# Az Európai Unió C 178/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 178 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. július 31. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 178

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. július 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2007/C 178/01 | 3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004) a Bizottság válaszaival | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2007/C 178/01

3/2007. sz. különjelentés az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004) a Bizottság válaszaival

1

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2007/C 178/02 | Helyesbítés a Számvevőszék 2/2007. sz. különjelentéséhez az intézmények ingatlankiadásairól az intézmények válaszaival együtt (HL C 148., 2007.7.2.) | 24 |

Helyesbítések

2007/C 178/02

Helyesbítés a Számvevőszék 2/2007. sz. különjelentéséhez az intézmények ingatlankiadásairól az intézmények válaszaival együtt (HL C 148., 2007.7.2.)

24

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 178/1

---

3/2007. sz. KÜLÖNJELENTÉS

az Európai Menekültügyi Alap irányításáról (2000–2004) a Bizottság válaszaival

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2007/C 178/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| I–VIII | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–16 | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–16

| 1 | Háttér |
| --- | --- |

1

| 2–9 | Az Európai Menekültügyi Alap |
| --- | --- |

2–9

| 10–13 | Az EMA II-ben az EMA I-hez képest történt főbb változások összefoglalása |
| --- | --- |

10–13

| 14–16 | Az ellenőrzés hatóköre, célkitűzései és módszerei |
| --- | --- |

14–16

| 17–25 | MEGBÍZHATÓ MÓDON OSZTOTTÁK-E EL A FORRÁSOKAT A TAGÁLLAMOK KÖZÖTT? |
| --- | --- |

17–25

| 17–19 | Az összegek elosztásának háttere |
| --- | --- |

17–19

| 20–22 | A juttatás alapjául szolgáló statisztikai adatok nem voltak teljes körűek és megbízhatóak |
| --- | --- |

20–22

| 23 | Az elosztási döntések alapját torzítják az egyes tagállamok eltérő értelmezései |
| --- | --- |

23

| 24–25 | A források elosztásánál nem vették kellően figyelembe a korábban hitelesített adatok időközben történt módosítását, vagy ezek nem voltak megfelelően dokumentálva |
| --- | --- |

24–25

| 26–39 | MEGBÍZHATÓ VOLT-E A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK ÁLTAL GYAKOROLT IRÁNYÍTÁS? |
| --- | --- |

26–39

| 26 | Az EMA végrehajtási szabályait későn tették közzé |
| --- | --- |

26

| 27–33 | Az elosztási eljárás alacsony hatékonysága |
| --- | --- |

27–33

| 34–36 | A tagállamok eltérően értelmezték az EMA szabályait |
| --- | --- |

34–36

| 37 | Pozitív példák az EMA irányításában |
| --- | --- |

37

| 38–39 | A bizottsági nyomon követés, illetve helyreállító intézkedések nem jártak kielégítő eredménnyel |
| --- | --- |

38–39

| 40–44 | HOGYAN BEFOLYÁSOLTA AZ EMA A NEMZETI SZINTŰ MENEKÜLTÜGYI KEZDEMÉNYEZÉSEKET? |
| --- | --- |

40–44

| 45–50 | KÖVETKEZTETÉS |
| --- | --- |

45–50

| 51–54 | AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

51–54

I. melléklet–Az Európai Menekültügyi Alap 2000–2004-es (EMA I) és 2005–2010-es (EMA II) időszakára vonatkozó közösségi rendeletek összevetése

II. melléklet–A pénzeszközök elosztása tagállamonként (2000–2004)

III. melléklet–Az ideiglenes EMA-összegek tagállamok közötti elosztásának eljárása

A Bizottság válaszai

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA vagy Alap) 2000 szeptemberében hozták létre egy eredetileg 2004-ig tartó ötéves időszakra, 216 millió EUR pénzügyi referenciaösszeggel. Az Alap létrehívására olyan időszakban került sor, amikor a menekültügyet és a bevándorláspolitikát gyors változások jellemezték, és az Unió tevékenyebbé vált ezen a téren. |
| --- | --- |

I.

Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA vagy Alap) 2000 szeptemberében hozták létre egy eredetileg 2004-ig tartó ötéves időszakra, 216 millió EUR pénzügyi referenciaösszeggel. Az Alap létrehívására olyan időszakban került sor, amikor a menekültügyet és a bevándorláspolitikát gyors változások jellemezték, és az Unió tevékenyebbé vált ezen a téren.

| II. | Az EMA azzal a céllal jött létre, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és ennek következményeivel történő szembesülésük során. Az Alap a Bizottság és a tagállamok közös irányítása alatt állt. A Bizottság általános felelősséget vállalt az Alap helyes működéséért, míg a tagállamok hajtották végre a konkrét intézkedéseket. A támogatható intézkedéseket három csoportra osztották: a menekültek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával, beilleszkedésével, illetve a hazatelepülésükkel kapcsolatos intézkedésekére. |
| --- | --- |

II.

Az EMA azzal a céllal jött létre, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és ennek következményeivel történő szembesülésük során. Az Alap a Bizottság és a tagállamok közös irányítása alatt állt. A Bizottság általános felelősséget vállalt az Alap helyes működéséért, míg a tagállamok hajtották végre a konkrét intézkedéseket. A támogatható intézkedéseket három csoportra osztották: a menekültek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával, beilleszkedésével, illetve a hazatelepülésükkel kapcsolatos intézkedésekére.

| III. | A számvevőszéki ellenőrzés az Európai Menekültügyi Alap első (2000–2004) szakaszának irányítását vizsgálta, és elsősorban az alábbi kérdésekre keresett választ:






  — | Megbízható módon osztották-e el a forrásokat a tagállamok között? |
| --- | --- | --- |

III.

A számvevőszéki ellenőrzés az Európai Menekültügyi Alap első (2000–2004) szakaszának irányítását vizsgálta, és elsősorban az alábbi kérdésekre keresett választ:

—

Megbízható módon osztották-e el a forrásokat a tagállamok között?

| — | Megbízható volt-e a Bizottság és a tagállamok által gyakorolt irányítás? |
| --- | --- |

—

Megbízható volt-e a Bizottság és a tagállamok által gyakorolt irányítás?

| — | Hogyan befolyásolta az EMA a nemzeti szintű menekültügyi kezdeményezéseket? |
| --- | --- |

—

Hogyan befolyásolta az EMA a nemzeti szintű menekültügyi kezdeményezéseket?

| IV. | A források elosztásánál elsősorban a tagállamok területére belépett azon személyek számát vették alapul, akik az EMA meghatározása szerint harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan személynek minősülnek. A tagállamok menekültügyi statisztikai adatainak gyűjtését az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) irányította. Az EMA előírásaiban megjelölt célcsoportokra vonatkozóan nem volt egységes meghatározás, így a tagállamok eltérő értelmezéseket alkalmaztak. Az EMA-források elosztásának kritériumait tehát nem lehet következetesnek, összehasonlíthatónak és megbízhatónak nevezni. A statisztikai alapadatokban komoly eltérésekre derült fény. Egyes esetekben az adatokat a tagállami jogszabályok fokozottabb összehangolásának folyamata miatt változtatták meg. |
| --- | --- |

IV.

A források elosztásánál elsősorban a tagállamok területére belépett azon személyek számát vették alapul, akik az EMA meghatározása szerint harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan személynek minősülnek. A tagállamok menekültügyi statisztikai adatainak gyűjtését az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) irányította. Az EMA előírásaiban megjelölt célcsoportokra vonatkozóan nem volt egységes meghatározás, így a tagállamok eltérő értelmezéseket alkalmaztak. Az EMA-források elosztásának kritériumait tehát nem lehet következetesnek, összehasonlíthatónak és megbízhatónak nevezni. A statisztikai alapadatokban komoly eltérésekre derült fény. Egyes esetekben az adatokat a tagállami jogszabályok fokozottabb összehangolásának folyamata miatt változtatták meg.

| V. | Az éves elosztási eljárás egészében nehézkesen, kétes hatékonysággal zajlott. |
| --- | --- |

V.

Az éves elosztási eljárás egészében nehézkesen, kétes hatékonysággal zajlott.

| VI. | A tagállamok egyedül feleltek a projektek irányításáért és adminisztrációjáért, míg a Bizottságnak kellett biztosítania, hogy a tagállamok irányítási és kontrollrendszerei zavartalanul működjenek. Miután fény derült egyes hiányosságokra, a Bizottság tett bizonyos kiigazító intézkedéseket, ám a tagállamokban feltárt gondok közül sok továbbra is megoldásra vár. |
| --- | --- |

VI.

A tagállamok egyedül feleltek a projektek irányításáért és adminisztrációjáért, míg a Bizottságnak kellett biztosítania, hogy a tagállamok irányítási és kontrollrendszerei zavartalanul működjenek. Miután fény derült egyes hiányosságokra, a Bizottság tett bizonyos kiigazító intézkedéseket, ám a tagállamokban feltárt gondok közül sok továbbra is megoldásra vár.

| VII. | A számvevőszéki ellenőrzés rámutatott, hogy az EMA I egyes rendelkezéseinek, különösen a támogathatósági szabályoknak az értelmezései jelentősen eltérhettek egymástól. A Számvevőszék javasolja – megállapításainak és az EMA II–be már bevezetett változtatásoknak figyelembevételével – megfelelő intézkedések megtételét avégett, hogy az EMA céljai a jövőben egyértelműbbek és pontosabbak legyenek. |
| --- | --- |

VII.

A számvevőszéki ellenőrzés rámutatott, hogy az EMA I egyes rendelkezéseinek, különösen a támogathatósági szabályoknak az értelmezései jelentősen eltérhettek egymástól. A Számvevőszék javasolja – megállapításainak és az EMA II–be már bevezetett változtatásoknak figyelembevételével – megfelelő intézkedések megtételét avégett, hogy az EMA céljai a jövőben egyértelműbbek és pontosabbak legyenek.

| VIII. | Az EMA-nak a nemzeti szintű finanszírozásra gyakorolt hatásáról mind a tagállamokban, mind a Bizottságnál csak korlátozottan állt rendelkezésre információ. A projektek helyszíni vizsgálata némi haladást állapíthatott meg a tagállamok törekvéseit illetően, különösen az újító szellemű projektek kipróbálása és eredményeiknek a nemzeti stratégiákba történő integrálása terén. |
| --- | --- |

VIII.

Az EMA-nak a nemzeti szintű finanszírozásra gyakorolt hatásáról mind a tagállamokban, mind a Bizottságnál csak korlátozottan állt rendelkezésre információ. A projektek helyszíni vizsgálata némi haladást állapíthatott meg a tagállamok törekvéseit illetően, különösen az újító szellemű projektek kipróbálása és eredményeiknek a nemzeti stratégiákba történő integrálása terén.

BEVEZETÉS

Háttér

| 1. | Az Amszterdami Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos megteremtését irányozza elő (1). Ennek szellemében az Európai Tanács 1999 októberében a finnországi Tamperében egy átfogó programban állapodott meg, amely politikai iránymutatásokat és működési célokat fogalmazott meg, köztük egy közös európai menekültügyi rendszer kidolgozását. |
| --- | --- |

1.

Az Amszterdami Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos megteremtését irányozza elő (1). Ennek szellemében az Európai Tanács 1999 októberében a finnországi Tamperében egy átfogó programban állapodott meg, amely politikai iránymutatásokat és működési célokat fogalmazott meg, köztük egy közös európai menekültügyi rendszer kidolgozását.

Az Európai Menekültügyi Alap

| 2. | Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA vagy Alap) 2000 szeptemberében hozták létre egy eredetileg 2004-ig tartó ötéves időszakra (2). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA vagy Alap) 2000 szeptemberében hozták létre egy eredetileg 2004-ig tartó ötéves időszakra (2).

| 3. | Az EMA-t azért létesítették, hogy „a tagállamok által a menekültek és a lakhelyükről elüldözött személyek befogadására, illetve a befogadással járó következmények vállalására és viselésére tett erőfeszítések közötti egyensúly megteremtését szolgálja” (3). Az EMA küldetése, hogy a tagállamok közötti szolidaritás elve alapján biztosítsa az arányos tehermegosztást. |
| --- | --- |

3.

Az EMA-t azért létesítették, hogy „a tagállamok által a menekültek és a lakhelyükről elüldözött személyek befogadására, illetve a befogadással járó következmények vállalására és viselésére tett erőfeszítések közötti egyensúly megteremtését szolgálja” (3). Az EMA küldetése, hogy a tagállamok közötti szolidaritás elve alapján biztosítsa az arányos tehermegosztást.

| 4. | Az EMA olyan intézkedések támogatását kapta feladatul, amelyek a megfelelő befogadási feltételek megteremtésére, valamint a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek a tagállamok társadalmába történő beilleszkedésére irányulnak. Az Alapnak azt is előírták, hogy megfelelő források juttatásával segítse a menekülteket és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeket a visszatelepedésben, beleértve a felelős döntés meghozatalát arról, hogy visszatérnek-e származási országukba. |
| --- | --- |

4.

Az EMA olyan intézkedések támogatását kapta feladatul, amelyek a megfelelő befogadási feltételek megteremtésére, valamint a menekülteknek és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek a tagállamok társadalmába történő beilleszkedésére irányulnak. Az Alapnak azt is előírták, hogy megfelelő források juttatásával segítse a menekülteket és a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyeket a visszatelepedésben, beleértve a felelős döntés meghozatalát arról, hogy visszatérnek-e származási országukba.

| 5. | Az EMA 216 millió EUR pénzügyi referenciaösszegben részesült. A végleges előirányzatok összege 243 millió EUR volt, beleértve 49 millió EUR sürgősségi intézkedésekre tartalékolt, de fel nem használt összeget. A Bizottság becslése szerint 2006. december végéig 141 millió EUR kifizetésére került sor. A 2000–2004. évek előirányzatai és kötelezettségvállalásai az alábbi táblázatban láthatók. |
| --- | --- |

5.

Az EMA 216 millió EUR pénzügyi referenciaösszegben részesült. A végleges előirányzatok összege 243 millió EUR volt, beleértve 49 millió EUR sürgősségi intézkedésekre tartalékolt, de fel nem használt összeget. A Bizottság becslése szerint 2006. december végéig 141 millió EUR kifizetésére került sor. A 2000–2004. évek előirányzatai és kötelezettségvállalásai az alábbi táblázatban láthatók.

Előirányzatok és kötelezettségvállalások 2000–2004

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2000–2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Előirányzatok | Köt.vállalások | Előirányzatok | Köt.vállalások | Előirányzatok | Köt.vállalások | Előirányzatok | Köt.vállalások | Előirányzatok | Köt.vállalások | Előirányzatok | Köt.vállalások |
| EMA adminisztratív kiadások | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| EMA működési kiadások | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| EMA sürgősségi intézkedések adminisztratív kiadásai | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| EMA sürgősségi intézkedések működési kiadásai | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| Összesen | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Forrás: Az Európai Bizottság számviteli rendszere. |

(millió EUR)

2000–2004

2004

2003

2002

2001

2000

Előirányzatok

Köt.vállalások

Előirányzatok

Köt.vállalások

Előirányzatok

Köt.vállalások

Előirányzatok

Köt.vállalások

Előirányzatok

Köt.vállalások

Előirányzatok

Köt.vállalások

EMA adminisztratív kiadások

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

EMA működési kiadások

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

EMA sürgősségi intézkedések adminisztratív kiadásai

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

EMA sürgősségi intézkedések működési kiadásai

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

Összesen

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Forrás: Az Európai Bizottság számviteli rendszere.

| 6. | Az EMA irányítását a Bizottság (A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága – DG JLS) és a tagállamok közösen végzik (5). A Bizottság általános felelősséget vállalt az Alap helyes működéséért, míg a tagállamok feleltek a konkrét intézkedésekért. Mindegyik tagállam kijelölte a maga nemzeti hatóságát a Bizottsággal történő kapcsolattartásra és az egyes projektek kiválasztására, illetve pénzügyi irányítására és adminisztrációjára. |
| --- | --- |

6.

Az EMA irányítását a Bizottság (A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága – DG JLS) és a tagállamok közösen végzik (5). A Bizottság általános felelősséget vállalt az Alap helyes működéséért, míg a tagállamok feleltek a konkrét intézkedésekért. Mindegyik tagállam kijelölte a maga nemzeti hatóságát a Bizottsággal történő kapcsolattartásra és az egyes projektek kiválasztására, illetve pénzügyi irányítására és adminisztrációjára.

| 7. | Az EMA célkörébe tartoznak a genfi egyezmény (6) értelmében menekültnek minősülő harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan, illetve a nemzetközi vagy ideiglenes védelem alatt álló személyek, valamint a menekülti jogállásért folyamodó menedékkérők, és az olyanok, akiknek az ideiglenes védelemre való jogát valamely tagállam éppen vizsgálja. |
| --- | --- |

7.

Az EMA célkörébe tartoznak a genfi egyezmény (6) értelmében menekültnek minősülő harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan, illetve a nemzetközi vagy ideiglenes védelem alatt álló személyek, valamint a menekülti jogállásért folyamodó menedékkérők, és az olyanok, akiknek az ideiglenes védelemre való jogát valamely tagállam éppen vizsgálja.

| 8. | A DG JLS szerint a menedékjogot kérelmezők, menekültek és védelem alatt álló személyek száma 1996-ban összesen kb. 303 000 volt, 1999-ben 475 000-re nőtt, 2003-ban pedig 374 000-re csökkent. |
| --- | --- |

8.

A DG JLS szerint a menedékjogot kérelmezők, menekültek és védelem alatt álló személyek száma 1996-ban összesen kb. 303 000 volt, 1999-ben 475 000-re nőtt, 2003-ban pedig 374 000-re csökkent.

| 9. | Az Európai Menekültügyi Alap társfinanszírozott intézkedések révén nyújtott közösségi támogatást. A társfinanszírozás maximális mértékét az intézkedés összköltségének 50 %-ában szabták meg. Ezt a maximális részarányt a Kohéziós Alap által támogatott országok esetében 75 %-ra emelték. A bizottsági kifizetéseket előfinanszírozás, időközi és végleges kifizetések formájában folyósították a tagállamoknak. |
| --- | --- |

9.

Az Európai Menekültügyi Alap társfinanszírozott intézkedések révén nyújtott közösségi támogatást. A társfinanszírozás maximális mértékét az intézkedés összköltségének 50 %-ában szabták meg. Ezt a maximális részarányt a Kohéziós Alap által támogatott országok esetében 75 %-ra emelték. A bizottsági kifizetéseket előfinanszírozás, időközi és végleges kifizetések formájában folyósították a tagállamoknak.

Az EMA II-ben az EMA I-hez képest történt főbb változások összefoglalása

| 10. | Időközben megindult a program második (EMA II), a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szakasza (7). |
| --- | --- |

10.

Időközben megindult a program második (EMA II), a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szakasza (7).

| 11. | Az alábbi összehasonlítás csak az EMA I és EMA II közötti főbb különbségeket emeli ki, és nem elemzi, illetve nem értékeli a változásokat. Az EMA I és EMA II részletes összehasonlítása az I. mellékletben található.
  Célkitűzések és feladatok:






  — | A célkitűzések változatlanok maradnak. |
| --- | --- | --- |

11.

Az alábbi összehasonlítás csak az EMA I és EMA II közötti főbb különbségeket emeli ki, és nem elemzi, illetve nem értékeli a változásokat. Az EMA I és EMA II részletes összehasonlítása az I. mellékletben található.

Célkitűzések és feladatok:

—

A célkitűzések változatlanok maradnak.

| — | Az EMA II időtartama hat év lesz (az EMA I–é öt év volt). |
| --- | --- |

—

Az EMA II időtartama hat év lesz (az EMA I–é öt év volt).

| — | A célcsoportok meghatározása lényegileg nem változott. |
| --- | --- |

—

A célcsoportok meghatározása lényegileg nem változott.

| — | Az EMA II bevezeti a többéves (hároméves) programozási időszakot. |
| --- | --- |

—

Az EMA II bevezeti a többéves (hároméves) programozási időszakot.

| — | Az EMA II részletesebben leírja az intézkedéseket (befogadás, beilleszkedés, önkéntes visszatérés), és lehetővé teszi mindhárom intézkedésfajta kombinálását is. |
| --- | --- |

—

Az EMA II részletesebben leírja az intézkedéseket (befogadás, beilleszkedés, önkéntes visszatérés), és lehetővé teszi mindhárom intézkedésfajta kombinálását is.

| — | Az EMA II elsősorban olyan közösségi intézkedésekre összpontosít, amelyek transznacionális jellegűek, illetve az egész Közösség érdekét szolgálják. |
| --- | --- |

—

Az EMA II elsősorban olyan közösségi intézkedésekre összpontosít, amelyek transznacionális jellegűek, illetve az egész Közösség érdekét szolgálják.

Megvalósítási és irányítási rendelkezések:

| — | Az EMA továbbra is közös irányítás alatt áll. Az EMA II részletesebben körülírja a Bizottság, illetve a tagállamok feladatait. |
| --- | --- |

—

Az EMA továbbra is közös irányítás alatt áll. Az EMA II részletesebben körülírja a Bizottság, illetve a tagállamok feladatait.

| — | A kiválasztási kritériumok nem változtak. |
| --- | --- |

—

A kiválasztási kritériumok nem változtak.

| — | A vonatkozó dokumentáció benyújtásának határidejét kitolták. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó dokumentáció benyújtásának határidejét kitolták.

| — | A források elosztása továbbra is elsősorban a menekültekről és menedékkérőkről szóló statisztikai adatokon alapul. |
| --- | --- |

—

A források elosztása továbbra is elsősorban a menekültekről és menedékkérőkről szóló statisztikai adatokon alapul.

Pénzügyi irányítás és felügyelet:

| — | A társfinanszírozás az EMA II-ben is 50 %-os (a Kohéziós Alap által támogatott tagállamokban 75 %-os). Különösen újító jellegű intézkedéseknél azonban az 50 %-os hozzájárulás 60 %-ra is emelhető. |
| --- | --- |

—

A társfinanszírozás az EMA II-ben is 50 %-os (a Kohéziós Alap által támogatott tagállamokban 75 %-os). Különösen újító jellegű intézkedéseknél azonban az 50 %-os hozzájárulás 60 %-ra is emelhető.

| — | Az EMA II pontosabb kifizetési határidőket és követelményeket szab meg. |
| --- | --- |

—

Az EMA II pontosabb kifizetési határidőket és követelményeket szab meg.

| — | Az első előfinanszírozás továbbra is az EMA-társfinanszírozás 50 %-át teszi ki, míg a második előfinanszírozás maximuma 50 % (az EMA I-nél érvényben volt 30 % helyett). |
| --- | --- |

—

Az első előfinanszírozás továbbra is az EMA-társfinanszírozás 50 %-át teszi ki, míg a második előfinanszírozás maximuma 50 % (az EMA I-nél érvényben volt 30 % helyett).

| — | Az EMA II keretében legalább a teljes támogatható kiadás10 %-át kell ellenőrizni, míg az EMA I-nél ez 20 % volt. |
| --- | --- |

—

Az EMA II keretében legalább a teljes támogatható kiadás10 %-át kell ellenőrizni, míg az EMA I-nél ez 20 % volt.

Nyomon követés, értékelés és jelentések:

| — | Az EMA II–t a Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri. |
| --- | --- |

—

Az EMA II–t a Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri.

| — | Az EMA II keretében fokozott értékelési kötelezettség érvényesül: az Alap működését a Bizottság a tagállamokkal partnerségben rendszeresen értékeli, hogy megítélje az intézkedések helyénvalóságát, eredményességét és hatását. |
| --- | --- |

—

Az EMA II keretében fokozott értékelési kötelezettség érvényesül: az Alap működését a Bizottság a tagállamokkal partnerségben rendszeresen értékeli, hogy megítélje az intézkedések helyénvalóságát, eredményességét és hatását.

| 12. | Az EMA II szabályait áttekintve kitűnik, hogy az ebben a jelentésben bemutatott ajánlásokat az EMA II nem vette tekintetbe. |
| --- | --- |

12.

Az EMA II szabályait áttekintve kitűnik, hogy az ebben a jelentésben bemutatott ajánlásokat az EMA II nem vette tekintetbe.

| 13. | A Bizottság a 2007–2013-as időszakra egy olyan keretprogramot is javasolt, amely tartalmazná az EMA-t is. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság a 2007–2013-as időszakra egy olyan keretprogramot is javasolt, amely tartalmazná az EMA-t is.

Az ellenőrzés hatóköre, célkitűzései és módszerei

| 14. | A számvevőszéki ellenőrzés az Európai Menekültügyi Alap első (2000–2004) szakaszának irányítására irányult. Az ellenőrzés elsősorban az alábbi kérdésekre keresett választ:






  — | Megbízható módon osztották-e el a forrásokat a tagállamok között? |
| --- | --- | --- |

14.

A számvevőszéki ellenőrzés az Európai Menekültügyi Alap első (2000–2004) szakaszának irányítására irányult. Az ellenőrzés elsősorban az alábbi kérdésekre keresett választ:

—

Megbízható módon osztották-e el a forrásokat a tagállamok között?

| — | Megbízható volt-e a Bizottság és a tagállamok által gyakorolt irányítás? |
| --- | --- |

—

Megbízható volt-e a Bizottság és a tagállamok által gyakorolt irányítás?

| — | Hogyan befolyásolta az EMA a nemzeti szintű menekültügyi kezdeményezéseket? |
| --- | --- |

—

Hogyan befolyásolta az EMA a nemzeti szintű menekültügyi kezdeményezéseket?

| 15. | Ennek az ellenőrzésnek, illetve a 2003-as és a 2004-es éves megbízhatósági nyilatkozatnak (8) a kapcsán sor került az illetékes brüsszeli és luxemburgi bizottsági szolgálatok (DG JLS és Eurostat) ellenőrzésére. Ezenkívül a következő tagállamokban kerestek fel felelős nemzeti hatóságokat, illetve végső kedvezményezetteket: Ausztria, az Egyesült Királyság, Franciaország, Görögország, Németország, Olaszország, Spanyolország és Svédország. |
| --- | --- |

15.

Ennek az ellenőrzésnek, illetve a 2003-as és a 2004-es éves megbízhatósági nyilatkozatnak (8) a kapcsán sor került az illetékes brüsszeli és luxemburgi bizottsági szolgálatok (DG JLS és Eurostat) ellenőrzésére. Ezenkívül a következő tagállamokban kerestek fel felelős nemzeti hatóságokat, illetve végső kedvezményezetteket: Ausztria, az Egyesült Királyság, Franciaország, Görögország, Németország, Olaszország, Spanyolország és Svédország.

| 16. | Az EMA szabályai szerint (9) a Bizottságnak 2005. szeptember 1-ig kellett benyújtania zárójelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Számvevőszék nem vehette tekintetbe a zárójelentés eredményeit, mivel az csak a számvevőszéki ellenőrzés befejeződése után készült el. |
| --- | --- |

16.

Az EMA szabályai szerint (9) a Bizottságnak 2005. szeptember 1-ig kellett benyújtania zárójelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Számvevőszék nem vehette tekintetbe a zárójelentés eredményeit, mivel az csak a számvevőszéki ellenőrzés befejeződése után készült el.

MEGBÍZHATÓ MÓDON OSZTOTTÁK-E EL A FORRÁSOKAT A TAGÁLLAMOK KÖZÖTT?

Az összegek elosztásának háttere

| 17. | Az EMA pénzeszközeinek elosztása éves alapon történt: évente egy kisebb átalányösszeget és egy nagyobb változó összeget utaltak ki. Az átalányösszeg 2000-ben még tagállamonként 500 000 EUR volt, de 2004-re 100 000 EUR-ra csökkent. |
| --- | --- |

17.

Az EMA pénzeszközeinek elosztása éves alapon történt: évente egy kisebb átalányösszeget és egy nagyobb változó összeget utaltak ki. Az átalányösszeg 2000-ben még tagállamonként 500 000 EUR volt, de 2004-re 100 000 EUR-ra csökkent.

| 18. | Az éves juttatás változó részét a tagállamok annak arányában kapták meg, hogy milyen számban fogadtak harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan személyeket (10) a programévet megelőző három évben. E juttatást 65 %-ban a menedékkérők száma, 35 %-ban pedig a menekültek száma alapján határozták meg (11). A források 2000 és 2004 közötti elosztását a II. melléklet szemlélteti, az elosztási eljárást részletesen a III. melléklet mutatja be. |
| --- | --- |

18.

Az éves juttatás változó részét a tagállamok annak arányában kapták meg, hogy milyen számban fogadtak harmadik állambeli állampolgárságú vagy hontalan személyeket (10) a programévet megelőző három évben. E juttatást 65 %-ban a menedékkérők száma, 35 %-ban pedig a menekültek száma alapján határozták meg (11). A források 2000 és 2004 közötti elosztását a II. melléklet szemlélteti, az elosztási eljárást részletesen a III. melléklet mutatja be.

| 19. | Az éves juttatás változó részének meghatározásához azokat a legfrissebb adatokat kellett alapul venni, amelyeket a tagállamok adatszolgáltatása alapján az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) (12) megállapított. |
| --- | --- |

19.

Az éves juttatás változó részének meghatározásához azokat a legfrissebb adatokat kellett alapul venni, amelyeket a tagállamok adatszolgáltatása alapján az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala (Eurostat) (12) megállapított.

A juttatás alapjául szolgáló statisztikai adatok nem voltak teljes körűek és megbízhatóak

| 20. | A tanácsi határozat úgy rendelkezett, hogy egy átmeneti időszakban teljes körű Eurostat-statisztikák híján a tagállamok által szolgáltatott adatokat is lehet alkalmazni. Ez az átmeneti időszak elvileg csak a 2000. és a 2001. évi EMA-ra vonatkozott volna, de azután a 2002. és a 2003. EMA-ra is kiterjesztették. |
| --- | --- |

20.

A tanácsi határozat úgy rendelkezett, hogy egy átmeneti időszakban teljes körű Eurostat-statisztikák híján a tagállamok által szolgáltatott adatokat is lehet alkalmazni. Ez az átmeneti időszak elvileg csak a 2000. és a 2001. évi EMA-ra vonatkozott volna, de azután a 2002. és a 2003. EMA-ra is kiterjesztették.

| 21. | A Bizottságnak csak 2005-re, több évnyi előkészítő intézkedés után sikerült a migrációval és a nemzetközi védelemmel kapcsolatos közösségi statisztikák összehangolására irányuló javaslatot kidolgoznia (13). Ebben a Bizottság rámutatott: „különös gond az adatgyűjtések rendkívül hiányos volta. Komoly problémákat okoz egyrészt a felhasznált adatforrások, másrészt a statisztikai alapmeghatározások összehangolatlansága is” (14). |
| --- | --- |

21.

A Bizottságnak csak 2005-re, több évnyi előkészítő intézkedés után sikerült a migrációval és a nemzetközi védelemmel kapcsolatos közösségi statisztikák összehangolására irányuló javaslatot kidolgoznia (13). Ebben a Bizottság rámutatott: „különös gond az adatgyűjtések rendkívül hiányos volta. Komoly problémákat okoz egyrészt a felhasznált adatforrások, másrészt a statisztikai alapmeghatározások összehangolatlansága is” (14).

| 22. | Gondot jelent az is, hogy az adatok megbízhatósága kérdéses, mivel tagállami szinten sem a Bizottság, sem tagállami hatóságok nem vizsgálták felül azokat. |
| --- | --- |

22.

Gondot jelent az is, hogy az adatok megbízhatósága kérdéses, mivel tagállami szinten sem a Bizottság, sem tagállami hatóságok nem vizsgálták felül azokat.

Az elosztási döntések alapját torzítják az egyes tagállamok eltérő értelmezései

| 23. | A tagállamok eltérő értelmezések alapján határozták meg a célcsoportokat, illetve néhány tagállam saját értelmezése is változott az évek során. Egyes esetekben az adatokat a tagállami jogszabályok fokozottabb összehangolásának folyamata miatt változtatták meg.








  — | A legtöbb országban a menedékjog iránti kérelmek számán a kérelmezők száma értendő, egyes országokban viszont, például az Egyesült Királyságban és Franciaországban, ez az esetek számát jelenti (egy „eset” a fő kérelmezőn kívül annak családtagjaira is vonatkozhat) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

A tagállamok eltérő értelmezések alapján határozták meg a célcsoportokat, illetve néhány tagállam saját értelmezése is változott az évek során. Egyes esetekben az adatokat a tagállami jogszabályok fokozottabb összehangolásának folyamata miatt változtatták meg.

—

A legtöbb országban a menedékjog iránti kérelmek számán a kérelmezők száma értendő, egyes országokban viszont, például az Egyesült Királyságban és Franciaországban, ez az esetek számát jelenti (egy „eset” a fő kérelmezőn kívül annak családtagjaira is vonatkozhat) (15).

| — | Egyes tagállamok (Svédország, Írország, Finnország és Ausztria) nem tettek különbséget az első ízben benyújtott és az újból benyújtott kérelmek között. |
| --- | --- |

—

Egyes tagállamok (Svédország, Írország, Finnország és Ausztria) nem tettek különbséget az első ízben benyújtott és az újból benyújtott kérelmek között.

| — | Németország esetében a menedékjog iránti kérelmek 1999-es száma esetszám volt, a 2002. augusztusi adatokban viszont az egyének számát adták meg (16). |
| --- | --- |

—

Németország esetében a menedékjog iránti kérelmek 1999-es száma esetszám volt, a 2002. augusztusi adatokban viszont az egyének számát adták meg (16).

| — | Franciaországban jelentős eltérések mutatkoztak a 2002-es és a 2003-as számadatok között. A menedékjog iránti 2003-as kérelmek EMA szerinti adataiba a „területi menedékjogot” élvezőket is beleszámolták, míg 2002-ben ez az új kategória még nem szerepelt. |
| --- | --- |

—

Franciaországban jelentős eltérések mutatkoztak a 2002-es és a 2003-as számadatok között. A menedékjog iránti 2003-as kérelmek EMA szerinti adataiba a „területi menedékjogot” élvezőket is beleszámolták, míg 2002-ben ez az új kategória még nem szerepelt.

A források elosztásánál nem vették kellően figyelembe a korábban hitelesített adatok időközben történt módosítását, vagy ezek nem voltak megfelelően dokumentálva

| 24. | Az egész EMA I időszak során előfordult, hogy egyes számadatokat, amelyeket valamely évben hitelesítettek, a következő években módosítottak.

  Például 2002-ről 2003-ra Franciaországban felülvizsgálták az adatokat, így a bejelentett személyek száma 17 606-tal nőtt (az EMA 2003 keretében Franciaországban bejelentett személyek teljes száma, az 1999–2001 években összesen: 238 947).

  A hivatalos statisztika felülvizsgálata önmagában véve bevett gyakorlat, és ennyiben nem is képezi bírálat tárgyát. Amikor azonban a Bizottság utólag felülvizsgálja a statisztikát, akkor a felülvizsgált információt ne csak a jelenlegi forráselosztásnál, hanem az előző év elosztásaira vonatkozóan is vegye figyelembe.

  Olaszország esetében a Bizottság a 2003-as évi juttatáshoz képest (2,4 millió EUR) 2004-re jelentős mértékben csökkentette az összeget (0,7 millió EUR), elsősorban azért, mert a Bizottság az Olaszország által a 2001-es referenciaidőszakra bejelentett személyek számára nézve nem tudta hitelesíteni a megelőző évek statisztikáit.

  Több esetben, amikor a források elosztása módosított statisztikai adatokon alapult, sem a DG JLS-nek, sem az Eurostatnak nem állt rendelkezésére dokumentáció a módosítások okairól. |
| --- | --- |

24.

Az egész EMA I időszak során előfordult, hogy egyes számadatokat, amelyeket valamely évben hitelesítettek, a következő években módosítottak.

Például 2002-ről 2003-ra Franciaországban felülvizsgálták az adatokat, így a bejelentett személyek száma 17 606-tal nőtt (az EMA 2003 keretében Franciaországban bejelentett személyek teljes száma, az 1999–2001 években összesen: 238 947).

A hivatalos statisztika felülvizsgálata önmagában véve bevett gyakorlat, és ennyiben nem is képezi bírálat tárgyát. Amikor azonban a Bizottság utólag felülvizsgálja a statisztikát, akkor a felülvizsgált információt ne csak a jelenlegi forráselosztásnál, hanem az előző év elosztásaira vonatkozóan is vegye figyelembe.

Olaszország esetében a Bizottság a 2003-as évi juttatáshoz képest (2,4 millió EUR) 2004-re jelentős mértékben csökkentette az összeget (0,7 millió EUR), elsősorban azért, mert a Bizottság az Olaszország által a 2001-es referenciaidőszakra bejelentett személyek számára nézve nem tudta hitelesíteni a megelőző évek statisztikáit.

Több esetben, amikor a források elosztása módosított statisztikai adatokon alapult, sem a DG JLS-nek, sem az Eurostatnak nem állt rendelkezésére dokumentáció a módosítások okairól.

| 25. | A felmerült nehézségeket el lehetett volna kerülni, ha az EMA kezdettől fogva megbízható és egységes adatokon alapult volna. A célcsoportok meghatározása az EMA II-ben sem változott jelentős mértékben (17), a források elosztásánál továbbra is az Eurostat statisztikáit vették figyelembe (18), és ezeket a statisztikákat egyelőre nem egységesítették. |
| --- | --- |

25.

A felmerült nehézségeket el lehetett volna kerülni, ha az EMA kezdettől fogva megbízható és egységes adatokon alapult volna. A célcsoportok meghatározása az EMA II-ben sem változott jelentős mértékben (17), a források elosztásánál továbbra is az Eurostat statisztikáit vették figyelembe (18), és ezeket a statisztikákat egyelőre nem egységesítették.

MEGBÍZHATÓ VOLT-E A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK ÁLTAL GYAKOROLT IRÁNYÍTÁS?

Az EMA végrehajtási szabályait későn tették közzé

| 26. | Mivel az EMA új program volt, a tagállamoknak a program kezdetétől fogva egyértelmű irányítási iránymutatással kellett volna rendelkezniük. A Bizottság a kiadások támogatásra való jogosultságára vonatkozó szabályokat (19) 2001 áprilisában, hat hónappal az EMA elindítása után tette közzé. Az irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó részletes szabályokat a Bizottság azonban csak az EMA létrehozása után több mint 18 hónappal tette közzé. |
| --- | --- |

26.

Mivel az EMA új program volt, a tagállamoknak a program kezdetétől fogva egyértelmű irányítási iránymutatással kellett volna rendelkezniük. A Bizottság a kiadások támogatásra való jogosultságára vonatkozó szabályokat (19) 2001 áprilisában, hat hónappal az EMA elindítása után tette közzé. Az irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó részletes szabályokat a Bizottság azonban csak az EMA létrehozása után több mint 18 hónappal tette közzé.

Az elosztási eljárás alacsony hatékonysága

| 27. | Az elosztási eljárást felépítésénél fogva nehézkesség, a gyakorlatban késedelmek és hiányosságok jellemezték. Az EMA I elosztási eljárása az uniós szabályozás szerint a következőképp zajlott:






  — | a Bizottságnak június 1-ig kellett értesítenie a tagállamokat a következő évi juttatásaik becsült összegéről, |
| --- | --- | --- |

27.

Az elosztási eljárást felépítésénél fogva nehézkesség, a gyakorlatban késedelmek és hiányosságok jellemezték. Az EMA I elosztási eljárása az uniós szabályozás szerint a következőképp zajlott:

—

a Bizottságnak június 1-ig kellett értesítenie a tagállamokat a következő évi juttatásaik becsült összegéről,

| — | a tagállamok október 1-ig nyújthattak be társfinanszírozási kérelmet, |
| --- | --- |

—

a tagállamok október 1-ig nyújthattak be társfinanszírozási kérelmet,

| — | a Bizottságnak három hónapon belül kellett jóváhagynia a társfinanszírozási kérelmeket (vagyis legkésőbb december végéig), és társfinanszírozási határozatot kellett hoznia, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak három hónapon belül kellett jóváhagynia a társfinanszírozási kérelmeket (vagyis legkésőbb december végéig), és társfinanszírozási határozatot kellett hoznia,

| — | a Bizottságnak a társfinanszírozási határozat elfogadása után azonnal teljesítenie kellett az első kifizetést (a teljes összeg 50 %-át), majd ezt időközi és végleges kifizetéseknek kellett követnie. |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak a társfinanszírozási határozat elfogadása után azonnal teljesítenie kellett az első kifizetést (a teljes összeg 50 %-át), majd ezt időközi és végleges kifizetéseknek kellett követnie.

| 28. | Nem világos, hogy az egyes tagállamoknak történő forráselosztás eljárásában eredetileg milyen szerepet kellett volna játszania a társfinanszírozási kérelemnek. Amint fentebb, a 18. bekezdésben kifejtettük, a juttatások összege kizárólag a menekültügyi számadatoktól függött. |
| --- | --- |

28.

Nem világos, hogy az egyes tagállamoknak történő forráselosztás eljárásában eredetileg milyen szerepet kellett volna játszania a társfinanszírozási kérelemnek. Amint fentebb, a 18. bekezdésben kifejtettük, a juttatások összege kizárólag a menekültügyi számadatoktól függött.

| 29. | A gyakorlatban a juttatások meghatározása és kifizetése jelentős késedelmeket szenvedett. A Bizottság minden évben egy helyett két határozatot hozott a társfinanszírozásról: az első határozat a következő év költségvetési tervezetén alapult, a módosított határozat pedig a végül elfogadott költségvetésen. A határozatokat rendszerint több héttel a költségvetési eljárás megfelelő szakasza után hozták. Az alábbi példa mutatja, hogyan zajlott a gyakorlatban a 2003-as EMA menete a tagállamokban.








  — | A Bizottság 2002 áprilisában fogadta el a 2003-as előzetes költségvetési tervezetet. |
| --- | --- | --- |

29.

A gyakorlatban a juttatások meghatározása és kifizetése jelentős késedelmeket szenvedett. A Bizottság minden évben egy helyett két határozatot hozott a társfinanszírozásról: az első határozat a következő év költségvetési tervezetén alapult, a módosított határozat pedig a végül elfogadott költségvetésen. A határozatokat rendszerint több héttel a költségvetési eljárás megfelelő szakasza után hozták. Az alábbi példa mutatja, hogyan zajlott a gyakorlatban a 2003-as EMA menete a tagállamokban.

—

A Bizottság 2002 áprilisában fogadta el a 2003-as előzetes költségvetési tervezetet.

| — | A 2003-as költségvetési tervezetet a Tanács 2002. július 22-én készítette el. |
| --- | --- |

—

A 2003-as költségvetési tervezetet a Tanács 2002. július 22-én készítette el.

| — | 2002. szeptember 19-én a Bizottság elfogadta a források előzetes tagállami elosztásáról szóló határozatot. |
| --- | --- |

—

2002. szeptember 19-én a Bizottság elfogadta a források előzetes tagállami elosztásáról szóló határozatot.

| — | A források előzetes elosztását követően a tagállamoknak be kellett nyújtaniuk társfinanszírozási kérelmeiket. |
| --- | --- |

—

A források előzetes elosztását követően a tagállamoknak be kellett nyújtaniuk társfinanszírozási kérelmeiket.

| — | A 2003-as végleges költségvetést 2002. december 19-én fogadták el. |
| --- | --- |

—

A 2003-as végleges költségvetést 2002. december 19-én fogadták el.

| — | 2002. december 20-án a Bizottság a tagállamokkal 2002 szeptemberében közölt előzetes elosztáson alapuló határozatot fogadott el a társfinanszírozásról. |
| --- | --- |

—

2002. december 20-án a Bizottság a tagállamokkal 2002 szeptemberében közölt előzetes elosztáson alapuló határozatot fogadott el a társfinanszírozásról.

| — | 2003. február 12-én a Bizottság elfogadta a tagállamoknak történő végleges forráselosztásról szóló határozatot. |
| --- | --- |

—

2003. február 12-én a Bizottság elfogadta a tagállamoknak történő végleges forráselosztásról szóló határozatot.

| — | 2003 februárjában és márciusában sor került a módosított társfinanszírozási kérelmek benyújtására és elemzésére. |
| --- | --- |

—

2003 februárjában és márciusában sor került a módosított társfinanszírozási kérelmek benyújtására és elemzésére.

| — | A Bizottság a végleges költségvetés elfogadása után, annak alapján 2003. március 20-án módosította társfinanszírozási határozatát, és a tagállamok juttatását 3 millió EUR-ra emelte. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a végleges költségvetés elfogadása után, annak alapján 2003. március 20-án módosította társfinanszírozási határozatát, és a tagállamok juttatását 3 millió EUR-ra emelte.

| 30. | A Bizottság csak a második, módosított bizottsági társfinanszírozási határozat után teljesítette a tagállamokat illető kifizetéseket. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság csak a második, módosított bizottsági társfinanszírozási határozat után teljesítette a tagállamokat illető kifizetéseket.

| 31. | A bizottsági kifizetések késedelme következtében több tagállam is későn fizetett a végső kedvezményezetteknek, hiszen a legtöbb tagállam csak azután tudott fizetni, miután megkapta az Alap őt illető részét. Ezek a késedelmek a tagállamok számára megnehezítették az EMA-finanszírozású projektek határidőinek betartását. |
| --- | --- |

31.

A bizottsági kifizetések késedelme következtében több tagállam is későn fizetett a végső kedvezményezetteknek, hiszen a legtöbb tagállam csak azután tudott fizetni, miután megkapta az Alap őt illető részét. Ezek a késedelmek a tagállamok számára megnehezítették az EMA-finanszírozású projektek határidőinek betartását.

| 32. | A projektek általában már azelőtt kezdetüket vették, hogy az első tagállami kifizetések befolytak volna. Az ilyen esetekben a végső kedvezményezetteknek maguknak kellett előfinanszírozniuk a kiadásaikat: a tagállami társfinanszírozási kérelem jóváhagyása előtti kiadások az EMA I keretében nem voltak támogathatóak. Ez a megkötés a pénzügyileg erősebb szervezeteknek kedvezett, míg a kisebb szervezeteket elbizonytalanította afelől, hogy érdemes-e további kérelmeket benyújtaniuk. |
| --- | --- |

32.

A projektek általában már azelőtt kezdetüket vették, hogy az első tagállami kifizetések befolytak volna. Az ilyen esetekben a végső kedvezményezetteknek maguknak kellett előfinanszírozniuk a kiadásaikat: a tagállami társfinanszírozási kérelem jóváhagyása előtti kiadások az EMA I keretében nem voltak támogathatóak. Ez a megkötés a pénzügyileg erősebb szervezeteknek kedvezett, míg a kisebb szervezeteket elbizonytalanította afelől, hogy érdemes-e további kérelmeket benyújtaniuk.

| 33. | Az EMA II keretében ez a szabályozás némileg módosult:






  — | az EMA I keretében felmerült probléma megoldásának érdekében a fenti 27. bekezdésben említett valamennyi határidőt kitolták, |
| --- | --- | --- |

33.

Az EMA II keretében ez a szabályozás némileg módosult:

—

az EMA I keretében felmerült probléma megoldásának érdekében a fenti 27. bekezdésben említett valamennyi határidőt kitolták,

| — | a tárgyév január 1-je után történt kifizetések támogathatóak az Alapból, attól függetlenül, hogy mikor történt meg a társfinanszírozási kérelem jóváhagyása (vö. a fenti 32. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a tárgyév január 1-je után történt kifizetések támogathatóak az Alapból, attól függetlenül, hogy mikor történt meg a társfinanszírozási kérelem jóváhagyása (vö. a fenti 32. bekezdés),

| — | az 50 %-os eredeti kifizetés mellett az időközi kifizetés egészen 50 %-os is lehet, míg ez az arány az EMA I-ben 30 % volt. |
| --- | --- |

—

az 50 %-os eredeti kifizetés mellett az időközi kifizetés egészen 50 %-os is lehet, míg ez az arány az EMA I-ben 30 % volt.

A tagállamok eltérően értelmezték az EMA szabályait

| 34. | Az ellenőrzés rámutatott arra, hogy eltérő értelmezések léteznek a hazatelepüléssel kapcsolatos intézkedésekről. Az általános leírás szerint ezen intézkedések közé tartozhat „az önkéntes visszatérési programokkal és a származási országbeli helyzettel kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás”, valamint az „általános vagy szakképzés és a visszatelepüléshez nyújtott segítség” (20). A Tanács elismerte, hogy „gyakorlati jellegű támogatásra van szükség olyan körülmények kialakításához és fejlesztéséhez, amelyek lehetővé teszik a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, hogy megalapozott döntést hozhassanak a tagállam területének elhagyásáról és a hazatérésről, kívánságuk szerint” (21). Egyes tagállamokban a hazatelepülési intézkedés keretében jelentős részben a menedékkérők visszatérő repülőjegyének árát fizették ki. |
| --- | --- |

34.

Az ellenőrzés rámutatott arra, hogy eltérő értelmezések léteznek a hazatelepüléssel kapcsolatos intézkedésekről. Az általános leírás szerint ezen intézkedések közé tartozhat „az önkéntes visszatérési programokkal és a származási országbeli helyzettel kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás”, valamint az „általános vagy szakképzés és a visszatelepüléshez nyújtott segítség” (20). A Tanács elismerte, hogy „gyakorlati jellegű támogatásra van szükség olyan körülmények kialakításához és fejlesztéséhez, amelyek lehetővé teszik a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára, hogy megalapozott döntést hozhassanak a tagállam területének elhagyásáról és a hazatérésről, kívánságuk szerint” (21). Egyes tagállamokban a hazatelepülési intézkedés keretében jelentős részben a menedékkérők visszatérő repülőjegyének árát fizették ki.

| 35. | Igen eltérő módon értelmezték a tagállamok azt a kérdést, hogy kik kérhetnek hazatelepülési támogatást.

  Németország és Svédország szigorúbban értelmezte, hogy mely csoportot tekintsen támogathatónak: e két ország csak olyan elismert menekülteket támogatott, akik valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel bírtak, de elhatározták, hogy visszatérnek hazájukba. Az Egyesült Királyság és Olaszország viszont a hazatelepülési intézkedés keretében elsősorban elutasított menedékkérőket támogatott, olyan személyeket viszont nem, akik megkapták az állandó tartózkodási jogot, vagy akiket menekültként ismertek el.

  Az elutasított menedékkérők támogatását az Alap társfinanszírozta, akkor is, ha a hazatérők nem önként döntöttek hazatérésükről (22). Az önkéntességet (20) az EMA szabályai kiemelik, az EMA II-ben pedig még hangsúlyosabban szerepel (23). |
| --- | --- |

35.

Igen eltérő módon értelmezték a tagállamok azt a kérdést, hogy kik kérhetnek hazatelepülési támogatást.

Németország és Svédország szigorúbban értelmezte, hogy mely csoportot tekintsen támogathatónak: e két ország csak olyan elismert menekülteket támogatott, akik valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel bírtak, de elhatározták, hogy visszatérnek hazájukba. Az Egyesült Királyság és Olaszország viszont a hazatelepülési intézkedés keretében elsősorban elutasított menedékkérőket támogatott, olyan személyeket viszont nem, akik megkapták az állandó tartózkodási jogot, vagy akiket menekültként ismertek el.

Az elutasított menedékkérők támogatását az Alap társfinanszírozta, akkor is, ha a hazatérők nem önként döntöttek hazatérésükről (22). Az önkéntességet (20) az EMA szabályai kiemelik, az EMA II-ben pedig még hangsúlyosabban szerepel (23).

| 36. | Ugyanígy annak a meghatározása sem megfelelő, hogy kinek az esetében lehet finanszírozni a származási országba történő visszatérést, amint azt a következő példa mutatja.

  Az Egyesült Királyságban a legtöbb olyan személy, akinek a visszatérő repülőjegyét az EMA 2003-ban finanszírozta, azok közül a közép-európai, különösen cseh- és lengyelországi elutasított menedékkérők közül került ki, akik az uniós belépés előtt folyamodtak menedékjogért (332 cseh és 125 lengyel állampolgár).

  Az egyes tagállamok olyan politikát is alkalmazhatnak, hogy a menedékkérelmeket egyéni alapon, a származási ország tekintetbe vétele nélkül bírálják el. |
| --- | --- |

36.

Ugyanígy annak a meghatározása sem megfelelő, hogy kinek az esetében lehet finanszírozni a származási országba történő visszatérést, amint azt a következő példa mutatja.

Az Egyesült Királyságban a legtöbb olyan személy, akinek a visszatérő repülőjegyét az EMA 2003-ban finanszírozta, azok közül a közép-európai, különösen cseh- és lengyelországi elutasított menedékkérők közül került ki, akik az uniós belépés előtt folyamodtak menedékjogért (332 cseh és 125 lengyel állampolgár).

Az egyes tagállamok olyan politikát is alkalmazhatnak, hogy a menedékkérelmeket egyéni alapon, a származási ország tekintetbe vétele nélkül bírálják el.

Pozitív példák az EMA irányításában

| 37. | Az EMA szerkezeti és irányítási problémái dacára az irányítási rendszerek számos pozitív példával is szolgáltak.

  Németország és Svédország jól átgondolt irányítási rendszert vezetett be, ahol az eljárások, űrlapok és jelentések lehetővé tették, hogy a nemzeti hatóságok nagyszámú projektet kezeljenek. A projektek gondos nyomon követésének köszönhetően a támogatás időben érkezett meg a végső kedvezményezettekhez. |
| --- | --- |

37.

Az EMA szerkezeti és irányítási problémái dacára az irányítási rendszerek számos pozitív példával is szolgáltak.

Németország és Svédország jól átgondolt irányítási rendszert vezetett be, ahol az eljárások, űrlapok és jelentések lehetővé tették, hogy a nemzeti hatóságok nagyszámú projektet kezeljenek. A projektek gondos nyomon követésének köszönhetően a támogatás időben érkezett meg a végső kedvezményezettekhez.

A bizottsági nyomon követés, illetve helyreállító intézkedések nem jártak kielégítő eredménnyel

| 38. | A projektek kiválasztásáért, pénzügyi irányításáért és adminisztrációjáért a tagállamok felelnek. A tanácsi határozat megadja a tagállamoknak a szükséges szabadságot, hogy igényeik szerint valósítsák meg a programot. Elsődlegesen a tagállamoknak kell gondoskodniuk az intézkedések pénzügyi ellenőrzéséről; és különösen annak biztosításáról, hogy a források felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történik. Az azonban a Bizottság feladata, hogy a közösségi pénzeszközök hatékony és helyes felhasználása végett ügyeljen a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek zökkenőmentes működésére. |
| --- | --- |

38.

A projektek kiválasztásáért, pénzügyi irányításáért és adminisztrációjáért a tagállamok felelnek. A tanácsi határozat megadja a tagállamoknak a szükséges szabadságot, hogy igényeik szerint valósítsák meg a programot. Elsődlegesen a tagállamoknak kell gondoskodniuk az intézkedések pénzügyi ellenőrzéséről; és különösen annak biztosításáról, hogy a források felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történik. Az azonban a Bizottság feladata, hogy a közösségi pénzeszközök hatékony és helyes felhasználása végett ügyeljen a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek zökkenőmentes működésére.

| 39. | A Bizottság végzett helyszíni vizsgálatokat az EMA I-gyel kapcsolatban, de általában véve nem mindig tudta biztosítani, hogy valamennyi tagállamban megbízható irányítási gyakorlat érvényesüljön. Az EMA II keretében (24) a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve rendszeres nyomon követést kell végeznie, s ennek során értékelnie az intézkedések hatását, valamint azt, hogy az intézkedések hogyan egészítik ki a többi közösségi eszközt.

  Az Egyesült Királyságban a Bizottság komoly hiányosságokat tárt fel (például a projektkiválasztásnak nem volt megfelelő ellenőrzési nyomvonala, elégtelen volt a projektek nyomon követése). A 2005 elején lezajlott számvevőszéki vizsgálatot a Bizottság részéről 2002-ben helyszíni nyomon követés, 2003-ban pedig utólagos ellenőrzés előzte meg. Több feltárt hiányosság orvoslására ennek ellenére még mindig nem került sor.Amint azt a Bizottság már egy korábbi helyszíni vizsgálat alkalmával feltárta, Ausztriában a nemzeti hatóság az EMA-intézkedésekkel kapcsolatos egyes alapvető irányítási feladatokkal egy magánvállalatot bízott meg. Ez ellentmond a költségvetési rendeletnek a feladatok harmadik félre történő átruházását illetően. A Bizottság által javasolt kiigazító intézkedést túl későn hajtották végre.Olaszország négy év alatt egy nyilvános ajánlattételi felhívást tett közzé, ráadásul az is csak önkormányzatokra vonatkozott, amivel más lehetséges pályázókat zárt ki az EMA-ban történő részvételből. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság végzett helyszíni vizsgálatokat az EMA I-gyel kapcsolatban, de általában véve nem mindig tudta biztosítani, hogy valamennyi tagállamban megbízható irányítási gyakorlat érvényesüljön. Az EMA II keretében (24) a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve rendszeres nyomon követést kell végeznie, s ennek során értékelnie az intézkedések hatását, valamint azt, hogy az intézkedések hogyan egészítik ki a többi közösségi eszközt.

Az Egyesült Királyságban a Bizottság komoly hiányosságokat tárt fel (például a projektkiválasztásnak nem volt megfelelő ellenőrzési nyomvonala, elégtelen volt a projektek nyomon követése). A 2005 elején lezajlott számvevőszéki vizsgálatot a Bizottság részéről 2002-ben helyszíni nyomon követés, 2003-ban pedig utólagos ellenőrzés előzte meg. Több feltárt hiányosság orvoslására ennek ellenére még mindig nem került sor.Amint azt a Bizottság már egy korábbi helyszíni vizsgálat alkalmával feltárta, Ausztriában a nemzeti hatóság az EMA-intézkedésekkel kapcsolatos egyes alapvető irányítási feladatokkal egy magánvállalatot bízott meg. Ez ellentmond a költségvetési rendeletnek a feladatok harmadik félre történő átruházását illetően. A Bizottság által javasolt kiigazító intézkedést túl későn hajtották végre.Olaszország négy év alatt egy nyilvános ajánlattételi felhívást tett közzé, ráadásul az is csak önkormányzatokra vonatkozott, amivel más lehetséges pályázókat zárt ki az EMA-ban történő részvételből.

HOGYAN BEFOLYÁSOLTA AZ EMA A NEMZETI SZINTŰ MENEKÜLTÜGYI KEZDEMÉNYEZÉSEKET?

| 40. | A Számvevőszék azt kívánta elemezni, hogy az EMA létrehozása okozott-e változást a menekültügy nemzeti szintű kiadásaiban. Erről azonban mind a tagállamokban, mind a Bizottságnál kevés információ állt rendelkezésre – részben azért, mert a legtöbb tagállam nemzeti költségvetésében nem szerepeltek menekültekkel vagy menedékkérőkkel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó tételek –, így erről a témáról nem lehetett végleges következtetésre jutni. |
| --- | --- |

40.

A Számvevőszék azt kívánta elemezni, hogy az EMA létrehozása okozott-e változást a menekültügy nemzeti szintű kiadásaiban. Erről azonban mind a tagállamokban, mind a Bizottságnál kevés információ állt rendelkezésre – részben azért, mert a legtöbb tagállam nemzeti költségvetésében nem szerepeltek menekültekkel vagy menedékkérőkkel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó tételek –, így erről a témáról nem lehetett végleges következtetésre jutni.

| 41. | A félidős értékelés (25) nem vizsgálta az Alap addicionalitását, csak arra összpontosított, hogy a tagállamok milyen mértékben társfinanszírozták az egyes EMA-projekteket. A zárójelentést a Számvevőszék nem vizsgálta, mivel az ellenőrzés idejéig azt még nem fogadták el. |
| --- | --- |

41.

A félidős értékelés (25) nem vizsgálta az Alap addicionalitását, csak arra összpontosított, hogy a tagállamok milyen mértékben társfinanszírozták az egyes EMA-projekteket. A zárójelentést a Számvevőszék nem vizsgálta, mivel az ellenőrzés idejéig azt még nem fogadták el.

| 42. | Léteztek ugyan bizonyos mutatók arra nézve, hogy a három intézkedéscsoport milyen hatással volt az érintett személyekre, de e mutatókat nem követték rendszeresen figyelemmel. Ehhez hasonlóan a Bizottság felhasználta az elemzéseiben az Eurostat menekültekről szóló adatait, de ezeket nem vetette rendszeresen össze a tagállamoktól kapott adatokkal. |
| --- | --- |

42.

Léteztek ugyan bizonyos mutatók arra nézve, hogy a három intézkedéscsoport milyen hatással volt az érintett személyekre, de e mutatókat nem követték rendszeresen figyelemmel. Ehhez hasonlóan a Bizottság felhasználta az elemzéseiben az Eurostat menekültekről szóló adatait, de ezeket nem vetette rendszeresen össze a tagállamoktól kapott adatokkal.

| 43. | A helyszínen vizsgált projekteknél tapasztaltak fényében a Számvevőszék kijelentheti, hogy az EMA idézett elő pozitív változásokat a nemzeti szintű kezdeményezésekben, elsősorban az újító szellemű projektek kipróbálása és ezek eredményeinek a nemzeti stratégiákba történő integrálása terén. |
| --- | --- |

43.

A helyszínen vizsgált projekteknél tapasztaltak fényében a Számvevőszék kijelentheti, hogy az EMA idézett elő pozitív változásokat a nemzeti szintű kezdeményezésekben, elsősorban az újító szellemű projektek kipróbálása és ezek eredményeinek a nemzeti stratégiákba történő integrálása terén.

Az Egyesült Királyság egy sikeres projektjénél a menekülteket egyénileg támogató pártfogói rendszer keretében önkéntes pártfogók, a fogadó ország állampolgárai segítenek a menekülteknek alkalmazkodni és beilleszkedni a nekik menedéket nyújtó ország társadalmába. Személyre szóló beilleszkedési programot dolgoztak ki, amelyben szerepel nyelvoktatás, megismerkedés a lakóhellyel, illetve a menekültközösségen kívüli személyekkel, az ügyintézés elsajátítása, segítség az álláskeresésben. A projektet most nemzeti forrásból finanszírozzák.

| 44. | Más esetekben az EMA annyiban hatott pozitívan a nemzeti menekültpolitikára, hogy új nemzeti programok kidolgozásához adott ösztönzést.

  Az Olasz Nemzeti Menekültprogram létrehozását az EMA társfinanszírozása tette lehetővé. A program keretében Olaszország területén mindenütt fogadnak és segítenek menedékkérőket és menekülteket. A programot a Belügyminisztérium, az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) és az Olasz Önkormányzatok Országos Szövetsége (ANCI) kezdeményezte. |
| --- | --- |

44.

Más esetekben az EMA annyiban hatott pozitívan a nemzeti menekültpolitikára, hogy új nemzeti programok kidolgozásához adott ösztönzést.

Az Olasz Nemzeti Menekültprogram létrehozását az EMA társfinanszírozása tette lehetővé. A program keretében Olaszország területén mindenütt fogadnak és segítenek menedékkérőket és menekülteket. A programot a Belügyminisztérium, az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) és az Olasz Önkormányzatok Országos Szövetsége (ANCI) kezdeményezte.

KÖVETKEZTETÉS

| 45. | Az Európai Menekültügyi Alap statisztikai adatok alapján osztotta el a forrásait. A Számvevőszék szerint ezek az adatok nem teljes körűek, ellentmondásosak, nem összehasonlíthatóak és nem megbízhatóak. A Bizottságnak csak 2005-re, többévnyi előkészítő intézkedés után sikerült javaslatot kidolgoznia a statisztikák összehangolására (lásd 20–22. bekezdés). |
| --- | --- |

45.

Az Európai Menekültügyi Alap statisztikai adatok alapján osztotta el a forrásait. A Számvevőszék szerint ezek az adatok nem teljes körűek, ellentmondásosak, nem összehasonlíthatóak és nem megbízhatóak. A Bizottságnak csak 2005-re, többévnyi előkészítő intézkedés után sikerült javaslatot kidolgoznia a statisztikák összehangolására (lásd 20–22. bekezdés).

| 46. | A Bizottság egyes végrehajtási szabályokat későn tett közzé, így a tagállamokat az EMA kezdeti szakaszában nem látták el egyértelmű utasításokkal. A pénzeszközök elosztásának adminisztratív eljárása nehézkesen zajlott, ami kifizetési késedelmeket okozott a tagállamokban (lásd 26–33. bekezdés). |
| --- | --- |

46.

A Bizottság egyes végrehajtási szabályokat későn tett közzé, így a tagállamokat az EMA kezdeti szakaszában nem látták el egyértelmű utasításokkal. A pénzeszközök elosztásának adminisztratív eljárása nehézkesen zajlott, ami kifizetési késedelmeket okozott a tagállamokban (lásd 26–33. bekezdés).

| 47. | A tanácsi határozat nem adott egyértelmű meghatározást az EMA egyes alapvető fogalmaira (pl. jogosult célcsoportok, támogatható intézkedések, lásd 34–36. bekezdés). A Bizottság nem mindig volt a tagállamok segítségére a vitatható szabályértelmezések elkerülésében. Habár nem derült fény olyan esetre, ahol a szabályok rendszeres kijátszását észlelték volna, az elmondható, hogy a tagállamok nem egyformán alkalmazták a szabályokat. |
| --- | --- |

47.

A tanácsi határozat nem adott egyértelmű meghatározást az EMA egyes alapvető fogalmaira (pl. jogosult célcsoportok, támogatható intézkedések, lásd 34–36. bekezdés). A Bizottság nem mindig volt a tagállamok segítségére a vitatható szabályértelmezések elkerülésében. Habár nem derült fény olyan esetre, ahol a szabályok rendszeres kijátszását észlelték volna, az elmondható, hogy a tagállamok nem egyformán alkalmazták a szabályokat.

| 48. | A Bizottság nem tudta mindig biztosítani, hogy a tagállamokban megbízható irányítási gyakorlat érvényesüljön (lásd 39. bekezdés). |
| --- | --- |

48.

A Bizottság nem tudta mindig biztosítani, hogy a tagállamokban megbízható irányítási gyakorlat érvényesüljön (lásd 39. bekezdés).

| 49. | Kevés adat állt rendelkezésre arról, hogy az EMA hogyan hatott a nemzeti menekültügyi kezdeményezésekre (lásd 40–42. bekezdés). |
| --- | --- |

49.

Kevés adat állt rendelkezésre arról, hogy az EMA hogyan hatott a nemzeti menekültügyi kezdeményezésekre (lásd 40–42. bekezdés).

| 50. | A zárójelentés eredményét a Számvevőszék nem vizsgálta, mivel az ellenőrzés idejéig azt még nem fogadták el (lásd 16. és 41. bekezdés). |
| --- | --- |

50.

A zárójelentés eredményét a Számvevőszék nem vizsgálta, mivel az ellenőrzés idejéig azt még nem fogadták el (lásd 16. és 41. bekezdés).

AJÁNLÁSOK

| 51. | A Bizottság törekedjék továbbra is a statisztikai adatok összehangolására. A statisztikai adatok összehangolásával párhuzamosan a Bizottság tegyen intézkedéseket az adatok ellenőrzésének lehetővé tételére is. |
| --- | --- |

51.

A Bizottság törekedjék továbbra is a statisztikai adatok összehangolására. A statisztikai adatok összehangolásával párhuzamosan a Bizottság tegyen intézkedéseket az adatok ellenőrzésének lehetővé tételére is.

| 52. | A Bizottság felülvizsgálta a statisztikai adatokat. A statisztikák utólagos felülvizsgálásának esetén a Bizottság vegye figyelembe a változásokat a források elosztásánál. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság felülvizsgálta a statisztikai adatokat. A statisztikák utólagos felülvizsgálásának esetén a Bizottság vegye figyelembe a változásokat a források elosztásánál.

| 53. | Ha a Bizottság nem tudja szavatolni a statisztikák megbízhatóságát, illetve azt, hogy a kiosztott források arányban álljanak a befogadott menekültek és menedékkérők számával, akkor fontolóra kellene venni a források elosztásának más módjait is, például átalányösszegek folyósítását. |
| --- | --- |

53.

Ha a Bizottság nem tudja szavatolni a statisztikák megbízhatóságát, illetve azt, hogy a kiosztott források arányban álljanak a befogadott menekültek és menedékkérők számával, akkor fontolóra kellene venni a források elosztásának más módjait is, például átalányösszegek folyósítását.

| 54. | A számvevőszéki ellenőrzés rámutatott, hogy az EMA I egyes rendelkezéseit, különösen a támogathatósági szabályokat, jelentősen eltérő módon lehetett értelmezni. A Számvevőszék javasolja: a Bizottság, a Parlament és a Tanács – a számvevőszéki megállapításoknak és az EMA II–be már bevezetett változtatásoknak a fényében – vegye fontolóra, hogy nem kívánnák-e a jövőre nézve egyértelműbben és pontosabban meghatározni az EMA céljait. |
| --- | --- |

54.

A számvevőszéki ellenőrzés rámutatott, hogy az EMA I egyes rendelkezéseit, különösen a támogathatósági szabályokat, jelentősen eltérő módon lehetett értelmezni. A Számvevőszék javasolja: a Bizottság, a Parlament és a Tanács – a számvevőszéki megállapításoknak és az EMA II–be már bevezetett változtatásoknak a fényében – vegye fontolóra, hogy nem kívánnák-e a jövőre nézve egyértelműbben és pontosabban meghatározni az EMA céljait.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2007. március 21-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 61., az Amszterdami Szerződés által módosított cikke.

1

(2)  A Tanács 2000. szeptember 28-i 2000/596/EK határozata az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról (HL L 252., 2000.10.6.).

2

(3)  A 2000/596/EK határozat (2) preambulumbekezdése.

3

(4)  2000 és 2004 között sürgősségi igényekre tervezett, fel nem használt előirányzatok.

4

Forrás: Az Európai Bizottság számviteli rendszere.

Forrás:

(5)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16.) 53. cikkének meghatározása szerint.

5

(6)  A menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény, Egyesült Nemzetek, Szerződések gyűjteménye („Treaty Series”), 189. kötet, 137. o. Elfogadta 1951. július 28-án az Egyesült Nemzetek meghatalmazottainak a menekültek és hontalan személyek helyzetéről a Közgyűlés 1950. december 14-i 429. (V) számú határozata alapján rendezett konferenciája. Hatályba lépett 1954. április 22-én, összhangban a 43. cikkel.

6

(7)  A Tanács 2004. december 2-i 2004/904/EK határozata a 2005–2010 közötti időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról (HL L 381., 2004.12.28.). Dánia nem vesz részt az EMA-ban.

7

(8)  A 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 6. fejezet, 200–202. o. (HL C 293., 2004.11.30.); a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 6. fejezet, 165–166. o., 176. o. (HL C 301., 2005.11.30.).

8

(9)  A 2000/596/EK határozat 20. cikke.

9

(10)  A 2000/596/EK határozat 3. cikke.

10

(11)  A 2000/596/EK határozat 10. cikkének (2) bekezdése.

11

(12)  A 2000/596/EK határozat 10. cikkének (3) bekezdése.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács rendeletjavaslata a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, COM(2005) 375 végleges, Brüsszel, 2005. szeptember 14., 2005/0156 (COD).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács rendeletjavaslata a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, COM(2005) 375 végleges, Brüsszel, 2005. szeptember 14., 2005/0156 (COD), 4. o.

14

(15)  A CIREA (Centre for Information, Discussion and Exchange on Asylum, Menedékügyi Információs, Vita- és Véleménycsere-központ) 1999-es és 2000-es éves jelentései.

15

Centre for Information, Discussion and Exchange on Asylum

(16)  A CIREA 1999–2000-es éves jelentése és a menekültügyi jelentések havi statisztikája – 2002. augusztus.

16

(17)  A 2004/904/EK határozat 3. cikke.

17

(18)  A 2004/904/EK határozat 17. cikkének (3) bekezdése.

18

(19)  A 2000/596/EK határozat 14. cikkének (2) bekezdése.

19

(20)  A 2000/596/EK határozat 4. cikkének (4) bekezdése.

20

(21)  A 2000/596/EK határozat (7) preambulumbekezdése.

21

(22)  Az Európai Menekültügyi Tanács (ECRE) megkülönbözteti az önkéntes visszatérést, a kiutasítást és a kitoloncolást: „fontos megkülönböztetni egyfelől az önkéntes hazatelepülést, amikor az érintettek szabad akaratukból élnek azzal a jogukkal, hogy visszatérjenek származási vagy szokásos tartózkodási helyük szerinti országukba, másfelől azok hazatelepülését, akik törvényesen nem maradhatnak tovább, és beleegyeznek a visszatérésbe”. Európai Menekültügyi Tanács, Nyilatkozat a Bel- és Igazságügyi Tanács 2005. október 12–13-i ülése után, 4. o.

22

(23)  A 2004/904/EK határozat 4. cikkének (1) bekezdése.

23

(24)  A 2004/904/EK határozat 27. cikke.

24

(25)  Bel- és Igazságügyi Főigazgatóság, Az Európai Menekültügyi Alap félidős értékelése, zárójelentés, 2003. december.

25

---

I. MELLÉKLET

Az Európai Menekültügyi Alap 2000–2004-es (EMA I) és 2005–2010-es (EMA II) időszakára vonatkozó közösségi rendeletek összevetése

BEVEZETÉS

Az összevetés a következő dokumentumokon alapul:

| — | A Tanács 2000. szeptember 28-i 2000/596/EK határozata. |
| --- | --- |

—

A Tanács 2000. szeptember 28-i 2000/596/EK határozata.

| — | A Bizottság 2001. március 20-i 2001/275/EK határozata. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2001. március 20-i 2001/275/EK határozata.

| — | A Bizottság 2001. december 18-i 2002/307/EK határozata. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2001. december 18-i 2002/307/EK határozata.

| — | A Tanács 2004. december 2-i 2004/904/EK határozata. |
| --- | --- |

—

A Tanács 2004. december 2-i 2004/904/EK határozata.

| — | Tanácsi határozatjavaslat az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról a 2005–2010. időszakra, valamint a csatolt indoklás, SEC 2004/161. |
| --- | --- |

—

Tanácsi határozatjavaslat az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról a 2005–2010. időszakra, valamint a csatolt indoklás, SEC 2004/161.

| — | Kibővített hatásvizsgálat. Bizottsági személyzeti munkadokumentum, SEC (2004) 161., 2004.2.12. |
| --- | --- |

—

Kibővített hatásvizsgálat. Bizottsági személyzeti munkadokumentum, SEC (2004) 161., 2004.2.12.

Az alábbi összevetés csak az EMA I és EMA II közötti főbb különbségekre világít rá, és nem tekinthető a változások elemzésének vagy értékelésének.

I.   CÉLKITŰZÉSEK ÉS FELADATOK

| | A 2000–2004-es program | A 2005–2010-es program |
| --- | --- | --- |
| Célkitűzés | Az Európai Menekültügyi Alap egy pénzügyi eszköz, melynek célja, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és annak következményeivel történő szembesülésük során. |
| Időszak | 5 év, 2000. január 1-jétől2004. december 31-ig. | 6 év, 2005. január 1-jétől2010. december 31-ig. |
| Célcsoportok | Öt célcsoport:






  1. | Genfi egyezmény |

A 2000–2004-es program

A 2005–2010-es program

Célkitűzés

Az Európai Menekültügyi Alap egy pénzügyi eszköz, melynek célja, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és annak következményeivel történő szembesülésük során.

Időszak

5 év, 2000. január 1-jétől2004. december 31-ig.

6 év, 2005. január 1-jétől2010. december 31-ig.

Célcsoportok

Öt célcsoport:

1.

Genfi egyezmény

| 2. | egy tagállam által nyújtott nemzetközi védelem |
| --- | --- |

2.

egy tagállam által nyújtott nemzetközi védelem

| 3. | védelmi kérelmet benyújtott személyek (lásd az 1., ill. 2. pontot) |
| --- | --- |

3.

védelmi kérelmet benyújtott személyek (lásd az 1., ill. 2. pontot)

| 4. | ideiglenes védelem valamely tagállamban |
| --- | --- |

4.

ideiglenes védelem valamely tagállamban

| 5. | azon személyek, akik ideiglenes védelemhez való joga felülvizsgálat alatt van valamely tagállamban. |
| --- | --- |

5.

azon személyek, akik ideiglenes védelemhez való joga felülvizsgálat alatt van valamely tagállamban.

(2000/596/EK, 3. cikk)

Négy célcsoport:

| 1. | Genfi egyezmény |
| --- | --- |

1.

Genfi egyezmény

| 2. | a 2004/83/EK tanácsi irányelv keretében nyújtott kiegészítő védelem |
| --- | --- |

2.

a 2004/83/EK tanácsi irányelv keretében nyújtott kiegészítő védelem

| 3. | védelmi kérelmet benyújtott személyek (lásd az 1., ill. 2. pontot) |
| --- | --- |

3.

védelmi kérelmet benyújtott személyek (lásd az 1., ill. 2. pontot)

| 4. | a 2001/55/EK irányelv keretében nyújtott ideiglenes védelem (ideiglenes védelem/tömeges beáramlás). |
| --- | --- |

4.

a 2001/55/EK irányelv keretében nyújtott ideiglenes védelem (ideiglenes védelem/tömeges beáramlás).

(2004/904/EK, 3. cikk)

Programozás

Többéves programok helyett éves előirányzatok.

Többéves programozás két hároméves időszakra. A tagállamoknak minden egyes programszakaszra többéves programot kell benyújtaniuk a Bizottsághoz.

(2004/904/EK, 15. cikk)

Intézkedések

A tagállamok három intézkedéscsoporton belül kezdeményezhetnek: befogadás, beilleszkedés, hazatelepülés.

Befogadás

| — | Infrastruktúra, elhelyezési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Infrastruktúra, elhelyezési szolgáltatások

| — | Anyagi segítség nyújtása |
| --- | --- |

—

Anyagi segítség nyújtása

| — | Egészségügyi ellátás |
| --- | --- |

—

Egészségügyi ellátás

| — | Szociális segítségnyújtás |
| --- | --- |

—

Szociális segítségnyújtás

| — | Közigazgatási, illetve bírósági formalitásokkal kapcsolatos segítség, pl. jogi segítségnyújtás. |
| --- | --- |

—

Közigazgatási, illetve bírósági formalitásokkal kapcsolatos segítség, pl. jogi segítségnyújtás.

Beilleszkedés

| — | Szociális támogatás a lakhatás, a létfenntartási eszközök és az egészségügyi ellátás terén |
| --- | --- |

—

Szociális támogatás a lakhatás, a létfenntartási eszközök és az egészségügyi ellátás terén

| — | Arra irányuló intézkedések, hogy a kedvezményezettek be tudjanak illeszkedni a társadalomba, illetve el tudják látni magukat. |
| --- | --- |

—

Arra irányuló intézkedések, hogy a kedvezményezettek be tudjanak illeszkedni a társadalomba, illetve el tudják látni magukat.

Hazatelepülés

| — | Önkéntes visszatérési programokkal és a származási országbeli helyzettel kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás |
| --- | --- |

—

Önkéntes visszatérési programokkal és a származási országbeli helyzettel kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás

| — | Általános vagy szakképzés és a visszatelepüléshez nyújtott segítség. |
| --- | --- |

—

Általános vagy szakképzés és a visszatelepüléshez nyújtott segítség.

(2000/596/EK, 4. cikk)

Lehetséges kombinálni az intézkedéseket (befogadás, beilleszkedés, önkéntes visszatérés).

Helyenként pontosabban kifejti, hogy milyen intézkedések finanszírozhatóak.

Támogathatóak a befogadási feltételekkel és a menekültügyi eljárással kapcsolatos intézkedések (elszállásolás, orvosi és pszichológiai ellátás, szociális segítségnyújtás, oktatás, nyelvi képzés).

Több az olyan támogatható intézkedés, amely a beilleszkedéssel kapcsolatos (a társadalmi és kulturális életben történő részvételt elősegítő intézkedések; az oktatás, a szakképzés, az oklevelek és képesítések elismerése; a beilleszkedést a helyi hatóságok, a nyilvánosság vagy menekültügyi egyesületek, önkéntes csoportok, szociális partnerek bevonásával elősegítő intézkedések).

Az önkéntes visszatéréssel kapcsolatban támogatható intézkedések közé tartozik: tájékoztatás és tanácsadás, tájékoztatás a származási országról vagy régióról, általános vagy szakképzés, az önkéntes visszatéréshez kapcsolódó nemzeti programok megszervezését és végrehajtását elősegítő intézkedések.

Külön hangsúlyt fektetnek a rászoruló személyek sajátos helyzetére.

(2004/904/EK, 4–7. cikk)

Közösségi intézkedések

A támogatható intézkedések a következő területekre vonatkoznak: kutatás, tapasztalatcsere és az együttműködés elősegítése érdekében tett lépések, az intézkedések végrehajtásának értékelése és a technikai segítségnyújtás.

(2000/596/EK, 5. cikk)

Elsősorban olyan közösségi intézkedésekről van szó, amelyek transznacionális jellegűek, illetve az egész Közösség érdekét szolgálják.

(2004/904/EK, 8. cikk)

II.   VÉGREHAJTÁSI ÉS IRÁNYÍTÁSI ELŐÍRÁSOK

| | A 2000–2004-es program | A 2005–2010-es program |
| --- | --- | --- |
| Végrehajtás | Az Alap által támogatott intézkedések végrehajtásáért a tagállamok felelősek. A Bizottsággal történő kapcsolattartásra külön felelős hatóságot (közigazgatási szervet) jelölnek ki. | A tagállam jelöl ki egy felelős hatóságot, amely vagy a tagállam egy funkcionális szerve, vagy egy nemzeti közjogi szerv. A végrehajtási feladatok egy részét vagy mindegyikét egy olyan közigazgatási szervre, vagy a magánjog hatálya alá tartozó szervre ruházhatja, amelyre a tagállam joga vonatkozik, és amely közfeladatot lát el. |
| | Bővebben kifejtésre kerül, hogy mi tartozik a Bizottság, a tagállamok, illetve a felelős hatóság feladatkörébe. |
| Nem állapít meg a felelős hatóságokra vonatkozó minimális feltételeket.
  (2000/596/EK, 7. cikk) | Megállapítja a felelős hatóságokra vonatkozó minimális feltételeket.
  (2004/904/EK, 12–13. cikk) |
| Társfinanszírozási kérelem | A tagállamok évente terjesztik be a társfinanszírozásra irányuló kérelmüket.
  (2000/596/EK, 8. cikk) | A többéves programozás keretében a tagállamok a Bizottság iránymutatásain alapuló többéves programtervezetet terjesztenek be.
  (2004/904/EK, 15. cikk) |

A 2000–2004-es program

A 2005–2010-es program

Végrehajtás

Az Alap által támogatott intézkedések végrehajtásáért a tagállamok felelősek. A Bizottsággal történő kapcsolattartásra külön felelős hatóságot (közigazgatási szervet) jelölnek ki.

A tagállam jelöl ki egy felelős hatóságot, amely vagy a tagállam egy funkcionális szerve, vagy egy nemzeti közjogi szerv. A végrehajtási feladatok egy részét vagy mindegyikét egy olyan közigazgatási szervre, vagy a magánjog hatálya alá tartozó szervre ruházhatja, amelyre a tagállam joga vonatkozik, és amely közfeladatot lát el.

Bővebben kifejtésre kerül, hogy mi tartozik a Bizottság, a tagállamok, illetve a felelős hatóság feladatkörébe.

Nem állapít meg a felelős hatóságokra vonatkozó minimális feltételeket.

(2000/596/EK, 7. cikk)

Megállapítja a felelős hatóságokra vonatkozó minimális feltételeket.

(2004/904/EK, 12–13. cikk)

Társfinanszírozási kérelem

A tagállamok évente terjesztik be a társfinanszírozásra irányuló kérelmüket.

(2000/596/EK, 8. cikk)

A többéves programozás keretében a tagállamok a Bizottság iránymutatásain alapuló többéves programtervezetet terjesztenek be.

(2004/904/EK, 15. cikk)

III.   PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS

| | A 2000–2004-es program | A 2005–2010-es program |
| --- | --- | --- |
| Pénzügyi ráfordítás | 216 millió EUR.
  (2000/596/EK, 2. cikk) | 114 millió EUR a 2005–2006-os időszakra. Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság hagyja jóvá.
  (2004/904/EK, 2. cikk) |
| Finanszírozási szerkezet | Az Alapból történő hozzájárulás nem haladhatja meg az intézkedés teljes költségének az 50 %-át. Az arány a Kohéziós Alapból részesülő tagállamok esetében 75 %-ig növelhető.
  (2000/596/EK, 13. cikk) | Az Alap hozzájárulása nem haladhatja meg az egyes intézkedések összköltségének 50 %-át. Ez azonban 60 %-ra növelhető a különösen újító jellegű intézkedések esetében, ill. 75 %-ra a Kohéziós Alapból részesülő tagállamoknál.
  A hozzájárulás nem haladhatja meg az adott közösségi intézkedés összköltségének 80 %-át.
  (2004/904/EK, 20. cikk) |
| Technikai segítségnyújtás és közigazgatási együttműködés | A valamely tagállamra jutó teljes részesedés 5 %-át meg nem haladó összeg elkülöníthető technikai segítségnyújtás és közigazgatási együttműködés céljaira.
  (2000/596/EK, 12. cikk) | A technikai segítségnyújtásra és közigazgatási együttműködésre elkülönített éves 7 %-ot 30 000 EUR-val megnövelik.
  (2004/904/EK, 18. cikk) |
| Éves lebontás | Az EMA I-ben az átalányösszeg degresszív volt:
  500 000 EUR a 2000-es évre, és 100 000 EUR a 2004-es évre.
  (2000/596/EK, 10. cikk) | 300 000 EUR átalányösszeg, megszüntetve az EMA I. degresszív elemét. 500 000 EUR különleges segély az új tagállamoknak a II. szakasz első három évére.
  (2004/904/EK, 17. cikk) |
| Az összegek kifizetése | Kezdő és időközi részletek, majd a fennmaradó összeg kifizetése. | Első előfinanszírozási kifizetés, második előfinanszírozási kifizetés, majd a fennmaradó összeg kifizetése. |
| A bizottsági határozat elfogadásakor az összeg 50 %-ának megfelelő előleget folyósítják. | A társfinanszírozási határozat elfogadását követő hatvan napon belül sor kerül az összeg 50 %-ának kifizetésére. |
| 30 %-nak megfelelő időközi részletet folyósítanak, mihelyt a tagállam közli, hogy az előleg felét ténylegesen felhasználta. | A második előfinanszírozási kifizetésre legfeljebb három hónappal azt követően kerül sor, hogy a Bizottság jóváhagyta az éves munkaprogram végrehajtásáról szóló jelentést és az első részletkifizetés összegének legalább 70 %-ára vonatkozó kiadásokról szóló nyilatkozatot. Az összeg nem haladhatja meg a teljes összeg 50 %-át, vagy a kiválasztott projektek összegének és az első előfinanszírozási kifizetésnek a különbségét. |
| | A fennmaradó összeget a tagállam által benyújtott elszámolások, illetve a program végrehajtásáról szóló éves jelentés jóváhagyását követő három hónapon belül egyenlítik ki.
  (2000/596/EK, 17. cikk) | Az egyenleg kifizetésére legfeljebb három hónappal azt követően kerül sor, hogy a Bizottság jóváhagyta az éves munkaprogram végrehajtásáról szóló végső végrehajtási jelentést, valamint a végső kiadásigazoló nyilatkozatot.
  (2004/904/EK, 23. cikk) |
| A közösségi intézkedések forrásai | A Bizottság javaslatára az Alap rendelkezésre álló forrásainak legfeljebb 5 %-a felhasználható újító jellegű, illetve a Közösség egészének érdekeit szolgáló intézkedésekre. Az Alap az ilyen intézkedéseket egyébként akár 100 %-ig is finanszírozhatja.
  (2000/596/EK, 5. cikk) | Az Alap rendelkezésére álló források legfeljebb 7 %-a használható fel közösségi intézkedésekhez, elsősorban transznacionális, vagy a Közösség egészének érdekeit szolgáló intézkedésekhez, és a menekültekre, valamint a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyekre alkalmazandó intézkedésekhez. Az EMA a finanszírozásnak legfeljebb a 80 %-át nyújthatja.
  (2004/904/EK, 8. cikk) |

A 2000–2004-es program

A 2005–2010-es program

Pénzügyi ráfordítás

216 millió EUR.

(2000/596/EK, 2. cikk)

114 millió EUR a 2005–2006-os időszakra. Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság hagyja jóvá.

(2004/904/EK, 2. cikk)

Finanszírozási szerkezet

Az Alapból történő hozzájárulás nem haladhatja meg az intézkedés teljes költségének az 50 %-át. Az arány a Kohéziós Alapból részesülő tagállamok esetében 75 %-ig növelhető.

(2000/596/EK, 13. cikk)

Az Alap hozzájárulása nem haladhatja meg az egyes intézkedések összköltségének 50 %-át. Ez azonban 60 %-ra növelhető a különösen újító jellegű intézkedések esetében, ill. 75 %-ra a Kohéziós Alapból részesülő tagállamoknál.

A hozzájárulás nem haladhatja meg az adott közösségi intézkedés összköltségének 80 %-át.

(2004/904/EK, 20. cikk)

Technikai segítségnyújtás és közigazgatási együttműködés

A valamely tagállamra jutó teljes részesedés 5 %-át meg nem haladó összeg elkülöníthető technikai segítségnyújtás és közigazgatási együttműködés céljaira.

(2000/596/EK, 12. cikk)

A technikai segítségnyújtásra és közigazgatási együttműködésre elkülönített éves 7 %-ot 30 000 EUR-val megnövelik.

(2004/904/EK, 18. cikk)

Éves lebontás

Az EMA I-ben az átalányösszeg degresszív volt:

500 000 EUR a 2000-es évre, és 100 000 EUR a 2004-es évre.

(2000/596/EK, 10. cikk)

300 000 EUR átalányösszeg, megszüntetve az EMA I. degresszív elemét. 500 000 EUR különleges segély az új tagállamoknak a II. szakasz első három évére.

(2004/904/EK, 17. cikk)

Az összegek kifizetése

Kezdő és időközi részletek, majd a fennmaradó összeg kifizetése.

Első előfinanszírozási kifizetés, második előfinanszírozási kifizetés, majd a fennmaradó összeg kifizetése.

A bizottsági határozat elfogadásakor az összeg 50 %-ának megfelelő előleget folyósítják.

A társfinanszírozási határozat elfogadását követő hatvan napon belül sor kerül az összeg 50 %-ának kifizetésére.

30 %-nak megfelelő időközi részletet folyósítanak, mihelyt a tagállam közli, hogy az előleg felét ténylegesen felhasználta.

A második előfinanszírozási kifizetésre legfeljebb három hónappal azt követően kerül sor, hogy a Bizottság jóváhagyta az éves munkaprogram végrehajtásáról szóló jelentést és az első részletkifizetés összegének legalább 70 %-ára vonatkozó kiadásokról szóló nyilatkozatot. Az összeg nem haladhatja meg a teljes összeg 50 %-át, vagy a kiválasztott projektek összegének és az első előfinanszírozási kifizetésnek a különbségét.

A fennmaradó összeget a tagállam által benyújtott elszámolások, illetve a program végrehajtásáról szóló éves jelentés jóváhagyását követő három hónapon belül egyenlítik ki.

(2000/596/EK, 17. cikk)

Az egyenleg kifizetésére legfeljebb három hónappal azt követően kerül sor, hogy a Bizottság jóváhagyta az éves munkaprogram végrehajtásáról szóló végső végrehajtási jelentést, valamint a végső kiadásigazoló nyilatkozatot.

(2004/904/EK, 23. cikk)

A közösségi intézkedések forrásai

A Bizottság javaslatára az Alap rendelkezésre álló forrásainak legfeljebb 5 %-a felhasználható újító jellegű, illetve a Közösség egészének érdekeit szolgáló intézkedésekre. Az Alap az ilyen intézkedéseket egyébként akár 100 %-ig is finanszírozhatja.

(2000/596/EK, 5. cikk)

Az Alap rendelkezésére álló források legfeljebb 7 %-a használható fel közösségi intézkedésekhez, elsősorban transznacionális, vagy a Közösség egészének érdekeit szolgáló intézkedésekhez, és a menekültekre, valamint a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyekre alkalmazandó intézkedésekhez. Az EMA a finanszírozásnak legfeljebb a 80 %-át nyújthatja.

(2004/904/EK, 8. cikk)

IV.   ELLENŐRZÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS JELENTÉS

| | A 2000–2004-es program | A 2005–2010-es program |
| --- | --- | --- |
| Ellenőrzések | Az ellenőrzések az összes költség legalább 20 %-ára terjednek ki.
  (2002/307/EK, 5. cikk) | Az ellenőrzések az éves végrehajtási program összes költségének legalább 10 %-ára terjednek ki.
  (2004/904/EK, 25. cikk) |
| Felügyelet és értékelés | A felelős hatóság hozza meg a felügyeleti és értékelési intézkedéseket.
  (2000/596/EK, 20. cikk) | A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben rendszeresen figyelemmel kíséri az Alap tevékenységét.
  (2004/904/EK, 27. cikk) |
| Nyomon követési szabályok | Részletes szabályok a kiadások támogathatóságáról és a végrehajtási jelentésekről.
  (2001/275/EK) | |
| A tagállamok jelentései | A felelős hatóság:






  1) | évente összefoglaló jelentést nyújt be a folyamatban lévő program végrehajtásáról; |

A 2000–2004-es program

A 2005–2010-es program

Ellenőrzések

Az ellenőrzések az összes költség legalább 20 %-ára terjednek ki.

(2002/307/EK, 5. cikk)

Az ellenőrzések az éves végrehajtási program összes költségének legalább 10 %-ára terjednek ki.

(2004/904/EK, 25. cikk)

Felügyelet és értékelés

A felelős hatóság hozza meg a felügyeleti és értékelési intézkedéseket.

(2000/596/EK, 20. cikk)

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben rendszeresen figyelemmel kíséri az Alap tevékenységét.

(2004/904/EK, 27. cikk)

Nyomon követési szabályok

Részletes szabályok a kiadások támogathatóságáról és a végrehajtási jelentésekről.

(2001/275/EK)

A tagállamok jelentései

A felelős hatóság:

1)

évente összefoglaló jelentést nyújt be a folyamatban lévő program végrehajtásáról;

| 2) | a kiadások végrehajtásáról szóló társfinanszírozási határozatban megállapított határidőtől számított hat hónapon belül zárójelentést nyújt be a Bizottsághoz, amely a következőket tartalmazza:






  — | pénzügyi beszámoló, valamint az intézkedés végrehajtásáról szóló jelentés, |
| --- | --- | --- |

2)

a kiadások végrehajtásáról szóló társfinanszírozási határozatban megállapított határidőtől számított hat hónapon belül zárójelentést nyújt be a Bizottsághoz, amely a következőket tartalmazza:

—

pénzügyi beszámoló, valamint az intézkedés végrehajtásáról szóló jelentés,

| — | értékelő jelentés a végrehajtott intézkedés kivitelezéséről és hatásairól. |
| --- | --- |

—

értékelő jelentés a végrehajtott intézkedés kivitelezéséről és hatásairól.

A program hatásáról nem készül külön értékelés.

(2000/596/EK, 20. cikk)

A felelős hatóság

| 1) | a megállapodásokhoz és szerződésekhez fűzött záradékban előmeneteli jelentések, továbbá részletes végső végrehajtási jelentés benyújtását követeli meg; |
| --- | --- |

1)

a megállapodásokhoz és szerződésekhez fűzött záradékban előmeneteli jelentések, továbbá részletes végső végrehajtási jelentés benyújtását követeli meg;

| 2) | a minden egyes éves program tekintetében a társfinanszírozási határozatban megjelölt támogathatósági határidőt követő kilenc hónapon belül benyújtja a végrehajtási zárójelentést és a kiadásigazoló zárónyilatkozatot. |
| --- | --- |

2)

a minden egyes éves program tekintetében a társfinanszírozási határozatban megjelölt támogathatósági határidőt követő kilenc hónapon belül benyújtja a végrehajtási zárójelentést és a kiadásigazoló zárónyilatkozatot.

A tagállamoknak az alábbiakat kell benyújtaniuk:

| 1) | értékelő jelentést a társfinanszírozott intézkedések végrehajtásáról, legkésőbb 2006. december 31-ig; |
| --- | --- |

1)

értékelő jelentést a társfinanszírozott intézkedések végrehajtásáról, legkésőbb 2006. december 31-ig;

| 2) | értékelő jelentést a társfinanszírozásban végrehajtott intézkedések eredményeiről és hatásairól, legkésőbb 2009. június 30-ig; |
| --- | --- |

2)

értékelő jelentést a társfinanszírozásban végrehajtott intézkedések eredményeiről és hatásairól, legkésőbb 2009. június 30-ig;

| 3) | értékelő jelentést a társfinanszírozásában végrehajtott intézkedések eredményeiről és hatásairól, legkésőbb 2012. június 30-ig. |
| --- | --- |

3)

értékelő jelentést a társfinanszírozásában végrehajtott intézkedések eredményeiről és hatásairól, legkésőbb 2012. június 30-ig.

(2004/904/EK, 28. cikk)

A Bizottság által benyújtott jelentések címzettjei, illetve a jelentések fajtái

A Bizottság az alábbiakat nyújtja be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

| 1) | félidős jelentést (2002); |
| --- | --- |

1)

félidős jelentést (2002);

| 2) | zárójelentést (2005). |
| --- | --- |

2)

zárójelentést (2005).

(2000/596/EK, 20. cikk)

A Bizottságnak az alábbiakat kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának:

| 1) | időközi jelentést az elért eredményekről és az Alap végrehajtására vonatkozó minőségi és mennyiségi szempontokról, az esetlegesen javasolt módosításokkal együtt, legkésőbb 2007. április 30-ig; |
| --- | --- |

1)

időközi jelentést az elért eredményekről és az Alap végrehajtására vonatkozó minőségi és mennyiségi szempontokról, az esetlegesen javasolt módosításokkal együtt, legkésőbb 2007. április 30-ig;

| 2) | időközi értékelő jelentést és az Alap jövőbeni fejlesztését érintő javaslatokat, legkésőbb 2009. december 31-ig; |
| --- | --- |

2)

időközi értékelő jelentést és az Alap jövőbeni fejlesztését érintő javaslatokat, legkésőbb 2009. december 31-ig;

| 3) | utólagos értékelő jelentést, legkésőbb 2012. december 31-ig. |
| --- | --- |

3)

utólagos értékelő jelentést, legkésőbb 2012. december 31-ig.

(2004/904/EK, 28. cikk)

---

II. MELLÉKLET

A PÉNZESZKÖZÖK ELOSZTÁSA TAGÁLLAMONKÉNT (2000–2004)

| (EUR) |
| --- |
| | EMA 2004 | EMA 2003 | EMA 2002 | EMA 2001 | EMA 2000 | Összes EMA 2000–2004 |
| Ausztria | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Belgium | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Finnország | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Franciaország | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Németország | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Görögország | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Írország | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Olaszország | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luxemburg | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Hollandia | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugália | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Spanyolország | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Svédország | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Egyesült Királyság | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Csatlakozó országok | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Közösségi intézkedés | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| Összesen | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Forrás: Bizottsági határozatok a 2000-től 2004-ig terjedő időszakra. |

(EUR)

EMA 2004

EMA 2003

EMA 2002

EMA 2001

EMA 2000

Összes EMA 2000–2004

Ausztria

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Belgium

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Finnország

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Franciaország

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Németország

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Görögország

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Írország

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Olaszország

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luxemburg

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Hollandia

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugália

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Spanyolország

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Svédország

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Egyesült Királyság

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Csatlakozó országok

3 626 695

3 626 695

Közösségi intézkedés

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

Összesen

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Forrás: Bizottsági határozatok a 2000-től 2004-ig terjedő időszakra.

---

III. MELLÉKLET

Az ideiglenes EMA-összegek tagállamok közötti elosztásának eljárása, 2000–2001

Image

Az ideiglenes EMA-összegek tagállamok közötti elosztásának eljárása, 2002–2003

Image

Az ideiglenes EMA-összegek tagállamok közötti elosztásának eljárása, 2004

Image

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA) 2000 szeptemberében, az Amszterdami Szerződés 1999. május 1-jei hatálybalépését követően hozták létre, a közösségi jogszabályok legelső olyan jogi aktusaként, amelyet a menekültügy és a bevándorláspolitika területén ezen új szerződés alapján fogadtak el. (EKSz. 63. cikk).
  Az Európai Menekültügyi Alap tehát egy innovatív jellegű pénzügyi eszköz, amelynek célja, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadására, illetve a befogadással járó következmények vállalására. Mindez európai összefüggésben történik, amelyet a sürgősség jellemez. |
| --- | --- |

I.

Az Európai Menekültügyi Alapot (EMA) 2000 szeptemberében, az Amszterdami Szerződés 1999. május 1-jei hatálybalépését követően hozták létre, a közösségi jogszabályok legelső olyan jogi aktusaként, amelyet a menekültügy és a bevándorláspolitika területén ezen új szerződés alapján fogadtak el. (EKSz. 63. cikk).

Az Európai Menekültügyi Alap tehát egy innovatív jellegű pénzügyi eszköz, amelynek célja, hogy támogassa és ösztönözze a tagállamok erőfeszítéseit a menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadására, illetve a befogadással járó következmények vállalására. Mindez európai összefüggésben történik, amelyet a sürgősség jellemez.

| II. | A Bizottság általános felelősséget vállal a közösségi költségvetés végrehajtásáért (a Szerződés rendelkezései szerint), azonban az EMA jogalapja jelzi, hogy a „tagállamok felelősek az Alap támogatását élvező intézkedések végrehajtásáért”. |
| --- | --- |

II.

A Bizottság általános felelősséget vállal a közösségi költségvetés végrehajtásáért (a Szerződés rendelkezései szerint), azonban az EMA jogalapja jelzi, hogy a „tagállamok felelősek az Alap támogatását élvező intézkedések végrehajtásáért”.

| IV. | Az egyes tagállamokhoz rendelt költségvetési források kiszámításához történő statisztikai adatgyűjtés célja, hogy a forrásokat a valós igényeknek megfelelően osszák el. A jogalap a legutóbbi három év menekültekre és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre vonatkozó adatainak felhasználását írja elő, ezek az adatok azonban állandóan változnak. A Bizottság összetett problémával szembesül, amelyet egyre inkább kezelhetővé tesz, teljes egészében megoldania azonban sosem sikerül. Végül a 2000–2004-es időszakra vonatkozóan a Bizottság úgy véli, hogy méltányos megközelítést alkalmazott a pénzeszközök tagállamok közötti elosztása során, amelyet a külső, független értékelés is megerősít. |
| --- | --- |

IV.

Az egyes tagállamokhoz rendelt költségvetési források kiszámításához történő statisztikai adatgyűjtés célja, hogy a forrásokat a valós igényeknek megfelelően osszák el. A jogalap a legutóbbi három év menekültekre és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre vonatkozó adatainak felhasználását írja elő, ezek az adatok azonban állandóan változnak. A Bizottság összetett problémával szembesül, amelyet egyre inkább kezelhetővé tesz, teljes egészében megoldania azonban sosem sikerül. Végül a 2000–2004-es időszakra vonatkozóan a Bizottság úgy véli, hogy méltányos megközelítést alkalmazott a pénzeszközök tagállamok közötti elosztása során, amelyet a külső, független értékelés is megerősít.

| V. | A tagállamok javára történő társfinanszírozásról szóló határozatok elfogadásának eljárását, amelyet az EMA I jogalapjáról folytatott tárgyalások során módosítottak, gátolja, hogy az Unió költségvetési eljárásának menetrendje és az EMA I programozás időszakra vonatkozó menetrendje csak nehezen egyeztethető össze. A jogalapnak való megfelelés érdekében és főleg azért, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy intézkedéseiket időben megtervezzék, a Bizottság ideiglenes határozatokat fogadott el az előző év végén az előzetes költségvetési tervezet alapján, majd a végleges költségvetés jóváhagyását követően megfelelőképpen módosította azokat. |
| --- | --- |

V.

A tagállamok javára történő társfinanszírozásról szóló határozatok elfogadásának eljárását, amelyet az EMA I jogalapjáról folytatott tárgyalások során módosítottak, gátolja, hogy az Unió költségvetési eljárásának menetrendje és az EMA I programozás időszakra vonatkozó menetrendje csak nehezen egyeztethető össze. A jogalapnak való megfelelés érdekében és főleg azért, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy intézkedéseiket időben megtervezzék, a Bizottság ideiglenes határozatokat fogadott el az előző év végén az előzetes költségvetési tervezet alapján, majd a végleges költségvetés jóváhagyását követően megfelelőképpen módosította azokat.

| VI. | Az EMA jogalapja szerint a Bizottságnak kell biztosítania, hogy a tagállamok zökkenőmentesen működő ellenőrzési rendszerekkel rendelkezzenek. A tagállamok válaszadási jogának tiszteletben tartása miatt gyakran hosszú időbe telik, amíg a megosztott irányítás keretén belül a Bizottság rendelkezésére álló korrekciós intézkedéseket – mint a kifizetések felfüggesztése vagy a pénzügyi kiigazítások – végrehajtják, és így azok hatása csak középtávon érvényesül. A 2007 elején hatályba lépett módosított költségvetési rendelet pontosítja a megosztott irányításban részt vevő különböző szereplők felelősségi körét. |
| --- | --- |

VI.

Az EMA jogalapja szerint a Bizottságnak kell biztosítania, hogy a tagállamok zökkenőmentesen működő ellenőrzési rendszerekkel rendelkezzenek. A tagállamok válaszadási jogának tiszteletben tartása miatt gyakran hosszú időbe telik, amíg a megosztott irányítás keretén belül a Bizottság rendelkezésére álló korrekciós intézkedéseket – mint a kifizetések felfüggesztése vagy a pénzügyi kiigazítások – végrehajtják, és így azok hatása csak középtávon érvényesül. A 2007 elején hatályba lépett módosított költségvetési rendelet pontosítja a megosztott irányításban részt vevő különböző szereplők felelősségi körét.

| VII. | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések végrehajtásában tapasztalható különbségek kifejezik az EMA filozófiáját, amely a közös iránymutatásokon és az intézkedéseknek a nemzeti célokhoz és igényekhez való hozzáigazításán nyugszik. Tekintettel az EMA korlátozott forrásaira, nem volt lehetőség rá, hogy minden egyes tagállamban valamennyi célt egységes módon és azonos mértékben érjék el, és a Bizottság úgy véli, hogy az általános iránymutatások minden megfelelő értelmezése elfogadható.
  A „szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” keretprogram elfogadásával az Unió felruházta magát négy pénzügyi eszközzel, amelyek céljai és hatálya részletesebben ki vannak dolgozva és lehetővé teszik, hogy a Számvevőszék által kifejtett aggodalmak nagyobb részére választ adjanak. |
| --- | --- |

VII.

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések végrehajtásában tapasztalható különbségek kifejezik az EMA filozófiáját, amely a közös iránymutatásokon és az intézkedéseknek a nemzeti célokhoz és igényekhez való hozzáigazításán nyugszik. Tekintettel az EMA korlátozott forrásaira, nem volt lehetőség rá, hogy minden egyes tagállamban valamennyi célt egységes módon és azonos mértékben érjék el, és a Bizottság úgy véli, hogy az általános iránymutatások minden megfelelő értelmezése elfogadható.

A „szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” keretprogram elfogadásával az Unió felruházta magát négy pénzügyi eszközzel, amelyek céljai és hatálya részletesebben ki vannak dolgozva és lehetővé teszik, hogy a Számvevőszék által kifejtett aggodalmak nagyobb részére választ adjanak.

| VIII. | A 2000–2004-es EMA hatásainak értékelésével kapcsolatban a Bizottság a Számvevőszék pénzügyi ellenőrzése óta közzétett egy független szakértők által készített tanulmányon alapuló értékelést, amely az ezen ötéves időszak alatt rendelkezésére álló szűkös költségvetés ellenére nagyon kedvezően ítéli meg az Alap munkáját. |
| --- | --- |

VIII.

A 2000–2004-es EMA hatásainak értékelésével kapcsolatban a Bizottság a Számvevőszék pénzügyi ellenőrzése óta közzétett egy független szakértők által készített tanulmányon alapuló értékelést, amely az ezen ötéves időszak alatt rendelkezésére álló szűkös költségvetés ellenére nagyon kedvezően ítéli meg az Alap munkáját.

BEVEZETÉS

| 2. | Az Európai Menekültügyi Alap (EMA) az első közösségi jogi aktus, amelyet a menekültügy és a bevándorláspolitika területén elfogadtak. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Menekültügyi Alap (EMA) az első közösségi jogi aktus, amelyet a menekültügy és a bevándorláspolitika területén elfogadtak.

| 6. | Az EMA végrehajtási módjául választott megosztott irányítás célja, hogy hangsúlyozza, hogy az ezen eszköz keretében nyújtott támogatás hatékonyabb és célzottabb, ha a társfinanszírozott intézkedések minden egyes tagállam esetében a helyzethez igazodnak és figyelembe veszik az igényeket. A tanácsi határozat szerint, a Bizottságot egy a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, különösen a kiadások támogathatóságát érintő szabályok elfogadása terén. |
| --- | --- |

6.

Az EMA végrehajtási módjául választott megosztott irányítás célja, hogy hangsúlyozza, hogy az ezen eszköz keretében nyújtott támogatás hatékonyabb és célzottabb, ha a társfinanszírozott intézkedések minden egyes tagállam esetében a helyzethez igazodnak és figyelembe veszik az igényeket. A tanácsi határozat szerint, a Bizottságot egy a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, különösen a kiadások támogathatóságát érintő szabályok elfogadása terén.

| 10–11. | A Bizottság javasolta a Tanácsnak, hogy fogadjon el bizonyos, a Számvevőszék által kért, az előző évek jelentéseiben szereplő javításokat. A Bizottság javaslatainak alapján a Tanács elfogadta a jogszabályi módosításokat a 2005–2010-es időszakra vonatkozóan, amely megkönnyíti a végrehajtás módozatait.
  A célcsoportok meghatározását pontosították az EMA II-ben a menekültügy területén új közösségi irányelvek elfogadását követően. |
| --- | --- |

10–11.

A Bizottság javasolta a Tanácsnak, hogy fogadjon el bizonyos, a Számvevőszék által kért, az előző évek jelentéseiben szereplő javításokat. A Bizottság javaslatainak alapján a Tanács elfogadta a jogszabályi módosításokat a 2005–2010-es időszakra vonatkozóan, amely megkönnyíti a végrehajtás módozatait.

A célcsoportok meghatározását pontosították az EMA II-ben a menekültügy területén új közösségi irányelvek elfogadását követően.

| 13. | A Bizottság új pénzügyi eszközöket terjesztett elő a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan a „szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” című keretprogramon belül. E pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezések tisztázzák a Számvevőszék által e jelentésben bemutatott problematika nagy részét. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság új pénzügyi eszközöket terjesztett elő a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan a „szolidaritás és a migrációs áramlások kezelése” című keretprogramon belül. E pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezések tisztázzák a Számvevőszék által e jelentésben bemutatott problematika nagy részét.

| 16. | Az EMA 2000–2004 végleges értékelése a tagállamok, valamint a Bizottság szolgálatainak szintjén végrehajtott hosszú elemzéssorozatot követően valósult meg. A Bizottság külső tanácsadókat kért fel, hogy értékeljék az EMA egészét a 2000–2004-es időszakra vonatkozóan. A tanácsadók jelentése 2006 márciusában készült el és 1 125 oldalt tesz ki.
  A Bizottság elismerte azonban, hogy a végleges jelentést, amelyet 2006 decemberében tettek közzé, 2005 szeptemberéig meg kellett volna küldenie a többi intézménynek. |
| --- | --- |

16.

Az EMA 2000–2004 végleges értékelése a tagállamok, valamint a Bizottság szolgálatainak szintjén végrehajtott hosszú elemzéssorozatot követően valósult meg. A Bizottság külső tanácsadókat kért fel, hogy értékeljék az EMA egészét a 2000–2004-es időszakra vonatkozóan. A tanácsadók jelentése 2006 márciusában készült el és 1 125 oldalt tesz ki.

A Bizottság elismerte azonban, hogy a végleges jelentést, amelyet 2006 decemberében tettek közzé, 2005 szeptemberéig meg kellett volna küldenie a többi intézménynek.

MEGBÍZHATÓ MÓDON OSZTOTTÁK-E EL A FORRÁSOKAT A TAGÁLLAMOK KÖZÖTT?

| 20–22. | A Bizottság a rendelkezésre álló adatokra alapozva osztotta el a költségvetési forrásokat, a tagállamokkal folyamatosan egyeztetve. 2000-ben nem volt a célcsoportokra és a menedékkérelmekről szóló statisztikai adatok gyűjtésének módszertanára vonatkozó közös statisztikai meghatározás. A tagállamok éves adatgyűjtési gyakorlatai nem kifejezetten kapcsolódtak a Bizottság követelményeihez.
  A harmonizáció e területen (fogalommeghatározások, adatgyűjtési eljárás) a vártnál hosszabb időt vett igénybe. A Bizottság eszközöket vezetett be, hogy javítsa az adatgyűjtés minőségét és megbízhatóságát. Ez a folyamat fokozatosan javult 2000 és 2004 között és még ma is tart. Ez tükrözi a menekültügyi rendszerek összetettségét és a tagállamok közötti nagy különbségeket abban az értelemben, hogy miként határozzák meg és számítják a menedékjogra vonatkozó kérelmeket és határozatokat. Az Alap juttatásaihoz szükséges rendelkezésre álló statisztikai adatok csökkentek a különleges statisztikai jogszabályok hiánya miatt, amely kötelezi a tagállamokat, hogy adatokat szolgáltassanak az Eurostat számára a menedékjogra vonatkozóan. Az adatgyűjtés első éveiben a tagállamok sok adatot bizonyosan még nem rendszeresen és időben szolgáltattak. Az ideiglenes megközelítés ennélfogva a vártnál tovább maradt fenn.
  Időközben a Bizottság 2005 szeptemberében javaslatot terjesztett elő a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről (COM (2005) 375 végleges). Ez a javaslat fontos lépést jelent a migrációról és a menekültügyről szóló összehangolt közösségi statisztika felé és tovább javítja a helyzetet.
  A Bizottságnak nem volt megbízása, hogy ellenőrizze a menekültügyi rendszereket vagy a rendelkezésére bocsátott statisztikai adatokat. |
| --- | --- |

20–22.

A Bizottság a rendelkezésre álló adatokra alapozva osztotta el a költségvetési forrásokat, a tagállamokkal folyamatosan egyeztetve. 2000-ben nem volt a célcsoportokra és a menedékkérelmekről szóló statisztikai adatok gyűjtésének módszertanára vonatkozó közös statisztikai meghatározás. A tagállamok éves adatgyűjtési gyakorlatai nem kifejezetten kapcsolódtak a Bizottság követelményeihez.

A harmonizáció e területen (fogalommeghatározások, adatgyűjtési eljárás) a vártnál hosszabb időt vett igénybe. A Bizottság eszközöket vezetett be, hogy javítsa az adatgyűjtés minőségét és megbízhatóságát. Ez a folyamat fokozatosan javult 2000 és 2004 között és még ma is tart. Ez tükrözi a menekültügyi rendszerek összetettségét és a tagállamok közötti nagy különbségeket abban az értelemben, hogy miként határozzák meg és számítják a menedékjogra vonatkozó kérelmeket és határozatokat. Az Alap juttatásaihoz szükséges rendelkezésre álló statisztikai adatok csökkentek a különleges statisztikai jogszabályok hiánya miatt, amely kötelezi a tagállamokat, hogy adatokat szolgáltassanak az Eurostat számára a menedékjogra vonatkozóan. Az adatgyűjtés első éveiben a tagállamok sok adatot bizonyosan még nem rendszeresen és időben szolgáltattak. Az ideiglenes megközelítés ennélfogva a vártnál tovább maradt fenn.

Időközben a Bizottság 2005 szeptemberében javaslatot terjesztett elő a bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről (COM (2005) 375 végleges). Ez a javaslat fontos lépést jelent a migrációról és a menekültügyről szóló összehangolt közösségi statisztika felé és tovább javítja a helyzetet.

A Bizottságnak nem volt megbízása, hogy ellenőrizze a menekültügyi rendszereket vagy a rendelkezésére bocsátott statisztikai adatokat.

| 23. | A statisztikai adatok eltérő értelmezésének egy része a különböző nemzeti szabályozásokkal magyarázható, ez azonban nem veszélyezteti az adatok megbízhatóságát. A Bizottság elismeri, hogy a statisztikai adatok gyűjtését különböző tényezők korlátozták, azonban úgy véli, minden tőle telhetőt megtett a költségvetési előirányzatok méltányos elosztásának alapjának megteremtéséért, amit az EMA I külső, független értékelése is megerősít. |
| --- | --- |

23.

A statisztikai adatok eltérő értelmezésének egy része a különböző nemzeti szabályozásokkal magyarázható, ez azonban nem veszélyezteti az adatok megbízhatóságát. A Bizottság elismeri, hogy a statisztikai adatok gyűjtését különböző tényezők korlátozták, azonban úgy véli, minden tőle telhetőt megtett a költségvetési előirányzatok méltányos elosztásának alapjának megteremtéséért, amit az EMA I külső, független értékelése is megerősít.

| 24. | Néhány esetben az Eurostat megállapította, hogy nem volt képes a tagállamok által az EMA-források elosztásához javasolt alternatív adatokhoz észrevételeket fűzni vagy ellenőrizni azokat. Ez csak akkor fordult elő, amikor a tagállamok nem voltak képesek megfelelő metaadatokat szolgáltatni, amikor a havi és/vagy állampolgárság szerinti felbontást nem küldték meg (ami azt jelenti, hogy az adatok belső konzisztenciáját nem lehetett megvizsgálni) vagy amikor tisztázatlan eltérések voltak az előzőleg szolgáltatott adatokhoz képest.
  A Bizottság úgy véli, hogy a költségvetési források tagállamok közötti elosztásának kiszámítása során már eddig is kellőképpen figyelembe vette a statisztikai adatok változékonyságát, mivel a források elosztásáról az elmúlt három év alapján határoznak: így az utólagos felülvizsgálatok hatása időben egyenletesen eloszlik. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamokhoz rendelt források utólagos felülvizsgálata nem megvalósítható.
  A Bizottság elismeri, hogy a források elosztásához használt statisztikai adatok létrehozásának eljárása során az EMA I első két évében a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere eredményét jobban kellett volna dokumentálni. Erőfeszítéseket tettek azonban, mint Olaszország esetében, hogy a lehető legjobb módon végezzék el a kiigazításokat. Az Eurostat és a tagállamok közötti, a menekültügyi statisztikai adatok létrehozása érdekében folytatott kommunikációs folyamat a statisztika egyéb területein elfogadott gyakorlatot tükrözi. Ez átlátható folyamat és megfelelő lehetőségeket kínál a tagállamok számára, hogy ellenőrizzék és hitelesítsék/felülvizsgálják nemzeti adataikat. |
| --- | --- |

24.

Néhány esetben az Eurostat megállapította, hogy nem volt képes a tagállamok által az EMA-források elosztásához javasolt alternatív adatokhoz észrevételeket fűzni vagy ellenőrizni azokat. Ez csak akkor fordult elő, amikor a tagállamok nem voltak képesek megfelelő metaadatokat szolgáltatni, amikor a havi és/vagy állampolgárság szerinti felbontást nem küldték meg (ami azt jelenti, hogy az adatok belső konzisztenciáját nem lehetett megvizsgálni) vagy amikor tisztázatlan eltérések voltak az előzőleg szolgáltatott adatokhoz képest.

A Bizottság úgy véli, hogy a költségvetési források tagállamok közötti elosztásának kiszámítása során már eddig is kellőképpen figyelembe vette a statisztikai adatok változékonyságát, mivel a források elosztásáról az elmúlt három év alapján határoznak: így az utólagos felülvizsgálatok hatása időben egyenletesen eloszlik. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamokhoz rendelt források utólagos felülvizsgálata nem megvalósítható.

A Bizottság elismeri, hogy a források elosztásához használt statisztikai adatok létrehozásának eljárása során az EMA I első két évében a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere eredményét jobban kellett volna dokumentálni. Erőfeszítéseket tettek azonban, mint Olaszország esetében, hogy a lehető legjobb módon végezzék el a kiigazításokat. Az Eurostat és a tagállamok közötti, a menekültügyi statisztikai adatok létrehozása érdekében folytatott kommunikációs folyamat a statisztika egyéb területein elfogadott gyakorlatot tükrözi. Ez átlátható folyamat és megfelelő lehetőségeket kínál a tagállamok számára, hogy ellenőrizzék és hitelesítsék/felülvizsgálják nemzeti adataikat.

| 25. | Az EMA létrehozásakor európai uniós szinten még nem álltak rendelkezésre összehangolt statisztikai adatok, és a Bizottság pragmatikus és méltányos megközelítés alkalmazására tett javaslatot a Tanácsnak és a Parlamentnek. |
| --- | --- |

25.

Az EMA létrehozásakor európai uniós szinten még nem álltak rendelkezésre összehangolt statisztikai adatok, és a Bizottság pragmatikus és méltányos megközelítés alkalmazására tett javaslatot a Tanácsnak és a Parlamentnek.

MEGBÍZHATÓ VOLT-E A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK ÁLTAL GYAKOROLT IRÁNYÍTÁS?

| 26. | Egy új program kezdetekor elkerülhetetlen a végrehajtási szabályok késedelmes elfogadása. A Bizottság elismeri, hogy bizonyos késedelem (1) lépett fel, amelyet a tagállamokkal folytatott szükséges konzultációk és a fordítási határidők okoztak. A Bizottság azonban szorosan együttműködött a tagállamokkal a végrehajtási szabályok kidolgozása során, ennél fogva a szövegek véglegesítésében beállott késedelem nem nehezítette meg a tagállamok dolgát a program kezelésében. |
| --- | --- |

26.

Egy új program kezdetekor elkerülhetetlen a végrehajtási szabályok késedelmes elfogadása. A Bizottság elismeri, hogy bizonyos késedelem (1) lépett fel, amelyet a tagállamokkal folytatott szükséges konzultációk és a fordítási határidők okoztak. A Bizottság azonban szorosan együttműködött a tagállamokkal a végrehajtási szabályok kidolgozása során, ennél fogva a szövegek véglegesítésében beállott késedelem nem nehezítette meg a tagállamok dolgát a program kezelésében.

| 27. | Az EMA arra az alapelvre épült, hogy mind a pénzeszközök elosztása, mind a tagállami szintű programozás éves alapon történik. Ezért logikus volt, hogy a Bizottság összeegyeztesse a tagállami szintű előzetes programozást és azt a szükségletet, hogy a forráselosztást a költségvetési hatóság által jóváhagyott összegeknek megfelelően igazítsák ki. A programozás elveit optimalizálták az EMA 2005–2013 közötti következő szakaszára, a logika azonban azonos maradt. Számításba véve az éves programok vizsgálatainak és elfogadásának nem módosítható határidejét, a Bizottságnak nincs más lehetősége, mint felkérni a tagállamokat, hogy az előzetes költségvetési adatok alapján készítsék el a programozást és igazítsák ki programjaikat a végleges adatok alapján. |
| --- | --- |

27.

Az EMA arra az alapelvre épült, hogy mind a pénzeszközök elosztása, mind a tagállami szintű programozás éves alapon történik. Ezért logikus volt, hogy a Bizottság összeegyeztesse a tagállami szintű előzetes programozást és azt a szükségletet, hogy a forráselosztást a költségvetési hatóság által jóváhagyott összegeknek megfelelően igazítsák ki. A programozás elveit optimalizálták az EMA 2005–2013 közötti következő szakaszára, a logika azonban azonos maradt. Számításba véve az éves programok vizsgálatainak és elfogadásának nem módosítható határidejét, a Bizottságnak nincs más lehetősége, mint felkérni a tagállamokat, hogy az előzetes költségvetési adatok alapján készítsék el a programozást és igazítsák ki programjaikat a végleges adatok alapján.

| 28. | A jogalapnak megfelelően a társfinanszírozás igénylése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az EMA keretében lehetséges különböző intézkedések között osszák fel az intézkedések éves programozását, a nemzeti igényekkel igazolva azokat, vagyis nem korlátozódik a globális költségvetési juttatások ismétlésére. |
| --- | --- |

28.

A jogalapnak megfelelően a társfinanszírozás igénylése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az EMA keretében lehetséges különböző intézkedések között osszák fel az intézkedések éves programozását, a nemzeti igényekkel igazolva azokat, vagyis nem korlátozódik a globális költségvetési juttatások ismétlésére.

| 29. | A Bizottság úgy véli, hogy a 2003-as év példája jól mutatja az Unió költségvetési eljárásának menetrendje és az EMA I programozásának menetrendje közötti nehéz összeegyeztethetőséget. A Bizottság által javasolt kezdeti menetrendet módosították a jogalapról folytatott tárgyalások során.
  A tagállamok társfinanszírozásáról szóló egyéni határozatokat megelőzi egy határozat az összes tagállam közötti forráselosztásról, a tagállamok éves programjának továbbítása és elemzése, valamint a tagállamok képviselőiből álló bizottság tanácskozása. E szakaszok mindegyike több hetet vesz igénybe. |
| --- | --- |

29.

A Bizottság úgy véli, hogy a 2003-as év példája jól mutatja az Unió költségvetési eljárásának menetrendje és az EMA I programozásának menetrendje közötti nehéz összeegyeztethetőséget. A Bizottság által javasolt kezdeti menetrendet módosították a jogalapról folytatott tárgyalások során.

A tagállamok társfinanszírozásáról szóló egyéni határozatokat megelőzi egy határozat az összes tagállam közötti forráselosztásról, a tagállamok éves programjának továbbítása és elemzése, valamint a tagállamok képviselőiből álló bizottság tanácskozása. E szakaszok mindegyike több hetet vesz igénybe.

| 31–33. | Az EMA II értelmében a tagállamoknak nyújtott második előfinanszírozás keretében a Bizottság a források 100 %-át kifizetheti. Ennek következtében a tagállamnak megvan a lehetősége, hogy a teljes összeget kifizesse a végső kedvezményezett részére, a tagállam saját kifizetési eljárásának sérelme nélkül. A kifizetések új ütemezése minden szervezet számára kedvező lesz, méretüktől függetlenül. |
| --- | --- |

31–33.

Az EMA II értelmében a tagállamoknak nyújtott második előfinanszírozás keretében a Bizottság a források 100 %-át kifizetheti. Ennek következtében a tagállamnak megvan a lehetősége, hogy a teljes összeget kifizesse a végső kedvezményezett részére, a tagállam saját kifizetési eljárásának sérelme nélkül. A kifizetések új ütemezése minden szervezet számára kedvező lesz, méretüktől függetlenül.

| 34–35. | A megosztott irányítású pénzügyi eszköz igénybevételének fő célja az volt, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára az általános intézkedések nemzeti igényekhez való hozzáigazítását. A tagállamonként különböző, de a jogalappal összhangban álló célkitűzéseket a Bizottság az EMA tagállamok általi helyes felhasználásaként és a hatékonyság tanúbizonyságaként értelmezi. A Bizottság által külső szakértők jelentése alapján elvégzett, az EMA 2000–2004-es időszakára vonatkozó értékelése megmutatta, hogy ez a megközelítés milyen hatékony volt és mennyire kedvezően fogadták. A Bizottság úgy véli, hogy a hazatelepüléssel kapcsolatos intézkedések keretében társfinanszírozhatnák a visszaútra szóló repülőjegyek árát. Az előzetes információ és az előzetes tanácsadás fogalmát illusztráló intézkedések felsorolása a jogalapban tisztán tájékoztató jellegű.
  Bizonyos tagállamokban a hazatelepülési intézkedéseket az első időkben korlátozták, hogy kísérleti tanulmányok segítségével tapasztalatokra tegyenek szert egy esetleges általános bevezetés előtt.
  Az elutasított menedékkérők önkéntes hazatérésének társfinanszírozása az EMA jogalapja szerint támogatható. A Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának (ECRE) nyilatkozata olyan álláspontot fejez ki, amelynek semmilyen kapcsolata nincs az EMA alkalmazási területeivel vagy végrehajtási szabályaival. |
| --- | --- |

34–35.

A megosztott irányítású pénzügyi eszköz igénybevételének fő célja az volt, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára az általános intézkedések nemzeti igényekhez való hozzáigazítását. A tagállamonként különböző, de a jogalappal összhangban álló célkitűzéseket a Bizottság az EMA tagállamok általi helyes felhasználásaként és a hatékonyság tanúbizonyságaként értelmezi. A Bizottság által külső szakértők jelentése alapján elvégzett, az EMA 2000–2004-es időszakára vonatkozó értékelése megmutatta, hogy ez a megközelítés milyen hatékony volt és mennyire kedvezően fogadták. A Bizottság úgy véli, hogy a hazatelepüléssel kapcsolatos intézkedések keretében társfinanszírozhatnák a visszaútra szóló repülőjegyek árát. Az előzetes információ és az előzetes tanácsadás fogalmát illusztráló intézkedések felsorolása a jogalapban tisztán tájékoztató jellegű.

Bizonyos tagállamokban a hazatelepülési intézkedéseket az első időkben korlátozták, hogy kísérleti tanulmányok segítségével tapasztalatokra tegyenek szert egy esetleges általános bevezetés előtt.

Az elutasított menedékkérők önkéntes hazatérésének társfinanszírozása az EMA jogalapja szerint támogatható. A Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának (ECRE) nyilatkozata olyan álláspontot fejez ki, amelynek semmilyen kapcsolata nincs az EMA alkalmazási területeivel vagy végrehajtási szabályaival.

| 36. | Általában véve a Bizottság a hazatelepülésre jogosult személyek meghatározását helytállónak tekinti.
  Harmadik ország bármely állampolgára hazatelepülésének társfinanszírozása, beleértve a csatlakozás előtt álló országokat a csatlakozási okmányok hatálybalépése előtt, összhangban áll az EMA-val.
  Következésképpen fel sem merülhet, hogy különböző bánásmódot írjanak elő a harmadik országok állampolgáraira annak függvényében, hogy csatlakozás előtt állnak-e vagy sem, amennyiben az EMA által társfinanszírozott intézkedések (befogadás, beilleszkedés vagy hazatérés) célcsoportjaiba tartoznak. |
| --- | --- |

36.

Általában véve a Bizottság a hazatelepülésre jogosult személyek meghatározását helytállónak tekinti.

Harmadik ország bármely állampolgára hazatelepülésének társfinanszírozása, beleértve a csatlakozás előtt álló országokat a csatlakozási okmányok hatálybalépése előtt, összhangban áll az EMA-val.

Következésképpen fel sem merülhet, hogy különböző bánásmódot írjanak elő a harmadik országok állampolgáraira annak függvényében, hogy csatlakozás előtt állnak-e vagy sem, amennyiben az EMA által társfinanszírozott intézkedések (befogadás, beilleszkedés vagy hazatérés) célcsoportjaiba tartoznak.

| 37. | A Számvevőszék által idézett pozitív példák hangsúlyozzák, hogy a jogszabályi rendelkezések, valamint a Bizottság iránymutatásai segítséget nyújtottak a tagállamoknak szilárd ellenőrzési rendszer kiépítéséhez, amennyiben azok érdekeltek voltak ebben. |
| --- | --- |

37.

A Számvevőszék által idézett pozitív példák hangsúlyozzák, hogy a jogszabályi rendelkezések, valamint a Bizottság iránymutatásai segítséget nyújtottak a tagállamoknak szilárd ellenőrzési rendszer kiépítéséhez, amennyiben azok érdekeltek voltak ebben.

| 39. | A Bizottság úgy véli, hogy a nyomon követés kiterjed a tagállamokkal fenntartott kapcsolatok egészére és nem csupán a helyszínen tett látogatásokra. Például a tagállamok képviselőiből álló bizottság ülései lehetővé tették különleges iránymutatás nyújtását az EMA különböző szabályairól.
  A források szűkössége miatt a Bizottság a tagállamok segítése érdekében annak ellenére bevezette a helyszíni látogatások programját, hogy ezt az EMA I jogalapja nem írja elő számára.
  Tekintettel a Bizottság által az Egyesült Királyságban megállapított jelentős funkciózavarokra, a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója 2004. és 2005. évi éves jelentéseiben fenntartásokkal élt e különleges helyzetre vonatkozóan. A Bizottság 5 %-os pénzügyi korrekciót javasolt az Egyesült Királyságnak a 2000 és 2001-es évekre, amely tükrözi a tagállam felelősségét az észrevételezett funkciózavarral kapcsolatban. Az Egyesült Királyság elfogadta ezt a javaslatot. A 2002-től 2004-ig tartó időszak lezárása még folyamatban van.
  A Bizottság egy „monitoring” látogatás során a delegált feladatok túlzott mértékét állapította meg Ausztriában és azonnal jelezte azt a nemzeti hatóságoknak. A delegált feladatokat módosították az új pályázati eljárás során a szerződések megújításának alkalmával.
  A Számvevőszék Olaszországgal kapcsolatos megállapításait követően a Bizottság két intézkedést tervezett: egy utólagos ellenőrző missziót a 2000–2004-es EMA kapcsán, és egy monitoringlátogatást az EMA II ellenőrző rendszerének vizsgálatára. Az utólagos ellenőrző misszió véglegesítés alatt áll, és részletesen megvizsgálja az EMA végrehajtásának feltételeit, beleértve az ajánlattételi felhívásokkal kapcsolatos eljárások összhangját a jogalap rendelkezéseivel.
  Általában véve az éves programok lezárásakor és adott esetben saját monitoringlátogatásai során a Bizottság megbizonyosodik róla, hogy a Számvevőszék által megállapított funkciózavarokat kijavították. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság úgy véli, hogy a nyomon követés kiterjed a tagállamokkal fenntartott kapcsolatok egészére és nem csupán a helyszínen tett látogatásokra. Például a tagállamok képviselőiből álló bizottság ülései lehetővé tették különleges iránymutatás nyújtását az EMA különböző szabályairól.

A források szűkössége miatt a Bizottság a tagállamok segítése érdekében annak ellenére bevezette a helyszíni látogatások programját, hogy ezt az EMA I jogalapja nem írja elő számára.

Tekintettel a Bizottság által az Egyesült Királyságban megállapított jelentős funkciózavarokra, a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója 2004. és 2005. évi éves jelentéseiben fenntartásokkal élt e különleges helyzetre vonatkozóan. A Bizottság 5 %-os pénzügyi korrekciót javasolt az Egyesült Királyságnak a 2000 és 2001-es évekre, amely tükrözi a tagállam felelősségét az észrevételezett funkciózavarral kapcsolatban. Az Egyesült Királyság elfogadta ezt a javaslatot. A 2002-től 2004-ig tartó időszak lezárása még folyamatban van.

A Bizottság egy „monitoring” látogatás során a delegált feladatok túlzott mértékét állapította meg Ausztriában és azonnal jelezte azt a nemzeti hatóságoknak. A delegált feladatokat módosították az új pályázati eljárás során a szerződések megújításának alkalmával.

A Számvevőszék Olaszországgal kapcsolatos megállapításait követően a Bizottság két intézkedést tervezett: egy utólagos ellenőrző missziót a 2000–2004-es EMA kapcsán, és egy monitoringlátogatást az EMA II ellenőrző rendszerének vizsgálatára. Az utólagos ellenőrző misszió véglegesítés alatt áll, és részletesen megvizsgálja az EMA végrehajtásának feltételeit, beleértve az ajánlattételi felhívásokkal kapcsolatos eljárások összhangját a jogalap rendelkezéseivel.

Általában véve az éves programok lezárásakor és adott esetben saját monitoringlátogatásai során a Bizottság megbizonyosodik róla, hogy a Számvevőszék által megállapított funkciózavarokat kijavították.

HOGYAN BEFOLYÁSOLTA AZ EMA A NEMZETI SZINTŰ MENEKÜLTÜGYI KEZDEMÉNYEZÉSEKET?

| 41. | Az EMA először is a tagállamok közötti szolidaritás elvén alapul, amely lehetővé teszi az Uniónak, hogy a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával, beilleszkedésével és hazatelepülésével kapcsolatos pénzügyi terheket egyenletesen ossza el. A Tanács 2000/596/EK határozata nem tartalmaz hivatkozást közkiadásra vonatkozó kötelezettségre, ami erősíti azt a tényt, hogy az EMA I–re nem vonatkozik az addicionalitás. |
| --- | --- |

41.

Az EMA először is a tagállamok közötti szolidaritás elvén alapul, amely lehetővé teszi az Uniónak, hogy a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával, beilleszkedésével és hazatelepülésével kapcsolatos pénzügyi terheket egyenletesen ossza el. A Tanács 2000/596/EK határozata nem tartalmaz hivatkozást közkiadásra vonatkozó kötelezettségre, ami erősíti azt a tényt, hogy az EMA I–re nem vonatkozik az addicionalitás.

| 42. | Még ha a Bizottság nem is hajtott végre szisztematikus összehasonlítást, 2006 decemberében közzétette a szolgálatok egy munkadokumentumát (2), amely összefoglalja a tagállami szintű EMA-projektek több hónapos elemzését. E dokumentum következtetései egy független szakértők által végzett értékelésre támaszkodnak, amely az ötéves időszak korlátozott költségvetése ellenére nagyon kedvezően ítéli meg az Alap munkáját. |
| --- | --- |

42.

Még ha a Bizottság nem is hajtott végre szisztematikus összehasonlítást, 2006 decemberében közzétette a szolgálatok egy munkadokumentumát (2), amely összefoglalja a tagállami szintű EMA-projektek több hónapos elemzését. E dokumentum következtetései egy független szakértők által végzett értékelésre támaszkodnak, amely az ötéves időszak korlátozott költségvetése ellenére nagyon kedvezően ítéli meg az Alap munkáját.

| 43. | A Bizottság által elvégzett értékelés azt is kimutatta, hogy:






  — | Az intézkedések közvetlenül 600 000 személyt érintettek, és szociális, pénzügyi és egészségügyi támogatást nyújtását tették lehetővé nehéz körülmények között élők számára. |
| --- | --- | --- |

43.

A Bizottság által elvégzett értékelés azt is kimutatta, hogy:

—

Az intézkedések közvetlenül 600 000 személyt érintettek, és szociális, pénzügyi és egészségügyi támogatást nyújtását tették lehetővé nehéz körülmények között élők számára.

| — | A szervezetek, amelyek a projektek végrehajtását végzik, nagyon kedvező véleménnyel vannak az Alapról. |
| --- | --- |

—

A szervezetek, amelyek a projektek végrehajtását végzik, nagyon kedvező véleménnyel vannak az Alapról.

| — | A tagállamok szempontjából szemlélve, amelyek közül egyesek magasabb költségvetési forrásokkal rendelkeznek a menekültügy területén, mint mások, az Alap elősegítette egy közös menekültügyi politika fokozatosan létrehozását, amelyre nézve a közösségi jog az irányadó. |
| --- | --- |

—

A tagállamok szempontjából szemlélve, amelyek közül egyesek magasabb költségvetési forrásokkal rendelkeznek a menekültügy területén, mint mások, az Alap elősegítette egy közös menekültügyi politika fokozatosan létrehozását, amelyre nézve a közösségi jog az irányadó.

KÖVETKEZTETÉS

| 45. | A Bizottság úgy véli, hogy 2000 és 2004 között a statisztikával kapcsolatos elégtelenségek ellenére is biztosította az EMA költségvetési előirányzatainak méltányos elosztását. Az adatgyűjtés végső célja, hogy helyes értékeléssel rendelkezzünk a tagállamokra nehezedő terhekről, és így lehetővé váljon az EMA-val kapcsolatos intézkedések költségeinek igazságos elosztása az Unió szintjén. A statisztikai adatok minősége fokozatosan javul. |
| --- | --- |

45.

A Bizottság úgy véli, hogy 2000 és 2004 között a statisztikával kapcsolatos elégtelenségek ellenére is biztosította az EMA költségvetési előirányzatainak méltányos elosztását. Az adatgyűjtés végső célja, hogy helyes értékeléssel rendelkezzünk a tagállamokra nehezedő terhekről, és így lehetővé váljon az EMA-val kapcsolatos intézkedések költségeinek igazságos elosztása az Unió szintjén. A statisztikai adatok minősége fokozatosan javul.

| 46. | A Bizottság elismeri, hogy az EMA bizonyos végrehajtási módszereit jelentős késéssel tették közzé. A végrehajtási módszereket jóval elfogadásuk előtt bemutatták és megvitatták a tagállamok képviselőinek bizottságán belül. A forráselosztási eljárás nem volt optimális az EMA I alatt és bizonyos egyszerűsítésre már sor került. A Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi eljárás az egyetlen, amely biztosíthatja az EMA előirányzatainak leggyorsabb végrehajtását a tagállamokban, a Bizottság által előzetesen jóváhagyott részletes éves program alapján. |
| --- | --- |

46.

A Bizottság elismeri, hogy az EMA bizonyos végrehajtási módszereit jelentős késéssel tették közzé. A végrehajtási módszereket jóval elfogadásuk előtt bemutatták és megvitatták a tagállamok képviselőinek bizottságán belül. A forráselosztási eljárás nem volt optimális az EMA I alatt és bizonyos egyszerűsítésre már sor került. A Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi eljárás az egyetlen, amely biztosíthatja az EMA előirányzatainak leggyorsabb végrehajtását a tagállamokban, a Bizottság által előzetesen jóváhagyott részletes éves program alapján.

| 47. | Bár továbbra is folytatja az erőfeszítéseket a tagállamoknak az EMA szabályairól történő tájékoztatása és képzése terén, a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok közötti különbségek a nemzeti intézkedések végrehajtásában nem a jogalap értelmezésével kapcsolatos különbségeket fejezik ki, hanem az intézkedések nemzeti igényekhez való hozzáigazításának eredménye. |
| --- | --- |

47.

Bár továbbra is folytatja az erőfeszítéseket a tagállamoknak az EMA szabályairól történő tájékoztatása és képzése terén, a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok közötti különbségek a nemzeti intézkedések végrehajtásában nem a jogalap értelmezésével kapcsolatos különbségeket fejezik ki, hanem az intézkedések nemzeti igényekhez való hozzáigazításának eredménye.

| 48. | A Bizottság tanácsadó és monitoring szerepet vállalt a tagállamoknál, még ha ez utóbbi misszió nem is szerepel a jogalap előírásaiban. Az intézkedések végrehajtása azonban a tagállamok elsődleges felelőssége. A Bizottság gyakorolhatja ellenőrző, sőt szankcionáló feladatkörét, azonban semmilyen esetben nem orvosolhatja közvetlenül saját maga a tagállamok ellenőrzési rendszerének elégtelenségeit vagy funkciózavarait. Minden szükséges alkalommal a Bizottság átalányalapú korrekciós intézkedést hoz a jogalap által előírt esetekben. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság tanácsadó és monitoring szerepet vállalt a tagállamoknál, még ha ez utóbbi misszió nem is szerepel a jogalap előírásaiban. Az intézkedések végrehajtása azonban a tagállamok elsődleges felelőssége. A Bizottság gyakorolhatja ellenőrző, sőt szankcionáló feladatkörét, azonban semmilyen esetben nem orvosolhatja közvetlenül saját maga a tagállamok ellenőrzési rendszerének elégtelenségeit vagy funkciózavarait. Minden szükséges alkalommal a Bizottság átalányalapú korrekciós intézkedést hoz a jogalap által előírt esetekben.

| 49–50. | A Bizottság – mint elismerte – késedelemmel tette közzé a 2000–2004-es időszakra vonatkozó EMA értékelésének következtetéseit. Mindazonáltal minden tagállamban végrehajtották az éves értékeléseket. Korlátozott költségvetése ellenére az EMA nagyszámú lakosságnak nyújtott segítséget (600 000 fő). Több tagállamban segített megváltoztatni vagy erősíteni a menekültügyi jogszabályokat és gyakorlatokat. |
| --- | --- |

49–50.

A Bizottság – mint elismerte – késedelemmel tette közzé a 2000–2004-es időszakra vonatkozó EMA értékelésének következtetéseit. Mindazonáltal minden tagállamban végrehajtották az éves értékeléseket. Korlátozott költségvetése ellenére az EMA nagyszámú lakosságnak nyújtott segítséget (600 000 fő). Több tagállamban segített megváltoztatni vagy erősíteni a menekültügyi jogszabályokat és gyakorlatokat.

AJÁNLÁSOK

| 51. | A Bizottság elfogadja a statisztikák nagyobb harmonizációjára vonatkozó ajánlást. Törekedni fog arra, hogy a tagállamokkal közösen meghatározza az adatok jóváhagyásának pontosabb módszereit. A Bizottság úgy véli, hogy eközben – tekintettel az összegyűjtött információ jellegére – el kell fogadni bizonyos mértékű, az adatminőségre vonatkozó kockázatot.
  A Bizottság által 2005 szeptemberében a menekültügyi és bevándorláspolitikai statisztikák tárgyában javasolt rendeletnek lehetővé kellene tennie e probléma megoldását, amint megkezdi hatásának kifejtését a menekültügyi tárgyú statisztikai adatok gyűjtésére, a Bizottságnak és a tagállamoknak pedig erősíteniük kell majd együttműködésüket.
  Az új EMA (2008–2013) magában foglalja majd azon intézkedéseket, amelyek növelik a statisztikai adatok gyűjtésének, elemzésének és terjesztésének kapacitását. |
| --- | --- |

51.

A Bizottság elfogadja a statisztikák nagyobb harmonizációjára vonatkozó ajánlást. Törekedni fog arra, hogy a tagállamokkal közösen meghatározza az adatok jóváhagyásának pontosabb módszereit. A Bizottság úgy véli, hogy eközben – tekintettel az összegyűjtött információ jellegére – el kell fogadni bizonyos mértékű, az adatminőségre vonatkozó kockázatot.

A Bizottság által 2005 szeptemberében a menekültügyi és bevándorláspolitikai statisztikák tárgyában javasolt rendeletnek lehetővé kellene tennie e probléma megoldását, amint megkezdi hatásának kifejtését a menekültügyi tárgyú statisztikai adatok gyűjtésére, a Bizottságnak és a tagállamoknak pedig erősíteniük kell majd együttműködésüket.

Az új EMA (2008–2013) magában foglalja majd azon intézkedéseket, amelyek növelik a statisztikai adatok gyűjtésének, elemzésének és terjesztésének kapacitását.

| 52. | A Bizottság elfogadja az ajánlást a felülvizsgált statisztikai adatok használatának szükségességéről, azonban úgy véli, hogy már kellőképpen figyelembe veszi az előző évek adatainak utólagos felülvizsgálatát azzal, hogy az adott referenciaév forrásainak elosztásakor a legutóbbi három év legfrissebb aktualizált adatait használja. Ez az eljárás összhangban áll a jogalappal és a közösségi költségvetés évenkéntiségének elvével. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság elfogadja az ajánlást a felülvizsgált statisztikai adatok használatának szükségességéről, azonban úgy véli, hogy már kellőképpen figyelembe veszi az előző évek adatainak utólagos felülvizsgálatát azzal, hogy az adott referenciaév forrásainak elosztásakor a legutóbbi három év legfrissebb aktualizált adatait használja. Ez az eljárás összhangban áll a jogalappal és a közösségi költségvetés évenkéntiségének elvével.

| 53. | A források elosztásánál használt statisztikai adatokra vonatkozó jelenlegi megközelítés a jogalappal kapcsolatos tárgyalások során a Tanáccsal folytatott elmélyült és bonyolult viták eredménye. Az átalányszerű forráselosztást esetenként már alkalmazzák (tagállami minimumküszöb). A Bizottság úgy véli azonban, hogy nem kötelezheti el magát jobban tovább ez irányba, és a forrásokat nem oszthatják el teljes mértékben átalányalapon anélkül, hogy ezzel megkérdőjeleznék az EMA alapvető célkitűzéseit, vagyis a menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek kezelése terheinek uniós szintű elosztását. |
| --- | --- |

53.

A források elosztásánál használt statisztikai adatokra vonatkozó jelenlegi megközelítés a jogalappal kapcsolatos tárgyalások során a Tanáccsal folytatott elmélyült és bonyolult viták eredménye. Az átalányszerű forráselosztást esetenként már alkalmazzák (tagállami minimumküszöb). A Bizottság úgy véli azonban, hogy nem kötelezheti el magát jobban tovább ez irányba, és a forrásokat nem oszthatják el teljes mértékben átalányalapon anélkül, hogy ezzel megkérdőjeleznék az EMA alapvető célkitűzéseit, vagyis a menekültek és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek kezelése terheinek uniós szintű elosztását.

| 54. | A Bizottság elfogadja az ajánlást a jogosultsági szabályok tisztázásáról és pontosításáról a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatandó megbeszélések megnyitásáról, azonban hangsúlyozza, hogy a 2008–2013-as időszakra vonatkozó EMA jogalapjának elfogadása érdekében folytatott tárgyalások során elmélyült vitát folytattak az intézkedésekről és a jogosult célcsoportokról. A hazatelepülési intézkedésre jogosult személyek problematikája megoldódik az Európai Visszatérési Alap hatálybalépésével. |
| --- | --- |

54.

A Bizottság elfogadja az ajánlást a jogosultsági szabályok tisztázásáról és pontosításáról a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatandó megbeszélések megnyitásáról, azonban hangsúlyozza, hogy a 2008–2013-as időszakra vonatkozó EMA jogalapjának elfogadása érdekében folytatott tárgyalások során elmélyült vitát folytattak az intézkedésekről és a jogosult célcsoportokról. A hazatelepülési intézkedésre jogosult személyek problematikája megoldódik az Európai Visszatérési Alap hatálybalépésével.

---

(1)  Az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 2000/596/EK határozatot 2000. szeptember 28-án fogadták el. A Bizottság az EMA-val társfinanszírozott intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokról és a végrehajtási jelentésekről szóló C(2001) 736 határozatot 2001. március 20-án fogadta el. A Bizottság 2001. december 18-án fogadta el az igazgatási és ellenőrzési rendszerekről, valamint a pénzügyi korrekciós eljárásokról szóló C(2001) 4372 határozatot.

(2)  SEC (2006) 1636, Az Európai Menekültügyi Alap végleges értékelése a 2000–2004-es időszakra.

---

Helyesbítések

| 31.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 178/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 178/24

---

HELYESBÍTÉSEK

Helyesbítés a Számvevőszék 2/2007. sz. különjelentéséhez az intézmények ingatlankiadásairól az intézmények válaszaival együtt

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 148., 2007. július 2.
  )

(2007/C 178/02)

A 11. oldalon a 31. lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

„Az Európai Parlament és a Bizottság 2001. március 19-i 761/2001/EK rendelete”

helyesen:

„Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 19-i 761/2001/EK rendelete”

---