rambursare maximă de 20 % din costurile eligibile și documentate. Subvențiile se limitează la 4 000 NOK pentru sobele cu pelete și sistemele electronice de control. Pentru pompele de încălzire, boilerele cu pelete și colectoarele de energie solară, limita este de 10 000 NOK.

Schema de ajutor este administrată de Enova SF, o societate publică („statsforetak”) deținută în totalitate de Ministerul Petrolului și Energiei.

2.2.   TEMEIUL JURIDIC NAȚIONAL PENTRU MĂSURA DE AJUTOR

Temeiul juridic al schemei este bugetul de stat. Schema a fost propusă de guvernul norvegian în propunerea nr. 82 înaintată parlamentului (2005-2006) și adoptată de parlament în septembrie 2006. Bugetul schemei a fost modificat în urma sugestiilor din propunerile nr. 22 (2006-2007), nr. 59 (2007-2008) și nr. 1 (2008-2009) înaintate parlamentului și adoptate.

2.3.   BUDGETUL ȘI DURATA

Schema a fost inițiată în 2006 prin propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului. Propunerea a fost adoptată de parlament la 15 septembrie 2006 cu un buget de 46 de milioane NOK. În conformitate cu propunerea nr. 22 (2006-2007) înaintată parlamentului, bugetul schemei a fost ulterior majorat cu 25 de milioane NOK la un total de 71 de milioane NOK în ultima revizuire a bugetului de stat pentru 2006.

Enova nu a primit finanțare suplimentară pentru schemă pentru 2007 însă, deoarece doar 2 milioane NOK au fost plătite în 2006, parlamentul a decis să transfere cele 69 de milioane NOK rămase, în bugetul schemei pe 2007.

În 2007, au fost plătite 40 de milioane NOK. Celelalte 29 de milioane NOK reprezentând finanțare nedistribuită din bugetul pe 2007 au fost transferate în bugetul pe 2008. În plus, s-au alocat 31 de milioane NOK din bugetul de stat (16). Astfel, bugetul total al schemei de ajutor pentru 2008 s-a ridicat la 60 de milioane NOK.

În 2008 s-au plătit 30 de milioane NOK. Celelalte 30 de milioane NOK au fost transferate în bugetul pe 2009. Împreună cu o nouă alocare bugetară (17) în valoare de 40 de milioane NOK, bugetul total pe 2009 se ridică la 70 de milioane NOK.

De la inițierea schemei, s-au alocat în total 142 de milioane NOK din bugetul de stat, din care 72 de milioane NOK au fost plătite până la finalul anului 2008; nu există un calendar fix pentru schemă (18).

2.4.   MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

Autoritatea a inițiat procedura oficială de investigare pe motivul că schema privind energia termică alternativă ar putea implica ajutor de stat. Deși beneficiarii direcți ai schemei sunt consumatorii finali, schema are ca scop promovarea utilizării unor tehnologii specifice de încălzire. Prin urmare, Autoritatea a ridicat problema acordării unui eventual ajutor de stat indirect producătorilor, importatorilor și/sau vânzătorilor de tehnologii de încălzire incluse în schemă.

Autoritatea și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea de a considera schema compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE. Mai exact, Autoritatea avea îndoieli cu privire la posibilitatea aplicării Orientărilor privind ajutorul pentru protecția mediului, deoarece ajutorul indirect nu contribuia la reducerea cantității de energie utilizată în ciclul de producție al producătorilor și/sau importatorilor. În plus, Autoritatea a formulat întrebarea privind posibilitatea ca schema să fie considerată compatibilă cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

3.   OBSERVAȚIILE AUTORITĂȚILOR NORVEGIENE

Autoritățile norvegiene susțin că singurii beneficiari ai schemei privind energia termică alternativă sunt consumatorii casnici care nu sunt întreprinderi în sensul normelor privind concurența din Acordul privind SEE și că măsura, din acest motiv, nu poate fi considerată a constitui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

În plus, autoritățile norvegiene susțin că schema nu este selectivă deoarece avantajul oferit beneficiarilor este justificat de natura sau proiectul general al sistemului din care aceasta face parte și, prin urmare, nu poate fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În plus, autoritățile norvegiene susțin că schema nu denaturează și nu amenință să denatureze concurența, deoarece sobele pe bază de lemne și tehnologiile care au dreptul la sprijin nu pot fi considerate produse substituibile și, astfel, nu se află pe aceeași piață relevantă de produse. Autoritățile norvegiene consideră că piața relevantă este cea a „acelor tehnologii care pot înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și pot oferi același nivel de confort rezultat în urma încălzirii cu cel oferit de încălzirea pe bază de energie electrică atât pe timp de zi, cât și pe timp de noapte sau, în termeni mai tehnici, sisteme de încălzire cu sarcină de bază” (19). Prin contrast, sobele cu lemne ar trebui, potrivit autorităților, să fie clasificate ca surse de energie termică suplimentare utilizate pe lângă sursa cu sarcină de bază. Sobele cu lemne ar trebui, prin urmare, să fie caracterizate ca sisteme de încălzire cu „sarcină de vârf”.

În fine, în cazul în care Autoritatea ar concluziona că schema constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, autoritățile norvegiene susțin că schema este justificabilă în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) și al articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, pe baza obiectivelor sale sociale și, respectiv, de protecție a mediului.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

Autoritatea a primit observații de la două părți terțe: Asociația Norvegiană a Producătorilor de Energie Termică, respectiv reclamantul, și NOBIO.

4.1.   OBSERVAȚII DIN PARTEA RECLAMANTULUI

Reclamantul este de părere că schema privind energia termică alternativă constituie ajutor de stat ilegal în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Reclamantul afirmă că sprijinul acordat consumatorilor casnici trebuie considerat ca fiind un avantaj indirect pentru producătorii și/sau importatorii de tehnologii de încălzire incluse în schemă. Mai precis, potrivit informațiilor furnizate de reclamant, vânzarea sobelor cu pelete a crescut odată cu introducerea schemei. Reclamantul susține că introducerea schemei de sprijin a oferit producătorilor, importatorilor și vânzătorilor cu amănuntul de sobe cu pelete posibilitatea de a-și majora vânzările și profiturile.

În plus, reclamantul susține că măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența deoarece sobele cu lemne, care sunt similare sobelor cu pelete, nu sunt incluse în schemă.

În fine, reclamantul consideră că nici articolul 61 alineatul (2) litera (a) și nici articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE nu pot justifica schema de ajutor în forma actuală a acesteia.

4.2.   OBSERVAȚII DIN PARTEA NOBIO

NOBIO sprijină opinia autorităților norvegiene și susține că schema implică doar un sprijin financiar direct pentru consumatorii casnici și nu pentru întreprinderi și că schema, în consecință, nu implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

În plus, în cazul în care Autoritatea ar concluziona că schema constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, NOBIO susține că schema este justificată atât în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a), cât și în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, datorită obiectivelor sale sociale și, respectiv de protecția mediului.

II.   EVALUARE

1.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE are următorul conținut:

„Este incompatibil cu prezentul acord orice ajutor acordat de statele membre ale CE, statele AELS sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord.”

Pentru a fi considerat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, trebuie îndeplinite în mod cumulativ următoarele patru condiții: măsura trebuie (i) să fie acordată de stat sau prin resurse de stat, (ii) să ofere un avantaj economic selectiv beneficiarilor, (iii) să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și (iv) să aibă capacitatea de a afecta schimburile comerciale între părțile contractante ale Acordului SEE.

1.1.   PREZENȚA RESURSELOR DE STAT

Schema privind energia termică alternativă este finanțată de statul norvegian prin intermediul unor sume alocate de la bugetul de stat. Măsurile în cauză sunt, prin urmare, acordate de stat din resurse de stat.

1.2.   FAVORIZAREA ANUMITOR ÎNTREPRINDERI SAU A PRODUCȚIEI DE ANUMITE MĂRFURI

Pentru ca sprijinul de stat să constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, acesta trebuie, de asemenea, să ofere un avantaj economic întreprinderilor și să fie selectiv în sensul favorizării „anumitor întreprinderi sau a producției anumitor mărfuri”.

1.2.1.   
  Oferirea unui avantaj economic întreprinderilor

Oferirea unui avantaj economic întreprinderilor

Prima întrebare la care trebuie să se răspundă este, prin urmare, dacă schema în cauză oferă un avantaj economic întreprinderilor (20).

20

Beneficiarii direcți ai subvențiilor în cadrul schemei privind energia termică alternativă sunt consumatorii casnici care nu pot în general să fie clasificați ca întreprinderi în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Totuși, acordarea unei subvenții unei persoane fizice sau consumatorilor nu exclude prin definiție existența ajutorului (21). Chiar dacă beneficiarii primari sau direcți ai unei măsuri nu sunt întreprinderi, un avantaj indirect poate fi acordat totuși unor întreprinderi. Textul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în care se face referire la „ajutor acordat (...) sub orice formă” include atât acordarea în mod direct, cât și acordarea în mod indirect a ajutorului, lucru confirmat de practica Comisiei Europene (22) și jurisprudența (23) Curții Europene de Justiție (24). Prin urmare, evaluarea cu privire la acordarea unui ajutor indirect unor întreprinderi trebuie efectuată de la caz la caz.

21

22

23

24

Schema privind energia termică alternativă are ca scop promovarea vânzării unor tehnologii specifice de încălzire (25). Prin urmare, în acest caz, trebuie să se răspundă la întrebarea dacă întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor care sunt incluse în schemă beneficiază de un avantaj economic indirect care ar putea intra sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

25

Articolul 61 alineatul (l) din Acordul privind SEE nu face o distincție între măsurile de intervenție a statului prin referire la cauzele sau obiectivele acestora, ci doar le definește în raport cu efectele pe care le produc (26). Întrebarea este, prin urmare, dacă schema privind energia termică alternativă are efectul de a acorda un avantaj economic indirect întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoarele tehnologiilor de încălzire incluse în schemă.

26

Autoritatea nu împărtășește opinia autorităților norvegiene potrivit căreia existența ajutorului de stat indirect depinde de faptul că scopul final și predominant este acordarea unui ajutor întreprinderilor, astfel încât doar schemele care sunt concepute pentru a eluda interdicția privind ajutorul de stat pot constitui ajutor indirect.

În cazul care face obiectul evaluării, subvenția acordată consumatorilor casnici pentru investiții în tehnologii alternative de încălzire din surse regenerabile, le oferă acestora un stimulent economic pentru a cumpăra aceste produse. Măsura creează un stimulent pentru consumatori pentru a trece de la încălzirea electrică tradițională la sisteme alternative de încălzire (27). O cerere mai mare din partea consumatorilor poate avea ca rezultat profituri mai mari pentru aceste tipuri de tehnologii, ceea ce reprezintă un avantaj acordat întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor incluse în schemă, comparativ cu alte întreprinderi (28).

27

28

Posibilitatea consumatorilor de a alege între tehnologiile incluse în schemă nu înseamnă că a fost eliminată legătura dintre subvenția directă acordată de stat consumatorului și avantajul acordat întreprinderilor în cauză (29).

29

Deși avantajul este indirect, schema privind energia termică alternativă a fost concepută în așa fel încât există o legătură directă între acordarea unui ajutor consumatorului și achiziționarea tehnologiei relevante. Pentru a obține subvenția, trebuie prezentată la Enova SF o dovadă a achiziționării uneia dintre tehnologiile incluse în schema privind energia termică alternativă.

În lumina celor de mai sus, Autoritatea consideră că schema privind energia termică alternativă oferă un avantaj indirect întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul sistemelor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile.

1.2.2.   
  Criteriul selectivității

Criteriul selectivității

Următoarea întrebare la care trebuie să se răspundă este dacă măsura este selectivă, adică dacă favorizează „anumite întreprinderi sau producția anumitor mărfuri”.

Autoritatea consideră că schema privind energia termică alternativă este selectivă în sensul că favorizează (indirect) doar întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile, incluse în schemă (respectiv sobele și boilerele cu pelete, pompele de căldură și colectoarele de energie solară conectate la sisteme de încălzire pe bază de apă și sistemele de control pentru reducerea consumului de energie electrică). Nicio altă întreprindere, inclusiv cele care își desfășoară activitatea în sectoarele altor tehnologii de producere a energiei termice din surse regenerabile, nu pot beneficia de subvențiile plătite în baza schemei (30).

30

Autoritățile norvegiene consideră că avantajul acordat în baza sistemului referitor la energia termică alternativă este justificat prin natura sau planul general al sistemului din care face parte. Autoritatea nu este de aceeași părere.

CEJ și Curtea de Justiție a AELS au susținut constant că măsurile care acordă avantaje anumitor beneficiari nu sunt selective dacă pot fi justificate de natura și planul general al sistemului din care fac parte (31). Pentru ca o măsură selectivă să fie justificată de logica unui sistem, trebuie să existe un sistem general la care să se raporteze. În plus, în jurisprudență, evaluarea justificării unei măsuri prin natura și logica sistemului general a vizat în special scheme care într-o anumită formă constituie o derogare de la plata unor impozite, taxe sau sisteme similare cu o aplicare mai generală. Autoritățile norvegiene nu au furnizat nici un argument cu privire la sistemul general la care se raportează măsura de ajutor. Schema privind energia termică alternativă oferă indirect avantaje unor întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor incluse în schemă. În lumina celor de mai sus, Autoritatea trebuie, prin urmare, să concluzioneze că măsura este selectivă în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

31

1.3.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI AFECTAREA SCHIMBURILOR COMERCIALE DINTRE PĂRȚILE CONTRACTANTE

Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să poată afecta schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE.

Autoritatea nu trebuie să stabilească faptul că un ajutor are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele AELS și că este denaturată concurența în mod efectiv, ci doar că ajutorul poate afecta aceste schimburi comerciale și amenință să denatureze concurența (32). Orice acordare de ajutor unei întreprinderi care își desfășoară activitatea pe piața SEE poate cauza denaturarea concurenței și poate afecta schimburile comerciale (33).

32

33

Schema privind energia termică alternativă oferă (indirect) un ajutor întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile. Stimularea cererii consumatorilor în ceea ce privește tehnologiile incluse în schemă este o componentă intrinsecă a schemei privind energia alternativă.

În plus, potrivit cifrelor pe care Autoritatea le are la dispoziție, ca exemplu, vânzările uneia dintre tehnologiile incluse în schemă, sobele cu pelete, au crescut și s-au stabilizat după introducerea schemei în Norvegia. Prin comparație, vânzările sobelor pe bază de lemne, o tehnologie care nu este inclusă în schemă, nu au înregistrat o evoluție similară pozitivă pe parcursul aceleiași perioade.

Din aceste motive, se poate concluziona că ajutorul amenință să denatureze concurența.

În ceea ce privește condiția privind efectul asupra comerțului, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi în comparație cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în cadrul SEE, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (34).

34

Întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul tehnologiilor de încălzire operează în cadrul unei piețe europene, prin urmare schema privind energia termică alternativă afectează schimburile dintre părțile contractante în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

Astfel, concluzia care trebuie formulată este că ajutorul amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE.

1.4.   CONCLUZIE

Autoritatea consideră că schema norvegiană privind energia alternativă constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.   CERINȚE PROCEDURALE

CERINȚE PROCEDURALE

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din Partea I a Protocolului 3, „Autoritatea de Supraveghere a AELS va fi informată, în timp suficient pentru a putea să își prezinte observațiile, cu privire la orice plan de acordare sau modificare a unui ajutor [...]. Statul în cauză nu va pune în aplicare măsurile pe care le propune până în momentul în care procedura a condus la luarea unei hotărâri definitive.”

Autoritățile norvegiene nu au notificat Autorității schema privind energia termică alternativă înainte ca aceasta să intre în vigoare. Prin urmare, Autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene nu și-au respectat obligațiile conform articolului 1 alineatul (3) din Partea I la Protocolul 3.

3.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

Autoritățile norvegiene susțin că ajutorul poate fi justificat în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) sau, alternativ, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE coroborat cu orientările Autorității privind ajutorul de stat pentru protecția mediului.

3.1.   COMPATIBILITATEA ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (2) LITERA (a) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

În conformitate cu articolul 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE, ajutorul cu „caracter social” este compatibil cu Acordul dacă este „acordat consumatorilor individuali, cu condiția ca acest ajutor să fie acordat fără discriminare în ceea ce privește originea produselor vizate”.

Autoritatea reamintește faptul că derogările de la interzicerea ajutorului de stat se interpretează strict. Schema norvegiană privind energia termică alternativă vizează consumatorii casnici. În opinia Autorității, pentru a fi considerată compatibilă în temeiul articolului 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE, schema trebuie să aibă un caracter social în sensul că de aceasta trebuie să beneficieze un segment mai puțin privilegiat al populației (35). Deoarece măsura este disponibilă tuturor consumatorilor casnici pe principiul „primul venit, primul servit”, schema nu poate fi considerată a avea un caracter social în sensul articolului 61 alineatul (2) litera (a) din Acordul privind SEE.

35

3.2.   COMPATIBILITATEA ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutorul poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE dacă asigură „facilitarea dezvoltării anumitor activități economice sau a anumitor zone economice, în cazul în care acest ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun”.

3.2.1.   
  Orientările privind protecția mediului

Orientările privind protecția mediului

Autoritatea a emis orientări care stabilesc criteriile pe care le va aplica pentru a aprecia dacă măsurile de ajutor de stat care au ca scop protecția mediului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. Schema privind energia termică alternativă a fost inițiată în 2006. La momentul respectiv, erau aplicabile orientările Autorității privind protecția mediului, astfel cum au fost revizuite ultima dată la 23 mai 2001 (36). Autoritatea a adoptat noi orientări privind protecția mediului la 16 iulie 2008 (37), aplicabile de la data respectivă. Astfel, o schemă care include aceste perioade diferite de timp trebuie să fie evaluată din perspectiva ambelor seturi de orientări în conformitate cu principiile prevăzute la alineatul (74) din orientările din 2001 și la alineatul (205) din orientările din 2008.

36

37

Cu toate acestea, situația în care beneficiază de ajutor indirect anumiți producători, importatori și/sau vânzători de anumite tehnologii de producere a energiei termice pentru consumatorii casnici, nu este prevăzută nici de orientările din 2001, nici de orientările din 2008.

3.2.2.   
  Compatibilitatea directă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE

Compatibilitatea directă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE

Deoarece orientările din 2001 și 2008 nu se aplică direct schemei norvegiene privind energia termică alternativă, Autoritatea va evalua compatibilitatea schemei direct în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (38). Derogările în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE trebuie interpretate în sens restrâns (39) și pot fi acordate doar dacă se poate stabili că ajutorul va contribui la atingerea unui obiectiv de interes comun, care nu ar putea fi atins în condiții normale de piață. Așa-numitul „principiu al justificării compensatorii” a fost susținut de către CEJ în cauza Philip Morris
   (40).

38

39

Philip Morris

40

Aprecierea compatibilității ajutorului de stat este o chestiune legată în mod fundamental de stabilirea unui echilibru între efectele negative ale ajutorului asupra concurenței și efectele pozitive în termeni de interes comun (41). Pentru a fi declarată compatibilă în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, o schemă de ajutor de stat trebuie:

41

| — | să aibă ca scop un obiectiv bine definit de interes comun, |
| --- | --- |

—

să aibă ca scop un obiectiv bine definit de interes comun,

| — | să fie concepută în mod corespunzător pentru atingerea obiectivului de interes comun și, în acest sens, să reprezinte un instrument adecvat, să aibă un efect de stimulare și să fie proporțională, |
| --- | --- |

—

să fie concepută în mod corespunzător pentru atingerea obiectivului de interes comun și, în acest sens, să reprezinte un instrument adecvat, să aibă un efect de stimulare și să fie proporțională,

| — | nu denaturează concurența și schimburile comerciale în SEE într-o măsură contrară interesului comun (42). |
| --- | --- |

—

nu denaturează concurența și schimburile comerciale în SEE într-o măsură contrară interesului comun (42).

42

Autoritatea trebuie să evalueze dacă obiectivul urmărit de măsură este necesar, conform cu obiectivele de interes comun și, dacă da, dacă aceasta este metoda care cauzează cea mai mică denaturare a concurenței în urmărirea respectivului obiectiv.

Schema privind energia termică alternativă urmărește un obiectiv de protecție a mediului prin oferirea unor stimulente consumatorilor pentru a investi în tehnologii care nu dăunează mediului și a căror răspândire pe piața norvegiană este limitată. Autoritățile norvegiene susțin că o mai mare răspândire a tehnologiilor de producere a energiei termice alternative incluse în schemă va reduce consumul de energie electrică al consumatorilor casnici din Norvegia. Reducerea cantității de energie electrică utilizată pentru încălzirea locuințelor particulare și stimularea utilizării sistemelor alternative de încălzire pe bază de energie din surse regenerabile pot fi considerate a reprezenta un obiectiv legat de protecția mediului.

Considerentul nouă din preambulul Acordului privind SEE stabilește obiectivul comun de a conserva, proteja și îmbunătăți calitatea mediului și de a asigura o utilizare prudentă și rațională a resurselor naturale pe baza principiului dezvoltării durabile. În opinia Autorității, o schemă de ajutor care are ca scop orientarea consumului de energie către sursele regenerabile este compatibilă cu obiectivele de interes comun.

Criteriile de includere a unei tehnologii în schemă sunt formulate pe baza adecvării tehnologiei pentru a înlocui încălzirea pe bază de energie electrică. Autoritățile norvegiene au explicat că doar tehnologiile care pot fi clasificate drept așa-numitele „sisteme de încălzire cu sarcină de bază” sunt incluse în schemă. Potrivit autorităților norvegiene „sistemele de încălzire cu sarcină de bază” sunt „acele tehnologii care pot înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și pot oferi același nivel de confort rezultat în urma încălzirii ca încălzirea pe bază de energie electrică atât în timpul zilei, cât și în timpul nopții” (43).

43

Autoritățile norvegiene au explicat că tehnologiile de producere a energiei termice alternative, din surse regenerabile incluse în schemă au trei caracteristici comune: trebuie să fi avut o răspândire limitată pe piața norvegiană, să poată înlocui încălzirea pe bază de energie electrică și să necesite o anumită intervenție minimă din partea utilizatorului. Autoritatea observă că nu toate tehnologiile incluse în schema privind energia termică alternativă sunt adecvate pentru a înlocui complet încălzirea pe bază de energie electrică (44). Totuși, autoritățile norvegiene au argumentat că tehnologiile incluse în schemă sunt mai bine proiectate pentru a reduce sistematic cantitatea de energie electrică utilizată în scopul încălzirii unei locuințe normale.

44

Acordarea de subvenții consumatorilor în vederea promovării trecerii de la încălzirea pe bază de energie electrică la sisteme de încălzire alternativă, din surse regenerabile, în rândul consumatorilor casnici, pare a fi un instrument adecvat pentru influențarea directă a comportamentului consumatorilor. Fără sprijinul acordat de către stat în cadrul unei scheme privind energia termică alternativă, cererea consumatorilor nu s-ar fi modificat, probabil, în sensul tehnologiilor alternative de încălzire în același interval de timp.

Atunci când nu sunt în vigoare anumite măsuri de protecție a mediului, ajutorul de stat poate, în principiu, să fie considerat compatibil (45). Schema privind energia termică alternativă are ca scop oferirea unui stimulent consumatorilor pentru realizarea de investiții în tehnologii care nu sunt dăunătoare mediului care sunt adecvate pentru reducerea consumului de energie electrică și a căror răspândire pe piața norvegiană a sistemelor de încălzire a locuințelor este limitată.

45

În plus, Autoritatea consideră că suma ajutorului se limitează la un minim necesar pentru a oferi consumatorilor un stimulent pentru a trece de la sistemele de încălzire pe bază de energie electrică la sursele alternative regenerabile de energie termică incluse în schemă. Schema privind energia termică alternativă implică o rambursare de până la 20 % din costurile eligibile pentru care se prezintă facturi, limita maximă fiind fie de 4 000 NOK, fie de 10 000 NOK, în funcție de tipul de tehnologie. Suma maximă acordată pentru achiziția unei tehnologii alternative de încălzire este proporțională cu costul tehnologiei respective.

Din aceste motive, Autoritatea consideră că schema este bine concepută în vederea atingerii obiectivelor de interes comun de protecție a mediului.

În cele din urmă, trebuie să se evalueze dacă potențialul de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale în Spațiul Economic European are un caracter contrar interesului comun.

Subvențiile sunt plătite direct consumatorilor, care pot alege liber între produsele care îndeplinesc criteriile obiective ale schemei, independent de întreprinderea care oferă tehnologia alternativă de încălzire. Astfel, schema evită denaturările nenecesare ale concurenței și schimburilor comerciale în SEE în sectorul tehnologiilor incluse în schemă.

Reclamantul susține că schema denaturează concurența deoarece include sobe cu pelete însă nu și sobe cu lemne. Potrivit reclamantului, sobele cu lemne reprezintă o tehnologie foarte asemănătoare sobelor cu pelete și ar trebui inclusă în schemă. În mod contrar, autoritățile norvegiene susțin că sobele cu lemne nu îndeplinesc criteriile obiective stabilite în cadrul schemei privind energia termică alternativă. Autoritatea este de părere că, deși reclamantul poate avea dreptate atunci când invocă o relație concurențială între sobele cu lemne și toate sau cel puțin o parte din acele tehnologii incluse în schemă, se pare că sobele cu lemne nu îndeplinesc criteriile pentru a se califica pentru subvențiile acordate în baza schemei. În acest sens, Autoritatea nu ridică nicio obiecție cu privire la criteriile obiective în baza schemei și cu privire la aprecierea autorităților norvegiene referitoare la care tehnologii sunt mai adecvate pentru a îndeplini obiectivele de mediu urmărite prin această schemă. Schema privind energia termică alternativă se bazează pe trei criterii obiective de eligibilitate (răspândire limitată pe piață, capacitate de a înlocui energia electrică ca sursă primară de încălzire și intervenție minimă din partea utilizatorului) pe care sobele cu lemne par a nu le îndeplini, în totalitate sau parțial. În plus, Autoritatea recunoaște că sobele cu lemne reprezintă deja o tehnologie larg răspândită în Norvegia. Astfel, Autoritatea consideră că criteriile de eligibilitate pentru schema de ajutor sunt justificate în mod obiectiv și că schema nu încalcă alte dispoziții ale Acordului privind SEE, inclusiv normele privind nediscriminarea pe motive de naționalitate sau tratament egal. În plus, Autoritatea consideră că autoritățile norvegiene au limitat și mai mult efectele negative asupra concurenței stabilind o intensitate relativ scăzută a ajutorului. Prin urmare, Autoritatea susține că posibila denaturare a concurenței față de sobele cu lemne și alte tehnologii potențial concurente nu este contrară interesului comun și pare justificabilă pe baza testului de echilibrare efectuat mai sus.

Din aceste motive, Autoritatea consideră că schema are ca scop un obiectiv bine definit de interes comun, este bine concepută pentru atingerea obiectivului de interes comun și, în acest sens, este un instrument adecvat, care are un efect de stimulare și este proporțional și, în cele din urmă, că nu denaturează concurența și schimburile comerciale în SEE într-o măsură contrară interesului comun. În consecință, Autoritatea constată că schema este justificată în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

4.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

În lumina considerentelor de mai sus, Autoritatea concluzionează că schema norvegiană de sprijin pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și economisirea de energie electrică de către consumatorii casnici constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Autorităților norvegiene li se reamintește obligația care rezultă din articolul 21 din partea II a Protocolului 3, interpretată în coroborare cu articolul 6 din Decizia nr. 195/04/COL, de a prezenta rapoarte anuale privind punerea în aplicare a acestei scheme.

Autorităților norvegiene li se reamintește, de asemenea, că toate planurile de a modifica această schemă se notifică Autorității.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Schema norvegiană de sprijin pentru energia termică alternativă din surse regenerabile și pentru economisirea de energie electrică de către consumatorii casnici constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Schema de ajutor este compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 15 iulie 2009.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Per SANDERUD

Președinte

Kristján A. STEFÁNSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

3

(4)  Denumit în continuare „Protocolul 3”.

4

(5)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul privind SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritate la 19 ianuarie 1994, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „JO”) L 231, 3.9.1994, p. 1 și în suplimentul SEE nr. 32 din 3.9.1994, p. 1, denumite în continuare „orientările privind ajutorul de stat”. Versiunea actualizată a orientărilor privind ajutoarele de stat este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(6)  Decizia nr. 195/04/COL din 14 iulie 2004 publicată în JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și în suplimentul SEE nr. 26 din 25.5.2006 p. 1, cu modificările ulterioare. Versiunea consolidată a deciziei este publicată pe site-ul web al Autorității: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

6

(7)  Publicat în JO C 96 din 17.4.2008 p. 14 și în suplimentul SEE nr. 20 din 17.4.2008 p. 58.

7

(8)  Denumit în continuare „reclamantul”.

8

(9)  Denumită în continuare „schema privind energia termică alternativă”.

9

(10)  Pentru informații mai detaliate privind schimburile de corespondență dintre Autoritate și autoritățile norvegiene, a se consulta decizia Autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Decizia nr. 716/07/COL.

10

(11)  Publicată în JO C 96, 17.4.2008, p. 14 și în suplimentul SEE nr. 20, 17.4.2008, p. 58.

11

(12)  Denumită în continuare NOBIO.

12

(13)  Informații suplimentare privind schema sunt disponibile pe site-ul web al Enova SF: http://www.minenergi.no/ și la http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1062

13

(14)  Propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului, comunicat de presă al Ministerului Petrolului și Energiei din 25 august 2006 nr. 98/06 și din 14 septembrie 2006 nr. 107/06.

14

(15)  A se vedea propunerea nr. 1 (2008-2009) înaintată parlamentului, p. 56.

15

(16)  A se vedea propunerea nr. 59 (2007-2008) înaintată parlamentului, p. 123.

16

(17)  A se vedea propunerea nr. 1 (2008-2009) înaintată parlamentului, p. 56.

17

(18)  În propunerea nr. (2007-2008) înaintată parlamentului, autoritățile norvegiene observă că schema va fi revizuită din perspectiva deciziei finale a Autorității.

18

(19)  Scrisoare din partea Ministerului Petrolului și Energiei din Norvegia din 15 ianuarie 2007 (evenimentul nr. 406849), p. 5.

19

(20)  În sensul legislației comunitare privind concurența, întreprinderile sunt definite ca entități care desfășoară o activitate economică, indiferent de forma lor juridică, a se vedea, de exemplu, hotărârea în cauza C-41/90 Höfner și Elser, Rec., 1991, p. I-1979, punctul 21.

20

Höfner și Elser

(21)  Cauza C-156/98 Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857.

21

Germania/Comisia

(22)  Denumită în continuare „Comisia”.

22

(23)  Cauza C-156/98 Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857; C-382/99 Țările de Jos/Comisia, Rec., 2002, p. I-5163; Cauza C-457/00 Belgia/Comisia, Rec., 2003, p. I-6931, punctul 57; a se vedea, de asemenea, avizul lui AG Jacobs în Cauza C-457/00, punctul 59.

23

Germania/Comisia

Țările de Jos/Comisia

Belgia/Comisia

(24)  Denumită în continuare „CEJ”.

24

(25)  Propunerea nr. 82 (2005-2006) înaintată parlamentului, pagina 1.

25

(26)  Cauza C-382/99 Țările de Jos/Comisia, punctul 61; C-487/06 P, British Aggregates Association/Comisia, hotărâre din 22 decembrie 2008, punctul 87.

26

Țările de Jos/Comisia

British Aggregates Association/Comisia

(27)  Pentru un raționament similar, a se vedea decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (40).

27

(28)  A se vedea decizia Comisiei din 26 aprilie 2006 C (2006) 1519, în cazul N 142/2005, punctul 3.1.

28

(29)  A se vedea decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (43).

29

(30)  Ibid. alineatele (46) – (47).

30

Ibid.

(31)  Cauza C-143/99 Adria-Wien pipeline GmbH și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH,Rec., 2001, p. I-8365, alineatul (42) și hotărârea Curții de Justiție a AELS în cauzele conexate E-5/04, E-6/04 și E-7/04 Fesil and Finnfjord and others/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Raportul Curții de Justiție a AELS 2005, pagina 117, alineatul (77).

31

Adria-Wien pipeline GmbH și Wietersdorfer

Peggauer Zementwerke GmbH,Rec.

Fesil and Finnfjord and others/Autoritatea de Supraveghere a AELS

(32)  A se vedea hotărârea Curții de Justiție a AELS în cauzele conexate E-5/04, E-6/04 și E-7/04 Fesil and Finnfjordand others/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Raportul Curții de Justiție a AELS 2005, pagina 117, alineatul (93), Cauza C-372/97 Italia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3679, alineatul (44) și Cauza C-66/02 Italia/Comisia, Rec., 2005, p. I-10901, alineatul (112).

32

Fesil and Finnfjordand others/Autoritatea de Supraveghere a AELS

Italia/Comisia

Italia/Comisia

(33)  Cauzele conexate T-92/00 și T-103/00 Diputación Foral de Álava and others/Comisia, Rec., 2002, p. II-1385, alineatul (72).

33

Diputación Foral de Álava and others/Comisia

(34)  Cauza E-6/98 Guvernul Norvegiei/Autoritatea de Supraveghere a AELS, Rec., 1999 p. 74, alineatul (58) și Cauza 730/79 Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. I-2671 alineatul (11), a se vedea de asemenea Cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, alineatul (47) și Cauza T-217/02 Ter Lembeek/Comisia, Rec., 2006, p. II-4483, alineatul (181).

34

Guvernul Norvegiei/Autoritatea de Supraveghere a AELS

Philip Morris/Comisia

Belgia/

Ter Lembeek/Comisia

(35)  A se vedea, de exemplu, Orientări privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE în ceea ce privește ajutoarele de stat în sectorul aviației JO C 350, 10.12.1994, p. 7, secțiunea III.3.

35

(36)  Denumite în continuare „orientările din 2001”.

36

(37)  Denumite în continuare „orientările din 2008”.

37

(38)  A se vedea Cauza T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia/Comisia, Rec., 2001, p. II-1169, alineatul (72).

38

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia/Comisia

(39)  Cauza C-301/96 Germania/Comisia, Rec., 2003, p. I-9919 alineatele (66) și (105).

39

Germania/Comisia

(40)  Cauza 730/79 Philip Morris/Comisia, Rec., 1980, p. I-2671.

40

Philip Morris/Comisia

(41)  A se vedea planul de acțiune al Comisiei privind ajutorul de stat din 7 iunie 2005, COM(2005) 107, alineatul (11).

41

(42)  A se vedea Decizia Comisiei din 24 ianuarie 2007 C (2006) 6630, în cazul N 270/2006, alineatul (67).

42

(43)  Scrisoare din partea Ministerului Petrolului și Energiei din Norvegia din 15 ianuarie 2007 (evenimentul nr. 406849), p. 5

43

(44)  De exemplu, potrivit ghidului cumpărătorului întocmit de Enova SF pentru colectoarele de energie solară conectate la sisteme de încălzire cu apă (o tehnologie care este inclusă în schemă), aceste sisteme pot satisface doar până la 50 % din necesarul total de energie termică al unei locuințe. Atunci când sunt alimentate cu cantități suficiente de energie solară, colectoarele de energie solară au posibilitatea de a funcționa în mod continuu, fără supraveghere regulată, iar atunci când sunt în stadiu de funcționare, acestea oferă consumatorului o sursă convenabilă, deși parțială, de energie termică alternativă. Ghidul cumpărătorului este disponibil pe site-ul web al Enova SF:

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID = 1083.

(45)  Atât orientările din 2001, cât și orientările din 2008 vizează ajutorul pentru energia din surse regenerabile atunci când ajutorul reprezintă o formă de compensare pentru dezavantajul economic cu care se confruntă sursele regenerabile de energie în concurența cu sursele de energie mai dăunătoare mediului. A se vedea orientările din 2001 alineatele (49) - (59) și orientările din 2008 alineatele (48) – (50).

45

---