# Uradni list L 34/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.034.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 34 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 549. februar 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.034.slv

Uradni list

Evropske unije

L 34

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 549. februar 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/87/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 109/2011 z dne 27. januarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za nekatere kategorije motornih vozil in njihovih priklopnikov v zvezi s sistemi za preprečevanje škropljenja (
  1
  ) | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 110/2011 z dne 8. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS) v zvezi z ustreznimi formati za pošiljanje podatkov, rezultati, ki jih je treba poslati, in merili za merjenje kakovosti za modul ESSPROS o neto prejemkih socialne zaščite (
  1
  ) | 29 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 111/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 33 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 112/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 35 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 113/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 37 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 114/2011 z dne 8. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 39 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2011/10/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev bifentrina kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 41 |
| | * | Direktiva Komisije 2011/11/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata kot aktivne snovi v prilogi I in IA k Direktivi (
  1
  ) | 45 |
| | * | Direktiva Komisije 2011/12/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev fenoksikarba kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 49 |
| | * | Direktiva Komisije 2011/13/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev nonanojske kisline kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 52 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/88/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. junija 2010 o državni pomoči C 1/09 (prej NN 69/08) Madžarske za družbo MOL Nyrt.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3553)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 8. februarja 2011 o finančnem prispevku Unije Nizozemski za študije o mrzlici Q
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 554) | 72 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/87/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2010 o podpisu, v imenu Unije, sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 109/2011 z dne 27. januarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za nekatere kategorije motornih vozil in njihovih priklopnikov v zvezi s sistemi za preprečevanje škropljenja (
  1
  )

1

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 110/2011 z dne 8. februarja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS) v zvezi z ustreznimi formati za pošiljanje podatkov, rezultati, ki jih je treba poslati, in merili za merjenje kakovosti za modul ESSPROS o neto prejemkih socialne zaščite (
  1
  )

1

29

*

Uredba Komisije (EU) št. 111/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

33

*

Uredba Komisije (EU) št. 112/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

35

*

Uredba Komisije (EU) št. 113/2011 z dne 7. februarja 2011 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

37

Uredba Komisije (EU) št. 114/2011 z dne 8. februarja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

39

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2011/10/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev bifentrina kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

41

*

Direktiva Komisije 2011/11/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata kot aktivne snovi v prilogi I in IA k Direktivi (
  1
  )

1

45

*

Direktiva Komisije 2011/12/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev fenoksikarba kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

49

*

Direktiva Komisije 2011/13/EU z dne 8. februarja 2011 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev nonanojske kisline kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

52

SKLEPI

2011/88/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. junija 2010 o državni pomoči C 1/09 (prej NN 69/08) Madžarske za družbo MOL Nyrt.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3553)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3553)

1

55

2011/89/EU

*

Sklep Komisije z dne 8. februarja 2011 o finančnem prispevku Unije Nizozemski za študije o mrzlici Q
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 554)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 554)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/1

---

SKLEP SVETA

z dne 25. oktobra 2010

o podpisu, v imenu Unije, sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

(2011/87/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

| (2) | Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanem na podlagi člena 207 Pogodbe, in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanem na podlagi člena 207 Pogodbe, in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

| (3) | Ta pogajanja so se zaključila in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je bil parafiran 9. decembra 2009. |
| --- | --- |

(3)

Ta pogajanja so se zaključila in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), je bil parafiran 9. decembra 2009.

| (4) | Protokol je treba podpisati – |
| --- | --- |

(4)

Protokol je treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljevanju besedila: Protokol) (2), se potrdi v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e) pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V Luxembourgu, 25. oktobra 2010

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

1

(2)  Besedilo Protokola bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

2

---

UREDBE

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/2

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 109/2011

z dne 27. januarja 2011

o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za nekatere kategorije motornih vozil in njihovih priklopnikov v zvezi s sistemi za preprečevanje škropljenja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1) in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (okvirna direktiva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (okvirna direktiva) (2).

| (2) | Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 91/226/EGS z dne 27. marca 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za preprečevanje škropljenja izpod koles nekaterih kategorij motornih in priklopnih vozil (3). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 91/226/EGS z dne 27. marca 1991 o približevanju zakonodaje držav članic o sistemih za preprečevanje škropljenja izpod koles nekaterih kategorij motornih in priklopnih vozil (3).

| (3) | Uredba (ES) št. 661/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil v zvezi z njihovimi sistemi za preprečevanje škropljenja ter homologacijo sistemov za preprečevanje škropljenja kot samostojnih tehničnih enot. Zato je treba določiti posebne postopke, preskuse in zahteve za takšno homologacijo. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 661/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil v zvezi z njihovimi sistemi za preprečevanje škropljenja ter homologacijo sistemov za preprečevanje škropljenja kot samostojnih tehničnih enot. Zato je treba določiti posebne postopke, preskuse in zahteve za takšno homologacijo.

| (4) | V ta namen je primerno v to uredbo prenesti zahteve iz Direktive 91/226/EGS in jih po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu razvoju. |
| --- | --- |

(4)

V ta namen je primerno v to uredbo prenesti zahteve iz Direktive 91/226/EGS in jih po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu razvoju.

| (5) | Področje uporabe te uredbe mora biti v skladu s področjem uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 in tako omejeno na vozila kategorij N in O. Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(5)

Področje uporabe te uredbe mora biti v skladu s področjem uporabe Uredbe (ES) št. 661/2009 in tako omejeno na vozila kategorij N in O. Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za vozila kategorij N in O, kakor je določeno v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES, ki so opremljena s sistemom za preprečevanje škropljenja, ter sisteme za preprečevanje škropljenja, namenjene za vgradnjo v vozila kategorij N in O.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „sistem za preprečevanje škropljenja“ je sistem, ki je namenjen zmanjšanju razprševanja vode, ki jo dvigujejo kolesa pri vrtenju in ga sestavljajo blatnik, zavesice in zasloni, opremljeni z napravo za preprečevanje škropljenja; |
| --- | --- |

1.

„sistem za preprečevanje škropljenja“ je sistem, ki je namenjen zmanjšanju razprševanja vode, ki jo dvigujejo kolesa pri vrtenju in ga sestavljajo blatnik, zavesice in zasloni, opremljeni z napravo za preprečevanje škropljenja;

| 2. | „blatnik“ je tog ali poltog sestavni del, katerega naloga je prestrezati vodo, ki jo mečejo kolesa, in jo usmerjati proti tlom, in je lahko v celoti ali delno sestavni del nadgradnje ali nekega drugega dela vozila, kot npr. spodnji del nakladalne ploščadi; |
| --- | --- |

2.

„blatnik“ je tog ali poltog sestavni del, katerega naloga je prestrezati vodo, ki jo mečejo kolesa, in jo usmerjati proti tlom, in je lahko v celoti ali delno sestavni del nadgradnje ali nekega drugega dela vozila, kot npr. spodnji del nakladalne ploščadi;

| 3. | „zavesica“ je gibljiv del, ki je pritrjen navpično za kolesom na spodnjem delu podvozja ali nakladalne površine ali na blatniku, ter mora tudi zmanjšati ogroženost drugih udeležencev v prometu zaradi drobnih delcev, kot npr. kamenčkov, ki bi jih kolesa morebiti dvignila v zrak; |
| --- | --- |

3.

„zavesica“ je gibljiv del, ki je pritrjen navpično za kolesom na spodnjem delu podvozja ali nakladalne površine ali na blatniku, ter mora tudi zmanjšati ogroženost drugih udeležencev v prometu zaradi drobnih delcev, kot npr. kamenčkov, ki bi jih kolesa morebiti dvignila v zrak;

| 4. | „naprava za preprečevanje škropljenja“ je del sistema za zaščito pred škropljenjem, ki lahko vključuje ločevalec vode/zraka ter absorber energije; |
| --- | --- |

4.

„naprava za preprečevanje škropljenja“ je del sistema za zaščito pred škropljenjem, ki lahko vključuje ločevalec vode/zraka ter absorber energije;

| 5. | „ločevalec vode/zraka“ je element, ki tvori del zunanjega zaslona in/ali zavesice, ki prepušča zrak in zadržuje razpršeno vodo; |
| --- | --- |

5.

„ločevalec vode/zraka“ je element, ki tvori del zunanjega zaslona in/ali zavesice, ki prepušča zrak in zadržuje razpršeno vodo;

| 6. | „absorber energije“ je element, ki tvori del blatnika in/ali zaslona in/ali zavesice, ki absorbira energijo vodnega curka in s tem zmanjšuje pršenje vodne megle; |
| --- | --- |

6.

„absorber energije“ je element, ki tvori del blatnika in/ali zaslona in/ali zavesice, ki absorbira energijo vodnega curka in s tem zmanjšuje pršenje vodne megle;

| 7. | „zunanji zaslon“ je element, nameščen približno v navpični ravnini, ki je vzporedna z vzdolžno ravnino vozila, in je lahko del blatnika ali nadgradnje vozila; |
| --- | --- |

7.

„zunanji zaslon“ je element, nameščen približno v navpični ravnini, ki je vzporedna z vzdolžno ravnino vozila, in je lahko del blatnika ali nadgradnje vozila;

| 8. | „krmiljena kolesa“ so kolesa, na katera deluje krmilni sistem vozila; |
| --- | --- |

8.

„krmiljena kolesa“ so kolesa, na katera deluje krmilni sistem vozila;

| 9. | „samosledljiva os“ je os, ki je centralno pritrjena tako, da lahko opiše vodoravni lok; |
| --- | --- |

9.

„samosledljiva os“ je os, ki je centralno pritrjena tako, da lahko opiše vodoravni lok;

| 10. | „samokrmilna kolesa“ so kolesa, na katera ne vpliva krmilna naprava vozila, vendar se zaradi vpliva sile trenja s podlago lahko nagibajo iz osnovne smeri za kot, ki ni večji od 20°; |
| --- | --- |

10.

„samokrmilna kolesa“ so kolesa, na katera ne vpliva krmilna naprava vozila, vendar se zaradi vpliva sile trenja s podlago lahko nagibajo iz osnovne smeri za kot, ki ni večji od 20°;

| 11. | „dvižna os“ je os, kakor je opredeljena v točki 2.15 Priloge I k Direktivi 97/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
| --- | --- |

11.

„dvižna os“ je os, kakor je opredeljena v točki 2.15 Priloge I k Direktivi 97/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4);

| 12. | „neobremenjeno vozilo“ je vozilo, pripravljeno za vožnjo, kakor je opredeljeno v točki 2.6 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES; |
| --- | --- |

12.

„neobremenjeno vozilo“ je vozilo, pripravljeno za vožnjo, kakor je opredeljeno v točki 2.6 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES;

| 13. | „tekalna plast“ je del pnevmatike, kakor je opredeljen v točki 2.8 Priloge II k Direktivi 92/23/EGS (5); |
| --- | --- |

13.

„tekalna plast“ je del pnevmatike, kakor je opredeljen v točki 2.8 Priloge II k Direktivi 92/23/EGS (5);

| 14. | „tip naprave za preprečevanje škropljenja“ označuje naprave, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih glavnih značilnostih:






  (a) | fizikalni princip, na katerem temelji zmanjšanje škropljenja (absorbiranje energije vode, ločevalec zraka in vode); |
| --- | --- | --- |

14.

„tip naprave za preprečevanje škropljenja“ označuje naprave, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih glavnih značilnostih:

(a)

fizikalni princip, na katerem temelji zmanjšanje škropljenja (absorbiranje energije vode, ločevalec zraka in vode);

| (b) | materiali; |
| --- | --- |

(b)

materiali;

| (c) | oblika; |
| --- | --- |

(c)

oblika;

| (d) | mere, če te vplivajo na obnašanje materiala; |
| --- | --- |

(d)

mere, če te vplivajo na obnašanje materiala;

| 15. | „sedlasti vlačilec“ je vlečno vozilo, kakor je opredeljeno v točki 2.1.1.2.2 Priloge I k Direktivi 97/27/ES; |
| --- | --- |

15.

„sedlasti vlačilec“ je vlečno vozilo, kakor je opredeljeno v točki 2.1.1.2.2 Priloge I k Direktivi 97/27/ES;

| 16. | „največja tehnično dovoljena masa (M)“ je največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca, kakor je opisana v točki 2.8 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES; |
| --- | --- |

16.

„največja tehnično dovoljena masa (M)“ je največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca, kakor je opisana v točki 2.8 Priloge I k Direktivi 2007/46/ES;

| 17. | „tip vozila glede na preprečevanje škropljenja“ so dokončana, nedodelana ali dodelana vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih vidikih:






  — | tip na vozilu nameščene naprave za preprečevanje škropljenja, |
| --- | --- | --- |

17.

„tip vozila glede na preprečevanje škropljenja“ so dokončana, nedodelana ali dodelana vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih vidikih:

—

tip na vozilu nameščene naprave za preprečevanje škropljenja,

| — | proizvajalčeva oznaka tipa sistema za preprečevanje škropljenja. |
| --- | --- |

—

proizvajalčeva oznaka tipa sistema za preprečevanje škropljenja.

Člen 3

ES-homologacija vozila glede na sisteme za preprečevanje škropljenja

1.   Proizvajalec ali zastopnik proizvajalca homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo vozila glede na sisteme za preprečevanje škropljenja.

2.   Vloga mora biti sestavljena v skladu z obrazcem iz opisnega lista iz dela 1 Priloge I.

3.   Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III in IV k tej uredbi, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

4.   Za namene odstavka 3 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, sestavljen v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge I.

Člen 4

ES-homologacija samostojne tehnične enote sistemov za preprečevanje škropljenja

1.   Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo samostojne tehnične enote za tip sistema za preprečevanje škropljenja.

Vloga se sestavi v skladu z obrazcem iz opisnega lista iz dela 1 Priloge II.

2.   Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III in IV k tej uredbi, homologacijski organ podeli ES-homologacijo samostojne tehnične enote in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu samostojne tehnične enote.

3.   Za namene odstavka 2 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, sestavljen v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge II.

Člen 5

Oznaka ES-homologacije samostojne tehnične enote

Vsaka samostojna tehnična enota, skladna s tipom, za katero je bila v skladu s to uredbo podeljena ES-homologacija samostojne tehnične enote, mora imeti oznako ES-homologacije samostojne tehnične enote, kakor je določeno v delu 3 Priloge II.

Člen 6

Veljavnost in razširitev homologacij, podeljenih v skladu z Direktivo 91/226/EGS

Nacionalni organi dovolijo prodajo in začetek uporabe vozil in samostojnih tehničnih enot, homologiranih v skladu z Direktivo 91/226/EGS pred 1. novembrom 2012, in še naprej podeljujejo razširitve homologacij za navedena vozila in samostojne tehnične enote pod pogoji iz Direktive 91/226/EGS.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 103, 23.4.1991, str. 5.

3

(4)  UL L 233, 25.8.1997, str. 1.

4

(5)  UL L 129, 14.5.1992, str. 95.

5

---

PRILOGA I

UPRAVNI DOKUMENTI ZA ES-HOMOLOGACIJO VOZIL GLEDE NA NJIHOVE SISTEME ZA PREPREČEVANJE ŠKROPLJENJA

DEL 1

Opisni list

VZOREC

Opisni list št. ... v zvezi z ES-homologacijo vozila glede na njihove sisteme za preprečevanje škropljenja (1).

Naslednji podatki morajo biti predloženi v treh izvodih in morajo vsebovati seznam priloženih dokumentov. Vse risbe morajo biti predložene v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če se sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljajo elektronsko, je treba predložiti informacije o njihovem delovanju.

0.   SPLOŠNO

0.1   Znamka (blagovna znamka proizvajalca) ...

0.2   Tip ...

0.2.1   Trgovska imena (če obstajajo) ...

0.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu(b) ...

0.3.1   Mesto navedene oznake ...

0.4   Kategorija vozila(c) ...

0.5   Ime in naslov proizvajalca ...

0.8   Naslovi proizvodnih tovarn ...

0.9   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi) ...

1.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

1.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila ...

1.3   Število osi in koles ...

1.3.1   Število in položaj osi z dvojnimi kolesi ...

1.3.2   Število in lega krmiljenih osi ...

2.   MASE IN MERE(f)(g)

(v kg in mm) (po potrebi navesti sklic na risbo)

2.1   Medosne razdalje (pri polni obremenitvi)(g)(l) ...

2.6   Masa vozila, pripravljenega za vožnjo (največja in najmanjša za vsako izvedbo) Masa vozila z nadgradnjo in vlečno napravo, če jo je vgradil proizvajalec, pri vlečnih vozilih druge kategorije kot M1, pripravljenih za vožnjo, ali masa šasije ali šasije s kabino, brez nadgradnje in/ali vlečne naprave, če proizvajalec ne montira nadgradnje in/ali vlečne naprave (vključno s tekočinami, orodjem, rezervnim kolesom, če je vgrajeno, in voznikom ter pri avtobusih tudi z enim članom osebja, če je v vozilu poseben sedež za osebje)(h) (največja in najmanjša za vsako izvedbo) ...

2.6.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo obremenitev na spojno točko (največja in najmanjša za vsako izvedbo) ...

2.8   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca(i)(3) ...

9.   NADGRADNJA

9.20   Sistem za preprečevanje škropljenja izpod koles ...

9.20.0   Obstaja: da/ne/nepopoln(1) ...

9.20.1   Kratek opis vozila glede na sistem za preprečevanje škropljenja izpod koles in njegove sestavne dele ...

9.20.2   Podrobne risbe sistema za preprečevanje škropljenja izpod koles in položaja tega sistema na vozilu, iz katerih so razvidne mere, prikazane na slikah v Prilogi VI k Uredbi (EU) št. 109/2011, in ki upoštevajo kombinacije pnevmatika/platišče, ki štrlijo najbolj navzven ...

9.20.3   Številka homologacije naprave (številke homologacije naprav) za preprečevanje škropljenja, če obstaja(-jo) ...

Datum, podpis

DEL 2

VZOREC

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Žig homologacijskega organa

Sporočilo o:

| — | ES-homologaciji (2) |
| --- | --- |

—

ES-homologaciji (2)

| — | razširitvi ES-homologacije (2) |
| --- | --- |

—

razširitvi ES-homologacije (2)

| — | zavrnitvi ES-homologacije (2) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi ES-homologacije (2)

| — | preklicu ES-homologacije (2) |
| --- | --- |

—

preklicu ES-homologacije (2)

tipa vozila glede na njegove sisteme za preprečevanje škropljenja

v skladu z Uredbo (EU) št. .../..., kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) št. .../... (2)

Številka ES-homologacije: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

0.1.   Znamka (blagovna znamka proizvajalca): ...

0.2.   Tip: ...

0.2.1.   Trgovska imena (če obstajajo): ...

0.3.   Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (3): ...

0.3.1.   Mesto navedene oznake: ...

0.4.   Kategorija vozila (4): ...

0.5.   Ime in naslov proizvajalca: ...

0.8.   Imena in naslovi proizvodnih tovarn: ...

0.9.   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi): ...

ODDELEK II

1.   Dodatni podatki: glej Dopolnilo.

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Priložen je seznam dokumentov, ki so shranjeni pri homologacijskem organu in jih je mogoče pridobiti na zahtevo.

---

(1)  Za vozila kategorije N1 in vozila kategorije N2 z največjo tehnično dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, ki uporabljajo odstopanje iz točke 0.1 Priloge IV k tej uredbi, se lahko uporabi opisni list iz Priloge II k Direktivi 78/549/EGS.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

(4)  Kakor je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št.

1.   Dodatne informacije

1.1   Značilnosti naprav za preprečevanje škropljenja (tip, kratek opis, blagovna znamka ali trgovsko ime, številke homologacij sestavnih delov):

5.   Opombe (po potrebi):

---

PRILOGA II

UPRAVNI DOKUMENTI ZA ES-HOMOLOGACIJO SISTEMOV ZA PREPREČEVANJE ŠKROPLJENJA KOT SAMOSTOJNIH TEHNIČNIH ENOT

DEL 1

Opisni list

VZOREC

Opisni list št. ... v zvezi z ES-homologacijo samostojnih tehničnih enot sistemov za preprečevanje škropljenja.

Naslednji podatki morajo biti predloženi v trojniku in morajo vsebovati seznam dokumentov. Vse risbe morajo biti predložene v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote iz tega opisnega lista upravljani elektronsko, morajo biti dodani podatki o njihovem delovanju.

0.   SPLOŠNO

0.1.   Znamka (blagovna znamka proizvajalca) ...

0.2.   Tip ...

0.5.   Ime in naslov proizvajalca ...

0.7.   Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije ...

0.8.   Naslovi proizvodnih tovarn ...

0.9.   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi) ...

1.   OPIS NAPRAVE

1.1.   Tehnični opis naprave za preprečevanje škropljenja z navedbo fizikalnega principa njenega delovanja in preskusa, ki ga je treba opraviti ...

1.2.   Uporabljeni materiali ...

1.3.   Dovolj podrobna risba ali risbe v primernem merilu, da jo ali jih je mogoče prepoznati. Risbe morajo prikazovati mesto, ki je namenjeno oznaki ES-homologacije za sestavni del ...

Datum

Podpis

DEL 2

VZOREC

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Žig homologacijskega organa

Sporočilo o:

| — | ES-homologaciji (1) |
| --- | --- |

—

ES-homologaciji (1)

| — | razširitvi ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

razširitvi ES-homologacije (1)

| — | zavrnitvi ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi ES-homologacije (1)

| — | preklicu ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

preklicu ES-homologacije (1)

tipa sistema za preprečevanje škropljenja kot samostojne tehnične enote

v skladu z Uredbo (EU) št. .../..., kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) št. .../... (1)

Številka ES-homologacije: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

0.1.   Znamka (blagovna znamka proizvajalca): ...

0.2.   Tip: ...

0.3.   Oznaka za identifikacijo tipa, če je oznaka na samostojni tehnični enoti (2): ...

0.3.1.   Mesto navedene oznake: ...

0.5.   Ime in naslov proizvajalca: ...

0.7.   Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije: ...

0.8.   Imena in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9.   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi): ...

ODDELEK II

1.   Dodatni podatki (po potrebi): glej Dopolnilo.

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

9.   Priložen je seznam dokumentov, ki so shranjeni pri homologacijskem organu in jih je mogoče pridobiti na zahtevo.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št.

1.   Dodatne informacije

1.1.   Princip delovanja naprave: absorpcija energije/ločevanje vode in zraka (3)

1.2.   Značilnosti naprave za preprečevanje škropljenja (kratek opis, blagovna znamka ali trgovsko ime, številka(-e):

5.   Morebitne pripombe:

DEL 3

DEL 3

Oznaka ES-homologacije samostojne tehnične enote

Oznaka ES-homologacije samostojne tehnične enote

1.   Oznaka ES-homologacije samostojne tehnične enote je sestavljena iz:

1.1   Pravokotnika okrog male črke „e“, ki ji sledijo identifikacijska številka države članice, ki je podelila ES-homologacijo samostojne tehnične enote:

| 1 | za Nemčijo |
| --- | --- |

1

za Nemčijo

| 2 | za Francijo |
| --- | --- |

2

za Francijo

| 3 | za Italijo |
| --- | --- |

3

za Italijo

| 4 | za Nizozemsko |
| --- | --- |

4

za Nizozemsko

| 5 | za Švedsko |
| --- | --- |

5

za Švedsko

| 6 | za Belgijo |
| --- | --- |

6

za Belgijo

| 7 | za Madžarsko |
| --- | --- |

7

za Madžarsko

| 8 | za Češko |
| --- | --- |

8

za Češko

| 9 | za Španijo |
| --- | --- |

9

za Španijo

| 11 | za Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

11

za Združeno kraljestvo

| 12 | za Avstrijo |
| --- | --- |

12

za Avstrijo

| 13 | za Luksemburg |
| --- | --- |

13

za Luksemburg

| 17 | za Finsko |
| --- | --- |

17

za Finsko

| 18 | za Dansko |
| --- | --- |

18

za Dansko

| 19 | za Romunijo |
| --- | --- |

19

za Romunijo

| 20 | za Poljsko |
| --- | --- |

20

za Poljsko

| 21 | za Portugalsko |
| --- | --- |

21

za Portugalsko

| 23 | za Grčijo |
| --- | --- |

23

za Grčijo

| 24 | za Irsko |
| --- | --- |

24

za Irsko

| 26 | za Slovenijo |
| --- | --- |

26

za Slovenijo

| 27 | za Slovaško |
| --- | --- |

27

za Slovaško

| 29 | za Estonijo |
| --- | --- |

29

za Estonijo

| 32 | za Latvijo |
| --- | --- |

32

za Latvijo

| 34 | za Bolgarijo |
| --- | --- |

34

za Bolgarijo

| 36 | za Litvo |
| --- | --- |

36

za Litvo

| 49 | za Ciper |
| --- | --- |

49

za Ciper

| 50 | za Malto |
| --- | --- |

50

za Malto

1.2   Zraven pravokotnika je „osnovna številka homologacije“ iz oddelka 4 številke homologacije, pred katero stoji dvomestno število, ki označuje zaporedno številko te uredbe ali zadnjo večjo tehnično spremembo te uredbe. Trenutno je zaporedna številka „00“.

2.   Oznaka ES-homologacije samostojne tehnične enote mora biti nameščena na napravo za preprečevanje škropljenja tako, da je neizbrisna ter jasno in lahko berljiva tudi po vgradnji naprave na vozilo.

3.   Primer oznake ES-homologacije samostojne tehnične enote je prikazan v nadaljevanju.

Primer oznake ES-homologacije samostojne tehnične enote

Primer oznake ES-homologacije samostojne tehnične enote

Image

Pojasnjevalne opombe

Pojasnjevalne opombe

| Legenda | ES-homologacijo samostojne tehnične enote je izdala Nizozemska pod številko 0046. Prvi dve števki „00“ nakazujeta, da je bila samostojna tehnična enota homologirana v skladu s to uredbo. Simbol „A“ nakazuje, da je to tip naprave, ki absorbira energijo. |
| --- | --- |

Legenda

ES-homologacijo samostojne tehnične enote je izdala Nizozemska pod številko 0046. Prvi dve števki „00“ nakazujeta, da je bila samostojna tehnična enota homologirana v skladu s to uredbo. Simbol „A“ nakazuje, da je to tip naprave, ki absorbira energijo.

---

(1)  Neustrezno črtati.

1

(2)  Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, zajetih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

2

(3)  Neustrezno črtati.

3

---

PRILOGA III

DEL 1

Zahteve za naprave za preprečevanje škropljenja

0.   SPLOŠNE ZAHTEVE

0.1   Naprave za preprečevanje škropljenja morajo biti izdelane tako, da pri normalni uporabi na mokri cesti pravilno delujejo. Razen tega ne smejo imeti konstrukcijskih ali proizvodnih napak, ki škodljivo vplivajo na njihovo pravilno delovanje ali obnašanje.

1.   POTREBNI PRESKUSI

1.1   Glede na fizikalni princip njihovega delovanja se na napravah za preprečevanje škropljenja opravijo ustrezni preskusi, kot so opisani v delih 2 in 3, in morajo dati rezultate, zahtevane v točki 5 navedenih delov.

2.   VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO SESTAVNEGA DELA

2.1   Vlogo za podelitev ES-homologacije sestavnega dela na podlagi člena 7 Direktive 2007/46/ES za tip naprave za preprečevanje škropljenja vloži proizvajalec.

2.2   Vzorec opisnega lista je določen v delu 1 Priloge II.

2.3   Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predložijo:

Štirje vzorci, od katerih so trije namenjeni za preskuse, četrti pa ostane v preskuševalnem laboratoriju zaradi poznejših preverjanj. Preskuševalni laboratorij lahko zahteva dodatne vzorce.

2.4   Oznake

2.4.1   Na vsakem vzorcu morata biti jasno in neizbrisno navedena blagovna znamka in oznaka tipa. Dovolj prostora mora biti tudi za oznako ES-homologacije.

2.4.2   Homologacijski oznaki se v skladu s točko 1.3 Dodatka k Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES doda simbol „A“ za napravo absorpcijskega tipa ali črka „S“ za napravo, ki ločuje vodo od zraka.

DEL 2

Preskusi na napravah za preprečevanje škropljenja absorpcijskega tipa

1.   PRINCIP

S tem preskusom se s pomočjo količine ugotavlja sposobnost naprave, da zadrži vodo, ki brizga nanjo iz niza šob. Namen postavitve pri preskusu je, da simulira razmere, v katerih naprava deluje, ko je vgrajena na vozilu ter je izpostavljena taki količini in hitrosti vode, kot jo kolesa dvignejo s tal med vožnjo.

2.   OPREMA

Namestitev elementov pri preskusu je prikazana na sliki 8 v Prilogi VI.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1.   Preskusi se morajo opraviti v zaprtem prostoru z mirujočo atmosfero (brez prepiha).

3.2.   Temperatura okolja in vzorcev mora biti 21 °C (± 3 °C).

3.3.   Uporabiti je treba deionizirano vodo.

3.4.   Vzorce je treba za vsak preskus pripraviti z obrizganjem.

4.   POSTOPEK

4.1   Vzorec, širok 500 mm (+ 0/– 5 mm) in visok 750 mm, se pritrdi na navpično ploščo preskuševalne naprave tako, da je v mejah tlorisa zbiralne posode in da ni ovire, ki bi odklanjala curek vode pred stikom s preskušancem ali po njem.

4.2   Preskušanec se obrizga z najmanj 90 l in največ 120 l vode s pretokom 0,675 l/s (+/– 0,01 l/s) iz vodoravne oddaljenosti 500 mm (+/– 2 mm) (slika 8 v Prilogi VI).

4.3   Voda naj po vzorcu steče v zbiralno posodo. Izračuna se delež vode v zbiralni posodi glede na količino izbrizgane vode.

4.4   Preskus na vzorcu se izvede petkrat v skladu s točkama 4.2 in 4.3. Izračuna se povprečni delež v seriji petih preskusov.

5.   REZULTATI

5.1   Povprečni delež, izračunan v točki 4.4, mora znašati najmanj 70 %.

5.2   Če v seriji petih preskusov največji in najmanjši delež zajete vode odstopata od povprečnega deleža za več kot 5 %, je treba serijo petih preskusov ponoviti.

Če v drugi seriji petih preskusov največji in najmanjši delež zajete vode znova odstopata od povprečnega deleža za več kot 5 % in če manjša vrednost ne izpolnjuje zahtev iz točke 5.1, se homologacija zavrne.

5.3   Preveri se, ali navpični položaj naprave vpliva na dobljene rezultate. Če vpliva, se postopek iz točk 4.1 do 4.4 ponovi v položajih, v katerih se zajame največ in najmanj vode; tudi pri tem veljajo zahteve iz točke 5.2.

Povprečje posameznih rezultatov se nato upošteva za izračun povprečnega deleža. Ta povprečni delež mora biti 70 % ali več.

DEL 3

Preskusi na napravah za preprečevanje škropljenja, ki ločujejo vodo od zraka

1.   PRINCIP

S tem preskusom se ugotavlja učinkovitost poroznega materiala pri zadrževanju vode, s katero se obrizga s tlačnim razpršilnikom zrak/voda.

Oprema, ki se uporablja za ta preskus, mora simulirati razmere, katerim je izpostavljen material na vozilu glede na količino in hitrost vode, ki jo pnevmatike dvignejo s tal med vožnjo.

2.   OPREMA

Namestitev elementov pri preskusu je prikazana na sliki 9 v Prilogi VI.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Preskusi se morajo opraviti v zaprtem prostoru z mirujočo atmosfero (brez prepiha).

3.2   Temperatura okolja in vzorcev mora biti 21 °C (± 3 °C).

3.3   Uporabiti je treba deionizirano vodo.

3.4   Vzorci se za vsak preskus pripravijo z obrizganjem.

4.   POSTOPEK

4.1   Vzorec 305 x 100 mm se pritrdi navpično, pri čemer se pazi, da je vzorec tesno ob zgornji zakrivljeni plošči in da je zbiralna posoda pravilno nameščena. V posodo razpršilnika se nalije 1 l (± 0,005 l) vode in postavi, kot je prikazano na sliki.

4.2   Razpršilnik mora biti nastavljen, kakor sledi:

tlak (na razpršilniku): 5 bar + 10 %/– 0 %

pretok: 1 l/min ± 5 s

razprševanje: krožno, v premeru 50 mm ± 5 mm pri oddaljenosti od vzorca 200 mm ± 5 mm, premer šobe 5 mm ± 0,1 mm.

4.3   Razpršuje se, dokler ne zmanjka vodne megle, nato se zapiše porabljeni čas. Voda naj 60 sekund prosto odteka s preskušanca v zbiralno posodo, nato se izmeri količina zajete vode. Izmeri se količina vode, ki je ostala v posodi razpršilnika. Izračuna se delež zajete vode glede na količino razpršene vode.

4.4   Preskus se izvede petkrat, nato se izračuna povprečni delež zajete vode. Pred vsakim preskusom se preveri, ali so zbiralna posoda, posoda razpršilnika in merilna posoda suhe.

5.   REZULTATI

5.1   Povprečni delež, izračunan v točki 4.4, mora znašati najmanj 85 %.

5.2   Če v seriji petih preskusov največji in najmanjši delež zajete vode odstopata od povprečnega deleža za več kot 5 %, je treba serijo petih preskusov ponoviti. Če v drugi seriji petih preskusov največji in najmanjši delež zajete vode spet odstopata od povprečnega deleža za več kot 5 % in če manjša vrednost ne izpolnjuje zahtev iz točke 5.1, se homologacija zavrne.

5.3   Kadar navpična namestitev preskušanca vpliva na dobljene rezultate, se postopek, opisan v točkah 4.1 do 4.4, ponovi v položajih, v katerih se zajame največ in najmanj vode; tudi pri tem veljajo zahteve iz točke 5.2.

Zahteva iz točke 5.1 velja še naprej za navedbo rezultatov vsakega preskusa.

---

PRILOGA IV

Zahteve za homologacijo vozil glede na njihove sisteme za preprečevanje škropljenja

0.   SPLOŠNO

0.1   Vozila kategorij N in O, razen terenskih vozil, kakor je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES, morajo biti tako zasnovana in/ali opremljena s sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles, da izpolnjujejo zahteve te priloge. Za šasije s kabino se te zahteve lahko uporabljajo samo za kolesa, ki jih pokriva kabina.

Za vozila kategorij N1 in N2 z največjo tehnično dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, se na zahtevo proizvajalca lahko namesto določb te uredbe uporabijo določbe Direktive 78/549/EGS (1).

0.2   Določbe iz te priloge v zvezi z napravami za preprečevanje škropljenja, kakor so opredeljene v členu 2(4), niso obvezne za vozila kategorij N, O1 in O2 z največjo tehnično dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone, šasije s kabino, vozila brez nadgradnje ali vozila, pri katerih bi bile naprave za preprečevanje škropljenja nezdružljive z uporabo teh vozil. Če pa so take naprave kljub temu vgrajene na ta vozila, morajo biti skladne z zahtevami te uredbe.

1.   Vozilo, ki predstavlja tip vozila v postopku homologacije in je opremljeno s sistemom za preprečevanje škropljenja, je treba predložiti tehnični službi, pristojni za opravljanje preskusov za podelitev homologacije.

SPLOŠNE ZAHTEVE

2.   OSI

2.1   Dvižne osi

Če je vozilo opremljeno z eno ali več dvižnimi osmi, mora sistem za preprečevanje škropljenja pokrivati vsa kolesa pri spuščeni osi, pri dvignjeni osi pa tista kolesa, ki so v stiku s cestiščem.

2.2   Samosledljive osi

V tej uredbi se samosledljiva os tega tipa šteje in upošteva kot os, opremljena s krmilnimi kolesi.

Če je vozilo opremljeno s samosledljivo osjo, mora sistem za preprečevanje škropljenja izpolnjevati pogoje, ki se uporabljajo za nekrmiljena kolesa, če je vgrajen na vrtljivem delu. Če ni vgrajen na tem delu, mora izpolnjevati pogoje, ki se uporabljajo za krmiljena kolesa.

3.   NAMESTITEV ZUNANJEGA ZASLONA

Razdalja „c“ med tangencialno vzdolžno ravnino zunanje stene pnevmatike ne glede na izboklino pnevmatike nad naležno površino in notranjim robom zaslona ne sme biti večja od 100 mm (sliki 1a in 1b v Prilogi VI).

4.   STANJE VOZILA

Zaradi preverjanja skladnosti s to uredbo mora biti vozilo v naslednjem stanju:

| (a) | biti mora neobremenjeno in s kolesi, obrnjenimi naravnost naprej; |
| --- | --- |

(a)

biti mora neobremenjeno in s kolesi, obrnjenimi naravnost naprej;

| (b) | pri polpriklopnikih morajo biti nakladalne površine vodoravne; |
| --- | --- |

(b)

pri polpriklopnikih morajo biti nakladalne površine vodoravne;

| (c) | pnevmatike morajo biti napolnjene do normalnega tlaka. |
| --- | --- |

(c)

pnevmatike morajo biti napolnjene do normalnega tlaka.

5.   SISTEMI ZA PREPREČEVANJE ŠKROPLJENJA IZPOD KOLES

5.1   Sistem za preprečevanje škropljenja mora ustrezati zahtevam iz točke 6 ali 8.

5.2   Sistemi za preprečevanje škropljenja na nekrmiljenih ali samokrmiljenih kolesih, ki jih prekriva pod nadgradnje ali spodnji del nakladalne ploščadi, morajo ustrezati bodisi zahtevam iz točke 6 ali 8 ali pa iz točke 7.

POSEBNE ZAHTEVE

6.   Zahteve za sisteme za preprečevanje škropljenja, ki absorbirajo energijo brizgajoče vode na oseh s krmiljenimi ali samokrmiljenimi ali nekrmiljenimi kolesi

6.1   Blatniki

6.1.1   Blatniki morajo pokrivati prostor neposredno nad pnevmatiko ali pnevmatikami, pred in za njo ali njimi, kakor sledi:

| (a) | pri enojnih ali večkratnih oseh mora prednji rob (C) segati tako daleč naprej, da doseže premico O–Z, pri čemer kot Θ (theta) ni več kot 45° nad vodoravno ravnino.
  Zadnji rob (slika 2 v Prilogi VI) mora segati navzdol tako, da je največ 100 mm nad vodoravno premico, ki poteka skozi središče kolesa; |
| --- | --- |

(a)

pri enojnih ali večkratnih oseh mora prednji rob (C) segati tako daleč naprej, da doseže premico O–Z, pri čemer kot Θ (theta) ni več kot 45° nad vodoravno ravnino.

Zadnji rob (slika 2 v Prilogi VI) mora segati navzdol tako, da je največ 100 mm nad vodoravno premico, ki poteka skozi središče kolesa;

| (b) | pri večkratnih oseh se kot Θ nanaša samo na sprednjo os, zahteva o višini zadnjega roba pa se nanaša samo na zadnjo os; |
| --- | --- |

(b)

pri večkratnih oseh se kot Θ nanaša samo na sprednjo os, zahteva o višini zadnjega roba pa se nanaša samo na zadnjo os;

| (c) | blatnik mora imeti zadostno skupno širino „q“ (slika 1a v Prilogi VI), da lahko pokrije vsaj širino pnevmatike „b“ ali pri dvojnih kolesih celotno širino obeh pnevmatik „t“, pri čemer je treba upoštevati največje zunanje mere pnevmatike in kolesa, kakor jih je določil proizvajalec. Vrednosti „b“ in „t“ se izmerita na višini pesta, pri tem pa se ne upoštevajo oznake, rebra, zaščitni obroči in podobno na stenah pnevmatike. |
| --- | --- |

(c)

blatnik mora imeti zadostno skupno širino „q“ (slika 1a v Prilogi VI), da lahko pokrije vsaj širino pnevmatike „b“ ali pri dvojnih kolesih celotno širino obeh pnevmatik „t“, pri čemer je treba upoštevati največje zunanje mere pnevmatike in kolesa, kakor jih je določil proizvajalec. Vrednosti „b“ in „t“ se izmerita na višini pesta, pri tem pa se ne upoštevajo oznake, rebra, zaščitni obroči in podobno na stenah pnevmatike.

6.1.2   Na prednji strani zadnjega dela blatnika mora biti vgrajena naprava za preprečevanje škropljenja, ki ustreza zahtevam iz dela 2 Priloge III. Notranja stran blatnika mora biti obložena s tem materialom do višine, določene s premico, ki poteka skozi sredino kolesa in z vodoravno ravnino oklepa kot najmanj 30° (slika 3 Priloge VI).

6.1.3   Če so blatniki sestavljeni iz več delov, po vgradnji ne smejo imeti nobene odprtine, ki bi med vožnjo omogočala škropljenje izpod koles. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če pri obremenjenem ali neobremenjenem vozilu morebiten radialni curek, ki teče od sredine kolesa navzven po celotni širini tekalne površine pnevmatike in znotraj območja, ki ga pokriva blatnik, vedno zadene ob del sistema za preprečevanje škropljenja izpod koles.

6.2   Zunanji zasloni

6.2.1   Spodnji rob zunanjega zaslona pri enojnih oseh ne sme biti zunaj naslednjih razdalj in polmerov, izmerjenih od središča kolesa, razen na najnižjih točkah, kjer je lahko zaobljen (slika 2 v Prilogi VI).

Zračno vzmetenje:

| (a) | osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi: | od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) (vrh C) |
| --- | --- | --- |

(a)

osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi:

od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) (vrh C)

| | do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A) |
| --- | --- |

do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A)

Rv ≤ 1,5 R

| (b) | osi z nekrmiljenimi kolesi: | od sprednjega roba (vrh C) |
| --- | --- | --- |

(b)

osi z nekrmiljenimi kolesi:

od sprednjega roba (vrh C)

| | do zadnjega roba (vrh A) |
| --- | --- |

do zadnjega roba (vrh A)

Rv ≤ 1,25 R

Mehansko vzmetenje:

| (a) | za splošne primere} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

(a)

za splošne primere} Rv ≤ 1,8 R

| (b) | za nekrmiljena kolesa vozil s tehnično dovoljeno maso več kot 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R |
| --- | --- |

(b)

za nekrmiljena kolesa vozil s tehnično dovoljeno maso več kot 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R

pri čemer je R polmer pnevmatike, nameščene na vozilo, Rv pa radialna oddaljenost, na kateri je spodnji rob zunanjega zaslona.

6.2.2   Pri večkratnih oseh se zahteve iz točke 6.2.1 ne uporabljajo med navpičnimi prečnimi ravninami, ki potekajo skozi središči prve in zadnje osi, pri čemer je zunanji zaslon lahko raven, da se zagotovi neprekinjenost delovanja sistema za preprečevanje škropljenja izpod koles (slika 4 Priloge VI).

6.2.3   Razdalja med najvišjo in najnižjo točko sistema za preprečevanje škropljenja (blatnik in zunanji zaslon), izmerjena na katerem koli preseku, pravokotnem na blatnik (glej sliki 1b in 2 v Prilogi VI), mora na vseh točkah za navpično premico, ki poteka skozi središče kolesa ali središče prvega kolesa pri večkratnih oseh znašati vsaj 45 mm. Ta razdalja se lahko pred to premico postopoma zmanjšuje.

6.2.4   V zunanjih zaslonih ali med njimi in drugimi deli vozila ne sme biti odprtin, skozi katere bi med vožnjo lahko uhajalo škropljenje.

6.2.5   Zahteve iz točk 6.2.3 in 6.2.4 lokalno ni nujno upoštevati, če je zaslon sestavljen iz različnih elementov, ki se med seboj neodvisno premikajo.

6.2.6   Vlečna vozila za polpriklopnike s spuščenim podvozjem, in sicer tista, pri katerih je višina naležne ploskve sedla (kot je opredeljena v točki 6.20 standarda ISO 612 iz leta 1978) enaka ali manjša od 1 100 mm, so lahko zasnovana tako, da so izvzeta iz zahtev iz točk 6.1.1.a, 6.1.3 in 6.2.4. V zvezi s tem se lahko zgodi, da blatniki in zasloni ne pokrivajo območja neposredno nad pnevmatikami zadnjih osi, ko so ta vlečna vozila spojena s polpriklopnikom, zato da se sistem za preprečevanje škropljenja izpod koles ne uniči. Vendar pa morajo blatniki in zasloni teh vozil ustrezati zahtevam iz zgornjih točk na območjih več kot 60° od navpične premice, ki poteka skozi središče kolesa, pred pnevmatikami in za njimi.

Navedena vozila morajo biti zato zasnovana tako, da izpolnjujejo zahteve iz prvega odstavka, kadar se uporabljajo brez polpriklopnika.

Da bi vozila lahko izpolnjevala navedene zahteve, imajo lahko blatniki in zasloni na primer odstranljive dele.

6.3   Zavesice

6.3.1   Za širino zavesice velja predpis za „q“ iz točke 6.1.1(c), razen za kateri koli del zavesice znotraj blatnika. V takšnem primeru mora ta del zavesice imeti širino vsaj enako širini tekalne plasti pnevmatike.

Širina dela zavesice, ki je nameščen pod blatnikom, mora izpolnjevati pogoj iz tega odstavka, pri čemer je dovoljeno odstopanje ± 10 mm na vsaki strani.

6.3.2   Položaj zavesice mora biti približno navpičen.

6.3.3   Spodnji rob je lahko od tal oddaljen največ 200 mm (slika 3 v Prilogi VI).

Ta razdalja se pri zadnji osi poveča na 300 mm, če radialna oddaljenost spodnjega roba zunanjega zaslona (Rv) ni večja od polmera pnevmatik na kolesih na navedeni osi.

Največja višina spodnjega roba zavesice glede na tla se lahko poveča na 300 mm, če proizvajalec meni, da je to tehnično ustrezno glede na značilnosti vzmetenja.

6.3.4   Vodoravno merjeno zavesica ne sme biti več kot 300 mm oddaljena od zadnjega dela pnevmatike.

6.3.5   Pri večkratnih oseh, pri katerih je oddaljenost „d“ med pnevmatikami na sosednjih oseh manjša od 250 mm, morajo imeti zavesice samo zadnja kolesa. Če je oddaljenost „d“ med pnevmatikami na sosednjih oseh najmanj 250 mm, mora biti zavesica za vsakim kolesom (slika 4 Priloge VI).

6.3.6   Pri uporabi sile 3 N na 100 mm širine zavesice v točki 50 mm nad spodnjim robom zavesice odklon zavesice ne sme biti večji od 100 mm proti zadnjemu delu vozila.

6.3.7   Celotna površina pred delom zavesice, ki ima predpisane najmanjše mere, mora biti opremljena z napravo za preprečevanje škropljenja, ki ustreza zahtevam iz dela 2 Priloge III.

6.3.8   Med zadnjim spodnjim robom blatnika in zavesico ne sme biti odprtine, skozi katero bi lahko uhajalo škropljenje.

6.3.9   Kadar naprava za preprečevanje škropljenja ustreza zahtevam, ki se nanašajo na zavesice (točka 6.3), ni potrebna dodatna zavesica.

7.   Zahteve za sisteme za preprečevanje škropljenja z napravami za preprečevanje škropljenja absorpcijskega tipa za določene osi z nekrmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi (glej točko 5.2)

7.1   Blatniki

7.1.1   Blatniki morajo prekrivati prostor neposredno nad kolesom ali kolesi. Sprednji in zadnji robovi morajo segati vsaj do vodoravne ravnine, ki se dotika zgornjega roba kolesa ali koles (slika 5 Priloge VI). Zadnja stran pa se lahko zamenja z zavesico, pri čemer mora le-ta segati do zgornjega dela blatnika (ali ustreznega dela).

7.1.2   Celotna notranja površina zadnjega dela blatnika mora biti opremljena z napravo za preprečevanje škropljenja, ustrezno zahtevam iz dela 2 Priloge III.

7.2   Zunanji zasloni

7.2.1   Pri enojnih ali večkratnih oseh, pri katerih so sosednje pnevmatike med seboj oddaljene vsaj 250 mm, mora zunanji zaslon pokrivati površino, ki sega od spodnjega do zgornjega dela blatnika in je na eni strani omejena s tangento na zgornjem robu pnevmatike ali pnevmatik in navpično tangento na sprednjem robu pnevmatike, na drugi strani pa z blatnikom ali zavesico za kolesom ali kolesi (slika 5b Priloge VI).

Pri večkratnih oseh mora biti zunanji zaslon nameščen na vsakem kolesu.

7.2.2   Med zunanjim zaslonom in notranjim delom blatnika ne sme biti odprtin, skozi katere bi lahko uhajalo škropljenje.

7.2.3   Kadar zavesica ni nameščena za vsakim kolesom (glej točko 6.3.5), mora zunanji zaslon segati neprekinjeno od zunanjega roba zavesice do navpične ravnine, ki poteka skozi skrajno sprednjo točko pnevmatike prve osi (slika 5a Priloge VI).

7.2.4   Celotna notranja površina zunanjega zaslona, ki ne sme biti nižja od 100 mm, mora biti opremljena z napravo za preprečevanje škropljenja absorpcijskega tipa skladno z zahtevami iz dela 2 Priloge III.

7.3   Te zavesice morajo segati do spodnjega dela blatnika in morajo biti skladne s točkami od 6.3.1 do 6.3.9.

8.   Zahteve za sisteme za preprečevanje škropljenja, opremljene z napravami za preprečevanje škropljenja, ki ločujejo vodo od zraka, za osi s krmiljenimi in nekrmiljenimi kolesi

8.1   Blatniki

8.1.1   Blatniki morajo biti skladni z zahtevami iz točke 6.1.1(c).

8.1.2   Blatniki za enojne ali večkratne osi, pri katerih je razdalja med pnevmatikami na dveh sosednjih oseh večja od 300 mm, morajo ravno tako ustrezati zahtevam iz točke 6.1.1(a).

8.1.3   Pri večkratnih oseh, pri katerih oddaljenost med pnevmatikami na dveh sosednjih oseh ne presega 300 mm, morajo biti blatniki skladni z vzorcem, prikazanim na sliki 7.

8.2   Zunanji zasloni

8.2.1   Spodnji robovi zunanjih zaslonov morajo biti opremljeni z napravami za preprečevanje škropljenja, ki ločujejo vodo od zraka, skladno z zahtevami iz dela 3 Priloge III.

8.2.2   Pri enojnih ali večkratnih oseh, pri katerih je oddaljenost med pnevmatikami dveh sosednjih osi večja od 300 mm, mora spodnji rob naprave za preprečevanje škropljenja, ki je nameščena na zunanjem zaslonu, imeti naslednje največje mere in polmere, merjene iz središča kolesa (sliki 6 in 7 Priloge VI):

| (a) | osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi: | od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) (vrh C na 30°) |
| --- | --- | --- |

(a)

osi s krmiljenimi ali samokrmiljenimi kolesi:

od sprednjega roba (proti sprednjemu delu vozila) (vrh C na 30°)

| | do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A na 100 mm) |
| --- | --- |

do zadnjega roba (proti zadnjemu delu vozila) (vrh A na 100 mm)

Rv ≤ 1,05 R

| (b) | osi z nekrmiljenimi kolesi: | od prednjega roba (vrh C na 20°) |
| --- | --- | --- |

(b)

osi z nekrmiljenimi kolesi:

od prednjega roba (vrh C na 20°)

| | do zadnjega roba (vrh A na 100mm) |
| --- | --- |

do zadnjega roba (vrh A na 100mm)

Rv ≤ 1,00 R

pri čemer je

R= polmer pnevmatike na vozilu;

Rv= radialna oddaljenost spodnjega roba zunanjega zaslona od središča kolesa.

8.2.3   Pri večkratnih oseh, pri katerih razdalja med pnevmatikami na dveh sosednjih oseh ni večja od 300 mm, morajo zunanji zasloni, nameščeni v medosnem prostoru, potekati, kot je opredeljeno v točki 8.1.3, in se morajo razprostirati navzdol tako, da se ne nahajajo več od 100 mm nad vodoravno premico, ki poteka skozi središča koles (slika 7 Priloge VI).

8.2.4   Globina zunanjega zaslona v vseh točkah za navpično linijo, ki poteka skozi središče kolesa, ne sme biti manjša od 45 mm. Ta globina se lahko pred to linijo postopoma zmanjšuje.

8.2.5   V zunanjih zaslonih ali med zunanjimi zasloni in blatniki ne sme biti odprtin, skozi katere bi lahko uhajalo škropljenje.

8.3   Zavesice

8.3.1   Zavesice morajo:

| (a) | biti skladne s točko 6.3 (slika 3 Priloge VI) ali |
| --- | --- |

(a)

biti skladne s točko 6.3 (slika 3 Priloge VI) ali

| (b) | biti skladne s točkami 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 in 8.3.2 (slika 6 Priloge VI). |
| --- | --- |

(b)

biti skladne s točkami 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 in 8.3.2 (slika 6 Priloge VI).

8.3.2   Naprave za preprečevanje škropljenja, ki so skladne s zahtevami iz Priloge IV, je treba pritrditi na zavesice iz točke 8.3.1(b) vsaj vzdolž celega roba.

8.3.2.1   Spodnji rob naprave za preprečevanje škropljenja ne sme biti oddaljen od tal več kot 200 mm.

Največja višina spodnjega roba zavesice glede na tla se lahko poveča na 300 mm, če proizvajalec meni, da je to tehnično ustrezno glede na značilnosti vzmetenja.

8.3.2.2   Naprava za preprečevanje škropljenja mora biti globoka najmanj 100 mm.

8.3.2.3   Razen spodnjega dela, ki vključuje napravo za preprečevanje škropljenja, pri uporabi sile 3 N, ki deluje na vsakih 100 mm širine zavesice, izmerjeno v presečišču zavesice z napravo za preprečevanje škropljenja v položaju delovanja v točki 50 mm nad spodnjim robom zavesice, odklon zavesice iz točke 8.3.1(b) ne sme biti večji od 100 mm proti zadnjemu delu vozila.

8.3.3   Vodoravno merjeno zavesica ne sme biti več od 200 mm oddaljena od zadnjega dela pnevmatike.

9.   Pri večkratnih oseh ni nujno, da sistem za preprečevanje škropljenja na osi, ki ni zadnja, pokriva celotno širino tekalne površine pnevmatike, če lokalno obstaja možnost motenj med sistemom za preprečevanje škropljenja in zgradbo osi, vzmetenja ali podvozja.

---

(1)  UL L 168, 26.6.1978, str. 45.

---

PRILOGA V

Skladnost proizvodnje in prenehanje proizvodnje

1.   Skladnost proizvodnje

| 1.1 | Vsaka naprava za preprečevanje škropljenja, označena z oznako ES-homologacije, mora biti skladna s homologiranim tipom. Organ, ki je izdal oznako ES-homologacije, obdrži en vzorec, ki se skupaj s certifikatom o ES-homologaciji sestavnega dela lahko uporabi za preverjanje skladnosti naprav, ki imajo oznako ES-homologacije sestavnega dela in so dane v promet, z navedenimi zahtevami. |
| --- | --- |

1.1

Vsaka naprava za preprečevanje škropljenja, označena z oznako ES-homologacije, mora biti skladna s homologiranim tipom. Organ, ki je izdal oznako ES-homologacije, obdrži en vzorec, ki se skupaj s certifikatom o ES-homologaciji sestavnega dela lahko uporabi za preverjanje skladnosti naprav, ki imajo oznako ES-homologacije sestavnega dela in so dane v promet, z navedenimi zahtevami.

| 1.2 | Tip naprave se določi z vzorcem in v opisni dokumentaciji pri oddaji vloge za podelitev ES-homologacije sestavnega dela. Za naprave, katerih značilnosti so enake značilnostim vzorca in katerih drugi sestavni deli se ne razlikujejo od delov vzorca, razen različic, ki ne vplivajo na lastnosti iz te priloge, se šteje, da sodijo k istemu tipu. |
| --- | --- |

1.2

Tip naprave se določi z vzorcem in v opisni dokumentaciji pri oddaji vloge za podelitev ES-homologacije sestavnega dela. Za naprave, katerih značilnosti so enake značilnostim vzorca in katerih drugi sestavni deli se ne razlikujejo od delov vzorca, razen različic, ki ne vplivajo na lastnosti iz te priloge, se šteje, da sodijo k istemu tipu.

| 1.3 | Proizvajalec opravi rutinske preskuse, s katerimi zagotovi skladnost proizvodnje s homologiranim tipom.
  V ta namen mora proizvajalec imeti laboratorij, ki ima zadostno opremo za opravljanje bistvenih preskusov, ali pa preskuse skladnosti proizvodnje zanj opravi pooblaščen laboratorij.
  Rezultati preverjanj skladnosti proizvodnje morajo biti pristojnim organom dostopni vsaj eno leto. |
| --- | --- |

1.3

Proizvajalec opravi rutinske preskuse, s katerimi zagotovi skladnost proizvodnje s homologiranim tipom.

V ta namen mora proizvajalec imeti laboratorij, ki ima zadostno opremo za opravljanje bistvenih preskusov, ali pa preskuse skladnosti proizvodnje zanj opravi pooblaščen laboratorij.

Rezultati preverjanj skladnosti proizvodnje morajo biti pristojnim organom dostopni vsaj eno leto.

| 1.4 | Pristojni organi lahko opravijo tudi naključne preskuse. |
| --- | --- |

1.4

Pristojni organi lahko opravijo tudi naključne preskuse.

| 1.5 | Skladnost proizvodnje s tipom naprave, ki mu je bila podeljena homologacija, je treba preverjati pod pogoji in po postopku, kakor je opredeljen v Prilogi III.
  Na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo sestavnega dela, da proizvajalec le-temu na voljo vzorce homologiranega tipa, da opravi preskuse ali preveri skladnost. |
| --- | --- |

1.5

Skladnost proizvodnje s tipom naprave, ki mu je bila podeljena homologacija, je treba preverjati pod pogoji in po postopku, kakor je opredeljen v Prilogi III.

Na zahtevo organa, ki je podelil homologacijo sestavnega dela, da proizvajalec le-temu na voljo vzorce homologiranega tipa, da opravi preskuse ali preveri skladnost.

| 1.6 | Da so naprave skladne, se šteje, če 9 od 10 naključno izbranih vzorcev izpolnjuje zahteve iz točke 4 dela 2 in točke 4 dela 3 Priloge III. |
| --- | --- |

1.6

Da so naprave skladne, se šteje, če 9 od 10 naključno izbranih vzorcev izpolnjuje zahteve iz točke 4 dela 2 in točke 4 dela 3 Priloge III.

| 1.7 | Če pogoj iz točke 1.6 ni izpolnjen, je treba preskusiti še 10 naključno izbranih vzorcev.
  Povprečje vseh opravljenih meritev mora biti skladno z določili iz točke 4 dela 2 in točke 4 dela 3 Priloge III; noben rezultat posamičnih meritev ne sme biti manjši od 95 % predpisane vrednosti. |
| --- | --- |

1.7

Če pogoj iz točke 1.6 ni izpolnjen, je treba preskusiti še 10 naključno izbranih vzorcev.

Povprečje vseh opravljenih meritev mora biti skladno z določili iz točke 4 dela 2 in točke 4 dela 3 Priloge III; noben rezultat posamičnih meritev ne sme biti manjši od 95 % predpisane vrednosti.

2.   Prenehanje proizvodnje

Imetnik ES homologacije sestavnega dela, ki preneha proizvodnjo, mora o tem takoj obvestiti pristojne organe.

---

PRILOGA VI

SLIKE

Slika 1a

Širina (q) blatnika (a) in položaj zaslona (j)

Image

Slika 1b

Primer merjenja zunanjega zaslona

Image

Slika 2

Mere blatnika in zunanjega zaslona

Image

Slika 3

Položaj blatnika in zavesice as

Image

Slika 4

Shema sklopa sistema za preprečevanje škropljenja (blatnik, zavesica, zunanji zaslon), ki vključuje naprave za preprečevanje škropljenja (absorpcijskega tipa) za večkratne osi

Image

Slika 5

Shema sklopa sistema za preprečevanje škropljenja, ki vključuje naprave za preprečevanje škropljenja (naprave absorpcijskega tipa) za osi s samokrmiljenimi ali nekrmiljenimi kolesi

(Priloga IV – točki 5.2 in 7)

Image

Image

Slika 6

Shema sklopa sistema za preprečevanje škropljenja, ki vključuje naprave za preprečevanje škropljenja z napravami za ločevanje vode in zraka za osi s krmiljenimi, samokrmiljenimi ali nekrmiljenimi kolesi

Image

Slika 7

Shema sklopa sistema za preprečevanje škropljenja, ki vključuje naprave za preprečevanje škropljenja (blatnik, zavesica, zunanji zaslon) za večkratne osi, pri katerih je razdalja med pnevmatikami največ 300 mm

Image

Slika 8

Namestitev elementov pri preskusu naprav za preprečevanje škropljenja absorpcijskega tipa

(Del 2 Priloge III)

Image

Slika 9

Namestitev elementov pri preskusu naprav za preprečevanje škropljenja ločevalnega tipa

(Del 3 Priloge III)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 110/2011

z dne 8. februarja 2011

o izvajanju Uredbe (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS) v zvezi z ustreznimi formati za pošiljanje podatkov, rezultati, ki jih je treba poslati, in merili za merjenje kakovosti za modul ESSPROS o neto prejemkih socialne zaščite

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. aprila 2007 o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS) (1) in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 458/2007 je vzpostavila metodološki okvir za urejanje statističnih podatkov na primerljivi osnovi v korist Evropske unije in časovni okvir za pošiljanje in izkazovanje statističnih podatkov, urejenih v skladu z Evropskim sistemom integrirane statistike socialne zaščite (v nadaljnjem besedilu: ESSPROS). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 458/2007 je vzpostavila metodološki okvir za urejanje statističnih podatkov na primerljivi osnovi v korist Evropske unije in časovni okvir za pošiljanje in izkazovanje statističnih podatkov, urejenih v skladu z Evropskim sistemom integrirane statistike socialne zaščite (v nadaljnjem besedilu: ESSPROS).

| (2) | V skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 458/2007 je treba sprejeti izvedbene ukrepe v zvezi s formati za pošiljanje podatkov, rezultati, ki jih je treba poslati, in merili za merjenje kakovosti za modul o neto prejemkih socialne zaščite. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 458/2007 je treba sprejeti izvedbene ukrepe v zvezi s formati za pošiljanje podatkov, rezultati, ki jih je treba poslati, in merili za merjenje kakovosti za modul o neto prejemkih socialne zaščite.

| (3) | Modul o neto prejemkih socialne zaščite je treba pridobiti z „omejenim pristopom“, da bo v osnovnem sistemu ESSPROS zbrana enaka populacija upravičencev bruto prejemkov socialne zaščite. |
| --- | --- |

(3)

Modul o neto prejemkih socialne zaščite je treba pridobiti z „omejenim pristopom“, da bo v osnovnem sistemu ESSPROS zbrana enaka populacija upravičencev bruto prejemkov socialne zaščite.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Formati za pošiljanje podatkov in rezultati, ki jih je treba poslati za modul o neto prejemkih socialne zaščite, so določeni v Prilogi I.

2.   Merila za merjenje kakovosti podatkov v zvezi z modulom o neto prejemkih socialne zaščite so določena v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 113, 30.4.2007, str. 3.

1

---

PRILOGA I

Formati za pošiljanje podatkov v zvezi z modulom o neto prejemkih socialne zaščite in rezultati, ki jih je treba poslati

1.   PODATKI, KI JIH JE TREBA POSLATI

Podatki o neto prejemkih socialne zaščite (omejen pristop) se pošljejo v skladu s formatom, ki ga določi Komisija.

Spremenljivke, ki se pošljejo, so naslednje:

| 1.1 | povprečne davčne stopnje po postavki (AITR) in povprečne stopnje socialnih prispevkov po postavki (AISCR) so sočasno razčlenjene glede na:






  — | podrobno klasifikacijo samo prejemkov socialne zaščite v gotovini, kot je določeno v Prilogi 1 k Priročniku ESSPROS, |
| --- | --- | --- |

1.1

povprečne davčne stopnje po postavki (AITR) in povprečne stopnje socialnih prispevkov po postavki (AISCR) so sočasno razčlenjene glede na:

—

podrobno klasifikacijo samo prejemkov socialne zaščite v gotovini, kot je določeno v Prilogi 1 k Priročniku ESSPROS,

| — | programe iz razpredelnice „seznam programov“ iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1322/2007 (1); |
| --- | --- |

—

programe iz razpredelnice „seznam programov“ iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1322/2007 (1);

| 1.2 | preostali fiskalni prejemki (se zagotovijo samo, če niso neposredno zajeti v povprečni davčni stopnji po postavki in/ali povprečni stopnji socialnih prispevkov po postavki).
  Vsak preostal fiskalni prejemek je razdeljen glede na funkcijo, ki ustreza seznamu tveganj in potreb iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 458/2007 na prvi ravni klasifikacije.
  Podatki za preostale fiskalne prejemke se posredujejo v nacionalni valuti; |
| --- | --- |

1.2

preostali fiskalni prejemki (se zagotovijo samo, če niso neposredno zajeti v povprečni davčni stopnji po postavki in/ali povprečni stopnji socialnih prispevkov po postavki).

Vsak preostal fiskalni prejemek je razdeljen glede na funkcijo, ki ustreza seznamu tveganj in potreb iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 458/2007 na prvi ravni klasifikacije.

Podatki za preostale fiskalne prejemke se posredujejo v nacionalni valuti;

| 1.3 | podatki o neto socialnih prejemkih (omejen pristop) so sočasno razčlenjeni glede na:






  — | podrobno klasifikacijo prejemkov socialne zaščite, kot je določeno v Prilogi 1 k Priročniku ESSPROS, |
| --- | --- | --- |

1.3

podatki o neto socialnih prejemkih (omejen pristop) so sočasno razčlenjeni glede na:

—

podrobno klasifikacijo prejemkov socialne zaščite, kot je določeno v Prilogi 1 k Priročniku ESSPROS,

| — | programe iz tabele „seznam programov“ iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1322/2007 (sporočiti je treba tudi podatke na „ravni vseh programov“, ki ustrezajo vsoti vseh programov). |
| --- | --- |

—

programe iz tabele „seznam programov“ iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1322/2007 (sporočiti je treba tudi podatke na „ravni vseh programov“, ki ustrezajo vsoti vseh programov).

Neto socialni prejemki so pridobljeni s povezavo bruto prejemkov socialne zaščite iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1322/2007 s spremenljivkami iz točk 1.1 in 1.2.

2.   REFERENČNI PRIROČNIK

Klasifikacije in opredelitve za uporabo te uredbe so podrobno opisane v Priročniku ESSPROS, ki ga je pripravila Evropska komisija v sodelovanju z državami članicami.

---

(1)  UL L 294, 13.11.2007, str. 5.

---

PRILOGA II

A.   MERILA ZA MERJENJE KAKOVOSTI PODATKOV V ZVEZI Z MODULOM O NETO PREJEMKIH SOCIALNE ZAŠČITE

Letna ocena kakovosti zbirke neto prejemkov socialne zaščite uporablja v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) naslednja merila kakovosti: ustreznost, natančnost, pravočasnost, točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost in skladnost.

B.   INFORMACIJE ZA POŠILJANJE

Države članice zagotovijo informacije o:

1.   Stiku:

1.1   podrobni podatki o zbiralcu podatkov.

2.   Točnosti:

2.1   zajetje virov podatkov: vrste uporabljenih virov (registri ali drugi administrativni viri, raziskave, ocene); podrobnosti programov/funkcij, ki so bili zajeti z različnimi vrstami virov; poročila o težavah zajetja virov podatkov, zaradi česar so bili podatki ocenjeni;

2.2   metodologije in predpostavke, uporabljene pri ocenah in v primeru nepopolnega zajetja virov podatkov:

| — | administrativni podatki, |
| --- | --- |

—

administrativni podatki,

| — | raziskave, |
| --- | --- |

—

raziskave,

| — | modeliranje, |
| --- | --- |

—

modeliranje,

| — | drugo (določiti); |
| --- | --- |

—

drugo (določiti);

2.3   revizija statističnih podatkov:

| — | spremembe v uporabljenih virih podatkov, |
| --- | --- |

—

spremembe v uporabljenih virih podatkov,

| — | spremembe v metodah in predpostavkah, uporabljenih za oceno podatkov, |
| --- | --- |

—

spremembe v metodah in predpostavkah, uporabljenih za oceno podatkov,

| — | revizije podatkov zaradi konceptualnih prilagoditev (npr. prilagoditve nacionalnih računov), |
| --- | --- |

—

revizije podatkov zaradi konceptualnih prilagoditev (npr. prilagoditve nacionalnih računov),

| — | revizije podatkov zaradi razpoložljivosti končnih statistik, |
| --- | --- |

—

revizije podatkov zaradi razpoložljivosti končnih statistik,

| — | revizije podatkov zaradi ukrepov pregleda kakovosti, |
| --- | --- |

—

revizije podatkov zaradi ukrepov pregleda kakovosti,

| — | opis sprejete politike za revizijo podatkov. |
| --- | --- |

—

opis sprejete politike za revizijo podatkov.

3.   Primerljivosti:

3.1   geografska primerljivost:

| — | odstopanja od celotnega zajetja končnih podatkov, |
| --- | --- |

—

odstopanja od celotnega zajetja končnih podatkov,

| — | odstopanja od metodologije ESSPROS, |
| --- | --- |

—

odstopanja od metodologije ESSPROS,

| — | podrobnosti razlogov za odstopanje in uporabljene metode, |
| --- | --- |

—

podrobnosti razlogov za odstopanje in uporabljene metode,

| — | ocena vpliva teh odstopanj glede primerljivosti; |
| --- | --- |

—

ocena vpliva teh odstopanj glede primerljivosti;

3.2   časovna primerljivost:

| — | opis ujemanja med zajetjem zgodovinskih podatkov in zajetjem tekočih podatkov, |
| --- | --- |

—

opis ujemanja med zajetjem zgodovinskih podatkov in zajetjem tekočih podatkov,

| — | opis primerljivosti zgodovinskih podatkov in tekočih podatkov. |
| --- | --- |

—

opis primerljivosti zgodovinskih podatkov in tekočih podatkov.

4.   Dostopnosti in jasnosti:

4.1   opis politike za zbiranje podatkov, ki jo je sprejela država;

4.2   opis metapodatkov/metodologije, ki jih dobijo uporabniki.

5.   Ustreznosti:

5.1   opis, kako statistične informacije izpolnjujejo tekoče in možne potrebe uporabnikov.

C.   ČASOVNI NAČRT ZA PRIPRAVO POROČIL O KAKOVOSTI

Poročila o kakovosti za modul o neto prejemkih socialne zaščite so letna.

Poročilo o letu N se pošlje Komisiji (Eurostatu) do 31. januarja leta N + 3.

D.   FORMAT ZA POŠILJANJE POROČIL O KAKOVOSTI

Informacije glede kakovosti podatkov se pošljejo v skladu s formatom, ki ga določi Komisija (Eurostat).

---

(1)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 111/2011

z dne 7. februarja 2011

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da se zagotovi enotna uporaba kombinirane nomenklature, ki je priložena k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da se zagotovi enotna uporaba kombinirane nomenklature, ki je priložena k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in je predpisana s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in je predpisana s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice uvrsti pod oznako KN, ki je navedena v stolpcu (2). |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice uvrsti pod oznako KN, ki je navedena v stolpcu (2).

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo izdali carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo izdali carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN, ki je navedena v stolpcu (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih izdali carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (koda KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Stožčasti predmet iz titana, katerega spodnji del je krak z zunanjim navojem (t. i. „umetni zobni vložek“).
  Za uporabo v zobozdravstvu. Vložek se privije v umetno zobno korenino, vstavljeno v čeljust, in tako poveže korenino z umetno krono.
  Pri uvozu je v sterilni embalaži.

   (1) Glej sliki. | 9021 29 00 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(b) k poglavju 90 ter besedilo oznak KN 9021 in 9021 29 00.
  Proizvod je oblikovan posebej za uporabo v zobozdravstvu in se ne more šteti za „del za splošno uporabo“, kot je navedeno v opombi 2 k oddelku XV. Zato je uvrstitev pod oddelek XV izključena.
  Ker je predmet del zobne protetike, ga je treba uvrstiti pod tarifno številko 9021, ki zajema različne zobozdravstvene pripomočke za izdelavo zobnih kron ali protez (gl. tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9021 (III) (B) (4)).
  Proizvod se zato uvrsti pod oznako KN 9021 29 00 kot del zobne protetike. |

Opis blaga

Uvrstitev

(koda KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Stožčasti predmet iz titana, katerega spodnji del je krak z zunanjim navojem (t. i. „umetni zobni vložek“).

Za uporabo v zobozdravstvu. Vložek se privije v umetno zobno korenino, vstavljeno v čeljust, in tako poveže korenino z umetno krono.

Pri uvozu je v sterilni embalaži.

(1) Glej sliki.

9021 29 00

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(b) k poglavju 90 ter besedilo oznak KN 9021 in 9021 29 00.

Proizvod je oblikovan posebej za uporabo v zobozdravstvu in se ne more šteti za „del za splošno uporabo“, kot je navedeno v opombi 2 k oddelku XV. Zato je uvrstitev pod oddelek XV izključena.

Ker je predmet del zobne protetike, ga je treba uvrstiti pod tarifno številko 9021, ki zajema različne zobozdravstvene pripomočke za izdelavo zobnih kron ali protez (gl. tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 9021 (III) (B) (4)).

Proizvod se zato uvrsti pod oznako KN 9021 29 00 kot del zobne protetike.

Image

Image

---

(1)  Sliki sta zgolj informativni.

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/35

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 112/2011

z dne 7. februarja 2011

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu 2, iz razlogov iz stolpca 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu 2, iz razlogov iz stolpca 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modul dimenzij približno 8,5 × 30 × 23 cm, namenjen nadzoru izdihanih in anestetičnih plinov pri pacientu med medicinskim postopkom (tako imenovani „modul za analizo plinov“).
  Deluje samo v povezavi s sistemom za nadzor pacienta, ki omogoča njegovo upravljanje.
  Modul omogoča analizo izdihanih plinov pacienta s spektroskopijo, pri kateri se ugotavlja npr. prisotnost ogljikovega dioksida, dušikovega oksida, halotana ali isoflurana.
  Sistem za nadzor pacienta obdeluje podatke, ki jih prejema od modula, in jih primerja s predhodno določenimi parametri. Rezultati se pokažejo na zaslonu. Če se vrednosti ne ujemajo s parametri, se sproži alarm. | 9018 19 10 | Uvrščanje je določeno s splošnima praviloma za razlago kombinirane nomenklature 1 in 6, opombo 2(b) k poglavju 90 in besedilom oznak KN 9018, 9018 19 in 9018 19 10.
  Modul se ne šteje za popoln instrument ali aparat za fizikalne ali kemične analize iz tarifne številke 9027, saj ga upravlja sistem za nadzor pacienta, ki tudi pokaže rezultate analiz. Posledično se uvrstitev v tarifno številko 9027 izključi.
  Modula ni mogoče opredeliti kot aparata z ultravijoličnimi ali infrardečimi žarki iz oznake KN 9018 20 00. Zato je uvrstitev v oznako KN 9018 20 00 izključena. Modul se ne uporablja za anestezijo, zato ga ni mogoče šteti med aparate in instrumente za anestezijo iz oznake KN 9018 90 60. Zato je uvrstitev v oznako KN 9018 90 60 izključena.
  Modul se lahko uporablja samo skupaj z elektrodiagnostičnim aparatom za hkratno nadzorovanje dveh ali več parametrov, zato ga je na podlagi opombe 2(b) k poglavju 90 treba uvrstiti v oznako KN 9018 19 10. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Modul dimenzij približno 8,5 × 30 × 23 cm, namenjen nadzoru izdihanih in anestetičnih plinov pri pacientu med medicinskim postopkom (tako imenovani „modul za analizo plinov“).

Deluje samo v povezavi s sistemom za nadzor pacienta, ki omogoča njegovo upravljanje.

Modul omogoča analizo izdihanih plinov pacienta s spektroskopijo, pri kateri se ugotavlja npr. prisotnost ogljikovega dioksida, dušikovega oksida, halotana ali isoflurana.

Sistem za nadzor pacienta obdeluje podatke, ki jih prejema od modula, in jih primerja s predhodno določenimi parametri. Rezultati se pokažejo na zaslonu. Če se vrednosti ne ujemajo s parametri, se sproži alarm.

9018 19 10

Uvrščanje je določeno s splošnima praviloma za razlago kombinirane nomenklature 1 in 6, opombo 2(b) k poglavju 90 in besedilom oznak KN 9018, 9018 19 in 9018 19 10.

Modul se ne šteje za popoln instrument ali aparat za fizikalne ali kemične analize iz tarifne številke 9027, saj ga upravlja sistem za nadzor pacienta, ki tudi pokaže rezultate analiz. Posledično se uvrstitev v tarifno številko 9027 izključi.

Modula ni mogoče opredeliti kot aparata z ultravijoličnimi ali infrardečimi žarki iz oznake KN 9018 20 00. Zato je uvrstitev v oznako KN 9018 20 00 izključena. Modul se ne uporablja za anestezijo, zato ga ni mogoče šteti med aparate in instrumente za anestezijo iz oznake KN 9018 90 60. Zato je uvrstitev v oznako KN 9018 90 60 izključena.

Modul se lahko uporablja samo skupaj z elektrodiagnostičnim aparatom za hkratno nadzorovanje dveh ali več parametrov, zato ga je na podlagi opombe 2(b) k poglavju 90 treba uvrstiti v oznako KN 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 113/2011

z dne 7. februarja 2011

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu 2, iz razlogov iz stolpca 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu 2, iz razlogov iz stolpca 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek (t. i. „sistem za nadzor dojenčkov“), pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, je sestavljen iz:






  — | brezžične televizijske kamere z mikrofonom, video oddajnikom in anteno; kamera ima izhodni avdio/video vmesnik; |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek (t. i. „sistem za nadzor dojenčkov“), pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, je sestavljen iz:

—

brezžične televizijske kamere z mikrofonom, video oddajnikom in anteno; kamera ima izhodni avdio/video vmesnik;

| — | brezžičnega barvnega monitorja s prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD), pri čemer je diagonalna izmera zaslona približno 14 cm (5,6 palcev), razmerje med širino in višino zaslona pa 4:3, z vgrajenimi zvočniki, sprejemnikom video signala in anteno; monitor ima vhodni avdio/video vmesnik; |
| --- | --- |

—

brezžičnega barvnega monitorja s prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD), pri čemer je diagonalna izmera zaslona približno 14 cm (5,6 palcev), razmerje med širino in višino zaslona pa 4:3, z vgrajenimi zvočniki, sprejemnikom video signala in anteno; monitor ima vhodni avdio/video vmesnik;

| — | dveh podstavkov, |
| --- | --- |

—

dveh podstavkov,

| — | avdio/video kabla. |
| --- | --- |

—

avdio/video kabla.

Signali se prenašajo iz kamere na monitor s frekvenco 2,4 GHz na razdalji 150 metrov.

Komplet se uporablja za nadzor dojenčkov na daljavo.

8528 72 40

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(b), 3(c) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8528, 8528 72 in 8528 72 40.

Izdelek je komplet v smislu splošnega pravila za razlago kombinirane nomenklature 3(b) ter je sestavljen iz kamere s tarifno številko 8525 in sprejemnika televizijskega signala s tarifno številko 8528, pri čemer ni mogoče ugotoviti, kateri sestavni del daje kompletu njegove osnovne značilnosti.

V skladu s splošnim pravilom 3(c) za razlago kombinirane nomenklature se izdelek uvrsti med televizijske sprejemnike pod oznako KN 8528 72 40.

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/39

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 114/2011

z dne 8. februarja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. februarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/41

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/10/EU

z dne 8. februarja 2011

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev bifentrina kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje bifentrin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje bifentrin.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja bifentrina glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja bifentrina glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Francija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 3. januarja 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Francija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 3. januarja 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo bifentrin, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti bifentrin v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo bifentrin, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti bifentrin v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(6)

Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (7) | Ugotovljena so bila nesprejemljiva tveganja za nepoklicne uporabnike. Zato je primerno zahtevati, da se dovoljenja za pripravke omejijo na industrijsko ali poklicno uporabo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za nepoklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven v skladu s členom 5 in Prilogo VI k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(7)

Ugotovljena so bila nesprejemljiva tveganja za nepoklicne uporabnike. Zato je primerno zahtevati, da se dovoljenja za pripravke omejijo na industrijsko ali poklicno uporabo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za nepoklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven v skladu s členom 5 in Prilogo VI k Direktivi 98/8/ES.

| (8) | Glede na ugotovitve ocene tveganja je ustrezno zahtevati, da se pripravki z dovoljenjem za industrijsko ali poklicno uporabo uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(8)

Glede na ugotovitve ocene tveganja je ustrezno zahtevati, da se pripravki z dovoljenjem za industrijsko ali poklicno uporabo uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če ni v vlogi za izdajo dovoljenja dokazano, da se tveganja za industrijske ali poklicne uporabnike lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| (9) | Zaradi ugotovljenega tveganja za tla in vodo je treba za varovanje teh ekosistemov sprejeti ustrezne ukrepe. Zato je primerno zahtevati predložitev navodil, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi ter da je treba morebitne ostanke, nastale pri uporabi pripravkov, ki so namenjeni za zaščito lesa in vsebujejo bifentrin, zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev. Poleg tega je primerno zahtevati, da se uporabe pripravkov ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za obdelavo lesa, ki bo trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar izpostavljen vlagi (razred uporabe 3, kot določa OECD (3), razen če so priloženi podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI k Direktivi 98/8/ES, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi ugotovljenega tveganja za tla in vodo je treba za varovanje teh ekosistemov sprejeti ustrezne ukrepe. Zato je primerno zahtevati predložitev navodil, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi ter da je treba morebitne ostanke, nastale pri uporabi pripravkov, ki so namenjeni za zaščito lesa in vsebujejo bifentrin, zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev. Poleg tega je primerno zahtevati, da se uporabe pripravkov ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za obdelavo lesa, ki bo trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar izpostavljen vlagi (razred uporabe 3, kot določa OECD (3), razen če so priloženi podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI k Direktivi 98/8/ES, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.

| (10) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov bifentrin, na trgu in tudi omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(10)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov bifentrin, na trgu in tudi omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (11) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(11)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (12) | Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(12)

Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (13) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. januarja 2012 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. februarja 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  Sklop dokumentov OECD o emisijah, Številka 2, Dokument o emisijah za sredstva za zaščito lesa, del 2, str. 64.

3

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „38 | Bifentrin | Ime po IUPAC: 2-metilbifenil-3-ilmetil (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifloroprop-1-enil]-2,2- dimetilciklopropankarboksilat
  Št. ES: se ne uporablja
  Št. CAS: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 8 | Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo scenarije uporabe ali izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | Dovoljenja za pripravke se izdajo samo za industrijsko ali poklicno uporabo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da se lahko tveganja za nepoklicne uporabnike zmanjšajo na sprejemljive ravni v skladu s členom 5 in Prilogo VI. |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„38

Bifentrin

Ime po IUPAC: 2-metilbifenil-3-ilmetil (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifloroprop-1-enil]-2,2- dimetilciklopropankarboksilat

Št. ES: se ne uporablja

Št. CAS: 82657-04-3

911 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

8

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo scenarije uporabe ali izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

—

Dovoljenja za pripravke se izdajo samo za industrijsko ali poklicno uporabo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da se lahko tveganja za nepoklicne uporabnike zmanjšajo na sprejemljive ravni v skladu s členom 5 in Prilogo VI.

| — | Pripravke z dovoljenjem za industrijsko ali poklicno uporabo je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek lahko dokaže, da je tveganje za industrijske ali poklicne uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

—

Pripravke z dovoljenjem za industrijsko ali poklicno uporabo je treba uporabljati z ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek lahko dokaže, da je tveganje za industrijske ali poklicne uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi sredstvi.

| — | Sprejmejo se primerni ukrepi za blažitev tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in po potrebi na varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena, navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, in da je treba morebitne ostanke, nastale pri uporabi pripravkov, zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

—

Sprejmejo se primerni ukrepi za blažitev tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in po potrebi na varnostnih listih pripravkov, katerih uporaba je dovoljena, navede, da je treba sveže obdelani les po obdelavi hraniti pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, in da je treba morebitne ostanke, nastale pri uporabi pripravkov, zbirati za ponovno uporabo ali odstranitev.

| — | Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar izpostavljen vlagi, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.“ |
| --- | --- |

—

Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa na prostem na kraju samem ali za les, ki bo trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar izpostavljen vlagi, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/45

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/11/EU

z dne 8. februarja 2011

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata kot aktivne snovi v prilogi I in IA k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata glede uporabe v 19. vrsti izdelkov, repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata glede uporabe v 19. vrsti izdelkov, repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 23. februarja 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 23. februarja 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot sredstva za privabljanje (atraktanti) in vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot sredstva za privabljanje (atraktanti) in vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Presoje so pokazale tudi, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot sredstva za privabljanje (atraktanti) in vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, mogoče pričakovati, da predstavljajo majhno tveganje za ljudi, živali in okolje ter da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, zlasti v zvezi z uporabo, ki je bila proučena in podrobno navedena v poročilu o oceni, tj. v pasteh za uporabo v zaprtih prostorih, ki vsebujejo največ 2 mg aktivne snovi. Zato je primerno vključiti (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat v Prilogo IA k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(6)

Presoje so pokazale tudi, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot sredstva za privabljanje (atraktanti) in vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, mogoče pričakovati, da predstavljajo majhno tveganje za ljudi, živali in okolje ter da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, zlasti v zvezi z uporabo, ki je bila proučena in podrobno navedena v poročilu o oceni, tj. v pasteh za uporabo v zaprtih prostorih, ki vsebujejo največ 2 mg aktivne snovi. Zato je primerno vključiti (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat v Prilogo IA k Direktivi 98/8/ES.

| (7) | Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(7)

Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (8) | Glede na ugotovitve presoje je primerno zahtevati, da se (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat ne uporablja, kjer se skladišči hrana ali krma, razen če je embalaža, v kateri je hrana ali krma, zaprta oziroma ponovno zaprta. Zato bi moralo biti na oznakah navedeno, da se biocidni pripravki, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma. |
| --- | --- |

(8)

Glede na ugotovitve presoje je primerno zahtevati, da se (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat ne uporablja, kjer se skladišči hrana ali krma, razen če je embalaža, v kateri je hrana ali krma, zaprta oziroma ponovno zaprta. Zato bi moralo biti na oznakah navedeno, da se biocidni pripravki, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma.

| (9) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (10) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(10)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (11) | Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (12) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi I in IA k Direktivi 98/8/ES se spremenita v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. januarja 2012 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. februarja 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

| 1. | V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:













  Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „39 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetat
  Št. ES: se ne uporablja
  Št. CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 19 | Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | Na oznakah za biocidne pripravke, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, se navede, da se ti proizvodi ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma.“ |

1.

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„39

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetat

Št. ES: se ne uporablja

Št. CAS: 30507-70-1

977 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

—

Na oznakah za biocidne pripravke, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, se navede, da se ti proizvodi ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma.“

| 2. | V Prilogi IA k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:













  Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „2 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetat
  Št. ES: se ne uporablja
  Št. CAS: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. februar 2013 | 31. januar 2015 | 31. januar 2023 | 19 | Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | Samo za pasti, ki vsebujejo največ 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata za uporabo v zaprtih prostorih. |

2.

V Prilogi IA k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (2)

„2

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-il acetat

Št. ES: se ne uporablja

Št. CAS: 30507-70-1

977 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

—

Samo za pasti, ki vsebujejo največ 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetata za uporabo v zaprtih prostorih.

| — | Na oznakah za biocidne pripravke, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, se navede, da se ti proizvodi ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma.“ |
| --- | --- |

—

Na oznakah za biocidne pripravke, ki vsebujejo (Z,E)-tetradeka-9,12-dienil acetat, se navede, da se ti proizvodi ne smejo uporabljati v prostorih, kjer se nahaja nepakirana hrana ali krma.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/49

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/12/EU

z dne 8. februarja 2011

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev fenoksikarba kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje fenoksikarb. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje fenoksikarb.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja fenoksikarba glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja fenoksikarba glede uporabe v 8. vrsti izdelkov, pripravki za zaščito lesa, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Nemčija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 12. septembra 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 12. septembra 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo fenoksikarb, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti fenoksikarb v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot pripravki za zaščito lesa in vsebujejo fenoksikarb, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti fenoksikarb v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(6)

Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (7) | Glede na ugotovitve ocene tveganja je primerno zahtevati, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi ter da se morebitni ostanki pripravkov, ki se uporabljajo za zaščito lesa in vsebujejo fenoksikarb, zbirajo za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

(7)

Glede na ugotovitve ocene tveganja je primerno zahtevati, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho in/ali na neprepustni trdni podlagi ter da se morebitni ostanki pripravkov, ki se uporabljajo za zaščito lesa in vsebujejo fenoksikarb, zbirajo za ponovno uporabo ali odstranitev.

| (8) | Zaradi ugotovljenega tveganja za vodne ekosisteme je treba za njihovo varovanje sprejeti ustrezne ukrepe. Med delovno uporabo obdelanega lesa, ki ni pokrit in ni v stiku s tlemi ter je trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma je zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar pogosto izpostavljen vlagi (razred uporabe 3, kot določa OECD (3)), so bila pri uporabi na mostovih čez jezera ugotovljena nesprejemljiva tveganja. Zato je primerno zahtevati, da se pripravkov ne sme uporabljati za obdelavo lesa, namenjenega za konstrukcije na prostem, ki se nahajajo blizu vode ali nad njo, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI k Direktivi 98/8/ES, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi ugotovljenega tveganja za vodne ekosisteme je treba za njihovo varovanje sprejeti ustrezne ukrepe. Med delovno uporabo obdelanega lesa, ki ni pokrit in ni v stiku s tlemi ter je trajno izpostavljen vremenskim pojavom oziroma je zaščiten pred vremenskimi pojavi, vendar pogosto izpostavljen vlagi (razred uporabe 3, kot določa OECD (3)), so bila pri uporabi na mostovih čez jezera ugotovljena nesprejemljiva tveganja. Zato je primerno zahtevati, da se pripravkov ne sme uporabljati za obdelavo lesa, namenjenega za konstrukcije na prostem, ki se nahajajo blizu vode ali nad njo, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI k Direktivi 98/8/ES, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganja.

| (9) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov fenoksikarb, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da bi bilo tako zagotovljeno enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov fenoksikarb, na trgu in omogočeno ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (10) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(10)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (11) | Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (12) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. januarja 2012 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene določbe uporabljajo od 1. februarja 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  Sklop dokumentov OECD o emisijah, številka 2, Dokument o emisijah za pripravke za zaščito lesa, del 2, str. 64.

3

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „40 | Fenoksikarb | | Ime po IUPAC: etil [2-(4-fenoksifenoksi)etil]karbamat |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„40

Fenoksikarb

Ime po IUPAC: etil [2-(4-fenoksifenoksi)etil]karbamat

| | Št. ES: 276-696-7 |
| --- | --- |

Št. ES: 276-696-7

| | Št. CAS: 72490-01-8 |
| --- | --- |

Št. CAS: 72490-01-8

960 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

8

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji:

| — | Sprejmejo se primerni ukrepi za blažitev tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in po potrebi na varnostnih listih dovoljenih pripravkov navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho in/ali na pokriti neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, ter da se ostanki pripravkov zbirajo za ponovno uporabo ali odstranitev. |
| --- | --- |

—

Sprejmejo se primerni ukrepi za blažitev tveganja za varovanje tal in vodnih ekosistemov. Zlasti se na oznakah in po potrebi na varnostnih listih dovoljenih pripravkov navede, da se sveže obdelani les po obdelavi hrani pod streho in/ali na pokriti neprepustni trdni podlagi, da se prepreči neposredno spiranje pripravkov v tla ali vodo, ter da se ostanki pripravkov zbirajo za ponovno uporabo ali odstranitev.

| — | Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa, namenjenega za konstrukcije na prostem, ki se nahajajo blizu vode ali nad njo, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjševanje tveganja.“ |
| --- | --- |

—

Uporaba pripravkov se ne dovoli za obdelavo lesa, namenjenega za konstrukcije na prostem, ki se nahajajo blizu vode ali nad njo, razen če se predložijo podatki, ki dokazujejo, da bo pripravek izpolnjeval zahteve iz člena 5 in Priloge VI, če je potrebno z izvajanjem ustreznih ukrepov za zmanjševanje tveganja.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/52

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/13/EU

z dne 8. februarja 2011

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev nonanojske kisline kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje nonanojsko kislino. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje nonanojsko kislino.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja nonanojske kisline glede uporabe v 19. vrsti izdelkov, repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja nonanojske kisline glede uporabe v 19. vrsti izdelkov, repelenti in sredstva za privabljanje (atraktanti), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 10. oktobra 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Avstrija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 10. oktobra 2008 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 24. septembra 2010 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot repelenti in vsebujejo nonanojsko kislino, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti nonanojsko kislino v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot repelenti in vsebujejo nonanojsko kislino, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je primerno vključiti nonanojsko kislino v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(6)

Na ravni Unije ni bila opravljena presoja vseh možnosti uporabe. Zato je primerno, da države članice ocenijo možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tveganja za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije, ter da pri izdaji dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali naložijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (7) | Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov nonanojsko kislino, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je, da se določbe te direktive uporabljajo hkrati v vseh državah članicah, da se zagotovi enako ravnanje z biocidnimi pripravki, ki vsebujejo aktivno snov nonanojsko kislino, na trgu in da se omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na sploh.

| (8) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, in prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(8)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES je treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam in zainteresiranim stranem, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, in prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (9) | Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(9)

Po vključitvi morajo države članice imeti na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (10) | Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 98/8/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. januarja 2012 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. februarja 2013.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi) | Datum izteka veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „41 | Nonanojska kislina, pelargonska kislina | | Ime po IUPAC: nonanojska kislina |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi v biocidnem pripravku, kakor se daje v promet

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3) (razen za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katere je rok za uskladitev s členom 16(3) enak roku, določenemu v zadnji odločbi o vključitvi njegovih aktivnih snovi)

Datum izteka veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (1)

„41

Nonanojska kislina, pelargonska kislina

Ime po IUPAC: nonanojska kislina

| | Št. ES: 203-931-2 |
| --- | --- |

Št. ES: 203-931-2

| | Št. CAS: 112-05-0 |
| --- | --- |

Št. CAS: 112-05-0

896 g/kg

1. februar 2013

31. januar 2015

31. januar 2023

19

Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo možnosti uporabe ali scenarije izpostavljenosti ter tista za dele okolja in prebivalce, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.“

---

(1)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

SKLEPI

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/55

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. junija 2010

o državni pomoči C 1/09 (prej NN 69/08) Madžarske za družbo MOL Nyrt.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3553)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/88/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju odločitve Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe (1) v zvezi s pomočjo št. C 1/09 (ex NN 69/08) (2),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 13. januarja 2009 po pritožbi, prejeti 14. novembra 2007, začela formalni postopek preiskave o ukrepih Madžarske, ki je domnevno pomenila državno pomoč prednost družbi Madžarska nafta in plin d.d. (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; v nadaljnjem besedilu: MOL). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. januarja 2009 po pritožbi, prejeti 14. novembra 2007, začela formalni postopek preiskave o ukrepih Madžarske, ki je domnevno pomenila državno pomoč prednost družbi Madžarska nafta in plin d.d. (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; v nadaljnjem besedilu: MOL).

| (2) | Madžarska je pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije o začetku postopka predložila 8. aprila 2009. |
| --- | --- |

(2)

Madžarska je pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije o začetku postopka predložila 8. aprila 2009.

| (3) | Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3)28. marca 2009. Komisija je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani: družbe MOL in madžarskega rudarskega združenja (Magyar Bányászati Szövetség) 27. aprila 2009. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3)28. marca 2009. Komisija je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani: družbe MOL in madžarskega rudarskega združenja (Magyar Bányászati Szövetség) 27. aprila 2009.

| (4) | Komisija je pripombe Madžarski posredovala v dopisu z dne 2. junija 2009. Madžarska je v dopisu z dne 3. julija 2009 poročala, da v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani nima pripomb. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pripombe Madžarski posredovala v dopisu z dne 2. junija 2009. Madžarska je v dopisu z dne 3. julija 2009 poročala, da v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani nima pripomb.

| (5) | Komisija je od madžarskih organov 21. septembra 2009 in 12. januarja 2010 zahtevala dodatne informacije, pri čemer je Madžarska odgovorila z dopisoma z dne 19. oktobra 2009 in 9. februarja 2010. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je od madžarskih organov 21. septembra 2009 in 12. januarja 2010 zahtevala dodatne informacije, pri čemer je Madžarska odgovorila z dopisoma z dne 19. oktobra 2009 in 9. februarja 2010.

II.   UPRAVIČENKA

| (6) | Družba MOL je integrirana naftna in plinska družba s sedežem v Budimpešti na Madžarskem. Glavne dejavnosti družbe MOL na madžarskem trgu vključujejo: raziskovanje in črpanje surove nafte in zemeljskega plina; proizvodnjo plinskih izdelkov; rafiniranje, prevoz, skladiščenje in distribucijo izdelkov iz surove nafte s prodajo na drobno in debelo; prenos zemeljskega plina ter proizvodnjo in prodajo olefinov in poliolefinov. Poleg tega družba MOL Group (katere del je družba MOL) vključuje tudi več drugih madžarskih in tujih podružnic (4). |
| --- | --- |

(6)

Družba MOL je integrirana naftna in plinska družba s sedežem v Budimpešti na Madžarskem. Glavne dejavnosti družbe MOL na madžarskem trgu vključujejo: raziskovanje in črpanje surove nafte in zemeljskega plina; proizvodnjo plinskih izdelkov; rafiniranje, prevoz, skladiščenje in distribucijo izdelkov iz surove nafte s prodajo na drobno in debelo; prenos zemeljskega plina ter proizvodnjo in prodajo olefinov in poliolefinov. Poleg tega družba MOL Group (katere del je družba MOL) vključuje tudi več drugih madžarskih in tujih podružnic (4).

| (7) | Na Madžarskem in Slovaškem je MOL Group v svojih glavnih dejavnostih vodilna družba na trgu. Leta 2008 so bili čisti prihodki od prodaje družb MOL in MOL Group približno 6,8 milijarde EUR in 13 milijard EUR (5). Istega leta je bil dobiček iz poslovanja približno 400 milijonov EUR in 732 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(7)

Na Madžarskem in Slovaškem je MOL Group v svojih glavnih dejavnostih vodilna družba na trgu. Leta 2008 so bili čisti prihodki od prodaje družb MOL in MOL Group približno 6,8 milijarde EUR in 13 milijard EUR (5). Istega leta je bil dobiček iz poslovanja približno 400 milijonov EUR in 732 milijonov EUR.

III.   OPIS UKREPA

| (8) | Splošna pravila, ki urejajo rudarske dejavnosti na Madžarskem, so določena v Zakonu o rudarstvu iz leta 1993 (6), v katerem so urejene tudi rudarske dejavnosti (iskanje, raziskovanje in črpanje), ki vključujejo ogljikovodike (tj. surova nafta in zemeljski plin). |
| --- | --- |

(8)

Splošna pravila, ki urejajo rudarske dejavnosti na Madžarskem, so določena v Zakonu o rudarstvu iz leta 1993 (6), v katerem so urejene tudi rudarske dejavnosti (iskanje, raziskovanje in črpanje), ki vključujejo ogljikovodike (tj. surova nafta in zemeljski plin).

| (9) | Zakon o rudarstvu razlikuje med rudarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi dveh različnih pravnih instrumentov: (i) koncesije (7) in (ii) podelitve (8).






  — | V primeru koncesije minister, pristojen za rudarstvo (v nadaljnjem besedilu: pristojni minister) sklene pogodbo (9) z izbranim ponudnikom na podlagi javnega razpisa (10) za izkoriščanje „zaprtega območja“. |
| --- | --- | --- |

(9)

Zakon o rudarstvu razlikuje med rudarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi dveh različnih pravnih instrumentov: (i) koncesije (7) in (ii) podelitve (8).

—

V primeru koncesije minister, pristojen za rudarstvo (v nadaljnjem besedilu: pristojni minister) sklene pogodbo (9) z izbranim ponudnikom na podlagi javnega razpisa (10) za izkoriščanje „zaprtega območja“.

| — | To se razlikuje od „odprtih območjih“ (11), pri katerih velja, da organ za rudarstvo podelitve rudarskih pravic ne more zavrniti, če prosilec izpolnjuje pogoje, določene z zakonom (12). |
| --- | --- |

—

To se razlikuje od „odprtih območjih“ (11), pri katerih velja, da organ za rudarstvo podelitve rudarskih pravic ne more zavrniti, če prosilec izpolnjuje pogoje, določene z zakonom (12).

| (10) | V skladu z opredelitvijo iz Zakona o rudarstvu (13) so zaprta območja rezervirana za rudarske dejavnosti na podlagi koncesije. Zato se vsako območje, ki ni zaprto, šteje za odprto območje. V skladu z obrazložitvijo Madžarske je bil prvotni namen razvrstitev vseh polj kot zaprtih območij, namenjenih koncesiji. Odprta območja, ki naj bi bila manj bogata z rudninami, bi bila izjema. V takih primerih so se polja obravnavala kot manj vredna in ponudbe na javnem razpisu niso bile pričakovane. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z opredelitvijo iz Zakona o rudarstvu (13) so zaprta območja rezervirana za rudarske dejavnosti na podlagi koncesije. Zato se vsako območje, ki ni zaprto, šteje za odprto območje. V skladu z obrazložitvijo Madžarske je bil prvotni namen razvrstitev vseh polj kot zaprtih območij, namenjenih koncesiji. Odprta območja, ki naj bi bila manj bogata z rudninami, bi bila izjema. V takih primerih so se polja obravnavala kot manj vredna in ponudbe na javnem razpisu niso bile pričakovane.

| (11) | Zakon o rudarstvu določa tudi, da velja za črpanje mineralnih virov rudarska pristojbina, ki se plača državi, pri čemer je znesek enak deležu vrednosti načrpanih rudnin (14). Rudarska pristojbina se razlikuje glede na veljavni režim.






  — | V primeru koncesij se znesek rudarske pristojbine določi v koncesijski pogodbi (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

Zakon o rudarstvu določa tudi, da velja za črpanje mineralnih virov rudarska pristojbina, ki se plača državi, pri čemer je znesek enak deležu vrednosti načrpanih rudnin (14). Rudarska pristojbina se razlikuje glede na veljavni režim.

—

V primeru koncesij se znesek rudarske pristojbine določi v koncesijski pogodbi (15).

| — | Za mineralne vire, črpane v skladu s podelitvijo, je pristojbina urejena z Zakonom o rudarstvu (16). Do januarja 2008 je rudarska pristojbina za črpanje ogljikovodikov v skladu s podelitvijo znašala 12 % za polja, ki so začela obratovati s 1. januarjem 1998, in J % za polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998 (17). Faktor „J“ se je izračunal po formuli, ki temelji na cenah plina v preteklosti, načrpanih količinah in vrednosti; njegova najnižja vrednost je bila določena na 12 %. |
| --- | --- |

—

Za mineralne vire, črpane v skladu s podelitvijo, je pristojbina urejena z Zakonom o rudarstvu (16). Do januarja 2008 je rudarska pristojbina za črpanje ogljikovodikov v skladu s podelitvijo znašala 12 % za polja, ki so začela obratovati s 1. januarjem 1998, in J % za polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998 (17). Faktor „J“ se je izračunal po formuli, ki temelji na cenah plina v preteklosti, načrpanih količinah in vrednosti; njegova najnižja vrednost je bila določena na 12 %.

| (12) | Oddelek 26/A(5) Zakona o rudarstvu določa, da se rudarska pravica prekliče, če rudarska družba, ki uporablja režim podelitev, ne začne s črpanjem v petih letih od datuma podelitve pravice organa za rudarstvo (18). |
| --- | --- |

(12)

Oddelek 26/A(5) Zakona o rudarstvu določa, da se rudarska pravica prekliče, če rudarska družba, ki uporablja režim podelitev, ne začne s črpanjem v petih letih od datuma podelitve pravice organa za rudarstvo (18).

| (13) | Ta oddelek predvideva možnost podaljšanja tega roka na podlagi pogodbe med pristojnim ministrom in rudarsko družbo (19). Oddelek navaja tri različne pristojbine, ki jih je treba plačati v primeru odobritve podaljšanja rudarske pravice:






  (a) | prvič, pristojbino za podaljšanje je treba plačati za neaktivna polja, dokler se dejavnost ne začne dejansko izvajati; ta pristojbina je največ 1,2-kratna vrednost prvotne rudarske pristojbine, izračunane na podlagi predpisane hipotetične količine rudnin, saj jo je treba plačati v času, ko se na polju črpanje dejansko še ni izvajalo; |
| --- | --- | --- |

(13)

Ta oddelek predvideva možnost podaljšanja tega roka na podlagi pogodbe med pristojnim ministrom in rudarsko družbo (19). Oddelek navaja tri različne pristojbine, ki jih je treba plačati v primeru odobritve podaljšanja rudarske pravice:

(a)

prvič, pristojbino za podaljšanje je treba plačati za neaktivna polja, dokler se dejavnost ne začne dejansko izvajati; ta pristojbina je največ 1,2-kratna vrednost prvotne rudarske pristojbine, izračunane na podlagi predpisane hipotetične količine rudnin, saj jo je treba plačati v času, ko se na polju črpanje dejansko še ni izvajalo;

| (b) | drugič, če zadeva podaljšanje več kot dve polji, se mora stopnja pristojbine za podaljšanje (višja rudarska pristojbina) uporabiti za vsa rudna polja družbe; |
| --- | --- |

(b)

drugič, če zadeva podaljšanje več kot dve polji, se mora stopnja pristojbine za podaljšanje (višja rudarska pristojbina) uporabiti za vsa rudna polja družbe;

| (c) | tretjič, če zadeva podaljšanje več kot pet polj, se lahko dodatno zaračuna enkratni znesek (20). |
| --- | --- |

(c)

tretjič, če zadeva podaljšanje več kot pet polj, se lahko dodatno zaračuna enkratni znesek (20).

| (14) | Družba MOL je 19. septembra 2005 zaprosila za podaljšanje rudarske pravice za 12 polj z ogljikovodikom, ki jo je pred tem pridobila na podlagi podelitve, črpanja na poljih pa ni začela izvajati v določenem roku. Družba MOL in minister sta 22. decembra 2005 sklenila pogodbo o podaljšanju v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu v zvezi z naslednjim.
  (a)   Pristojbina za podaljšanje: na podlagi zahtevka je bilo za pet let podaljšanih 12 dovoljenj za rudarjenje (to pomeni, da bi družba MOL imela dodatnih pet let za začetek črpanja na teh poljih). Pristojbina za podaljšanje je bila določena za vsako od petih let obdobja podaljšanja z uporabo 12-odstotne rudarske pristojbine, ki je takrat veljala, in množitelja („c“) med 1,020 in 1,050, pri čemer so pristojbine za podaljšanje navedene v preglednici 1 spodaj (21). Pristojbina za podaljšanje je bila določena za pet let obdobja podaljšanja. Če so polja dejansko že obratovala, se je morala predpisana pristojbina uporabiti za preostanek 15-letnega obdobja kot rudarska pristojbina za polja, ki jih podaljšanje zajema (22).
  (b)   Razširitev uporabe višje pristojbine na vsa rudna polja: ker se je podaljšanje rudarske pravice zahtevalo za več kot dve polji, se mora višja pristojbina (ki je enaka pristojbini za podaljšanje, kot je prikazano v preglednici 1) uporabljati naslednjih 15 let, tj. do leta 2020, za vsa polja družbe MOL v skladu s podelitvijo, ki so začela obratovati po 1. januarju 1998. Kar zadeva polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998, se uporablja faktor „J“, pomnožen s „c“ (23).
  (c)   Fiksna rudarska pristojbina: strani sta se izrecno strinjali, da bi predpisana rudarska pristojbina veljala tudi v celotnem obdobju veljavnosti pogodbe (tj. do konca leta 2020), ne glede na kakršne koli spremembe Zakona o rudarstvu (24).
  (d)   Enkratno plačilo: ker se je podaljšanje rudarske pravice zahtevalo za več kot pet polj, se je s pogodbo (25) določilo enkratno plačilo 20 milijard HUF (26).
  (e)   Klavzula o prenehanju pogodbe: pogodba določa, da je ni mogoče spremeniti enostransko (pač pa le, če se strinjata obe stranki). Pogodbo lahko prekine ena od strank le v primeru spremembe lastništva družbe MOL (najmanj 25 % delnic). |
| --- | --- |

(14)

Družba MOL je 19. septembra 2005 zaprosila za podaljšanje rudarske pravice za 12 polj z ogljikovodikom, ki jo je pred tem pridobila na podlagi podelitve, črpanja na poljih pa ni začela izvajati v določenem roku. Družba MOL in minister sta 22. decembra 2005 sklenila pogodbo o podaljšanju v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu v zvezi z naslednjim.

(a)   Pristojbina za podaljšanje: na podlagi zahtevka je bilo za pet let podaljšanih 12 dovoljenj za rudarjenje (to pomeni, da bi družba MOL imela dodatnih pet let za začetek črpanja na teh poljih). Pristojbina za podaljšanje je bila določena za vsako od petih let obdobja podaljšanja z uporabo 12-odstotne rudarske pristojbine, ki je takrat veljala, in množitelja („c“) med 1,020 in 1,050, pri čemer so pristojbine za podaljšanje navedene v preglednici 1 spodaj (21). Pristojbina za podaljšanje je bila določena za pet let obdobja podaljšanja. Če so polja dejansko že obratovala, se je morala predpisana pristojbina uporabiti za preostanek 15-letnega obdobja kot rudarska pristojbina za polja, ki jih podaljšanje zajema (22).

(b)   Razširitev uporabe višje pristojbine na vsa rudna polja: ker se je podaljšanje rudarske pravice zahtevalo za več kot dve polji, se mora višja pristojbina (ki je enaka pristojbini za podaljšanje, kot je prikazano v preglednici 1) uporabljati naslednjih 15 let, tj. do leta 2020, za vsa polja družbe MOL v skladu s podelitvijo, ki so začela obratovati po 1. januarju 1998. Kar zadeva polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998, se uporablja faktor „J“, pomnožen s „c“ (23).

(c)   Fiksna rudarska pristojbina: strani sta se izrecno strinjali, da bi predpisana rudarska pristojbina veljala tudi v celotnem obdobju veljavnosti pogodbe (tj. do konca leta 2020), ne glede na kakršne koli spremembe Zakona o rudarstvu (24).

(d)   Enkratno plačilo: ker se je podaljšanje rudarske pravice zahtevalo za več kot pet polj, se je s pogodbo (25) določilo enkratno plačilo 20 milijard HUF (26).

(e)   Klavzula o prenehanju pogodbe: pogodba določa, da je ni mogoče spremeniti enostransko (pač pa le, če se strinjata obe stranki). Pogodbo lahko prekine ena od strank le v primeru spremembe lastništva družbe MOL (najmanj 25 % delnic).

| (15) | Organ za rudarstvo je na podlagi odločbe z dne 23. decembra 2005 družbi MOL podaljšal rudarske pravice za zahtevanih 12 polj in razširil uporabo višje pristojbine na vsa polja družbe. |
| --- | --- |

(15)

Organ za rudarstvo je na podlagi odločbe z dne 23. decembra 2005 družbi MOL podaljšal rudarske pravice za zahtevanih 12 polj in razširil uporabo višje pristojbine na vsa polja družbe.

| (16) | S spremembo (27) Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 8. januarja 2008 (28) (v nadaljnjem besedilu: sprememba 2008), se je rudarska pristojbina bistveno povišala za nekatere kategorije ogljikovodikov. Ta sprememba ni vplivala na rudarsko pristojbino drugih vrst rudnin. Oddelek 5 spremenjenega Zakona določa različne rudarske pristojbine, ki so odvisne od: (i) datuma, na katerega je začelo obratovati rudno polje; (ii) količine načrpanih ogljikovodikov in (iii) takratne cene surove nafte.






  — | Za polja, ki so se začela izkoriščati med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008, je bila določena 30-odstotna rudarska pristojbina. |
| --- | --- | --- |

(16)

S spremembo (27) Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 8. januarja 2008 (28) (v nadaljnjem besedilu: sprememba 2008), se je rudarska pristojbina bistveno povišala za nekatere kategorije ogljikovodikov. Ta sprememba ni vplivala na rudarsko pristojbino drugih vrst rudnin. Oddelek 5 spremenjenega Zakona določa različne rudarske pristojbine, ki so odvisne od: (i) datuma, na katerega je začelo obratovati rudno polje; (ii) količine načrpanih ogljikovodikov in (iii) takratne cene surove nafte.

—

Za polja, ki so se začela izkoriščati med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008, je bila določena 30-odstotna rudarska pristojbina.

| — | Za polja, ki so začela obratovati po 1. januarju 2008, veljajo različne stopnje (12 %, 20 % ali 30 %), odvisno od količine načrpanih ogljikovodikov. |
| --- | --- |

—

Za polja, ki so začela obratovati po 1. januarju 2008, veljajo različne stopnje (12 %, 20 % ali 30 %), odvisno od količine načrpanih ogljikovodikov.

| — | Za rudnine, ki so se začele izkoriščati pred 1. januarjem 1998, se uporabi faktor „J“, pri čemer je najnižja vrednost določena na 30 %. |
| --- | --- |

—

Za rudnine, ki so se začele izkoriščati pred 1. januarjem 1998, se uporabi faktor „J“, pri čemer je najnižja vrednost določena na 30 %.

Poleg tega velja za vse te stopnje dodatna dajatev, ki je odvisna od cene surove nafte: + 3 %, če je cena surove nafte nad 80 USD/sodček, ali + 6 %, če je cena nad 90 USD/sodček (v nadaljnjem besedilu: klavzula Brent). Posebne stopnje veljajo na primer za težke pogoje črpanja (12 %) in velik delež inertnega plina (8 %).

| (17) | Te stopnje za rudarjenje so veljale med 8. januarjem 2008 in 23. januarjem 2009 ter so se uporabljale v vseh rudarskih družbah, ki so delovale na rudnih nahajališčih v skladu s podelitvijo, vključno z družbami, ki so podelitev prejele pred januarjem 2008, od začetka veljavnosti sprememb Zakona o rudarstvu. Nova sprememba Zakona o rudarstvu je začela veljati 23. januarja 2009 (po odločitvi Komisije o začetku formalnega postopka preiskave), na podlagi katere se je rudarska pristojbina za polja, ki so se začela izkoriščati med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008, znižala nazaj na 12 % (pri čemer se je ohranila „klavzula Brent“) (29). Veljavna rudarska pristojbina za druge vrste polj je ostala enaka, kot je določena v Zakonu o rudarstvu, ki je začel veljati leta 2008. |
| --- | --- |

(17)

Te stopnje za rudarjenje so veljale med 8. januarjem 2008 in 23. januarjem 2009 ter so se uporabljale v vseh rudarskih družbah, ki so delovale na rudnih nahajališčih v skladu s podelitvijo, vključno z družbami, ki so podelitev prejele pred januarjem 2008, od začetka veljavnosti sprememb Zakona o rudarstvu. Nova sprememba Zakona o rudarstvu je začela veljati 23. januarja 2009 (po odločitvi Komisije o začetku formalnega postopka preiskave), na podlagi katere se je rudarska pristojbina za polja, ki so se začela izkoriščati med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008, znižala nazaj na 12 % (pri čemer se je ohranila „klavzula Brent“) (29). Veljavna rudarska pristojbina za druge vrste polj je ostala enaka, kot je določena v Zakonu o rudarstvu, ki je začel veljati leta 2008.

| (18) | Preglednica 2 povzema veljavne rudarske pristojbine v skladu z režimom podelitev glede na različice Zakona o rudarstvu.

  Preglednica 2


  Povzetek veljavnih rudarskih pristojbin na podlagi režima podelitev v skladu z Zakonom o rudarstvu | Pristojbina, ki je veljala do leta 2008 | Pristojbina, ki je veljala leta 2008 | Pristojbina, ki velja od 23. januarja 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo pred 1. januarjem 1998 | J %
  (vsaj 12 %) | J %
  (vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | J %
  (vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo po 1. januarju 2008 | Plinska polja, na katerih se letno načrpa manj kot 300 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa manj kot 50 kt | Ni relevantno. | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Plinska polja, na katerih se letno načrpa 300–500 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa 50–200 kt | 20 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 20 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Plinska polja, na katerih se letno načrpa nad 500 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa nad 200 kt | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Ogljikovodiki, za katere veljajo posebni rudarski pogoji | 12 % | 12 % |
| Velik delež inertnega plina | 8 % | 8 % |
| „J“ se izračuna po formuli, ki temelji na cenah plina v preteklosti, načrpanih količinah in vrednosti, glej uvodno izjavo 11. |

(18)

Preglednica 2 povzema veljavne rudarske pristojbine v skladu z režimom podelitev glede na različice Zakona o rudarstvu.

Preglednica 2

Povzetek veljavnih rudarskih pristojbin na podlagi režima podelitev v skladu z Zakonom o rudarstvu

Pristojbina, ki je veljala do leta 2008

Pristojbina, ki je veljala leta 2008

Pristojbina, ki velja od 23. januarja 2009

Izkoriščanje rudnin se je začelo pred 1. januarjem 1998

J %

(vsaj 12 %)

J %

(vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

J %

(vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Izkoriščanje rudnin se je začelo med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008

12 %

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Izkoriščanje rudnin se je začelo po 1. januarju 2008

Plinska polja, na katerih se letno načrpa manj kot 300 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa manj kot 50 kt

Ni relevantno.

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Plinska polja, na katerih se letno načrpa 300–500 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa 50–200 kt

20 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

20 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Plinska polja, na katerih se letno načrpa nad 500 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa nad 200 kt

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Ogljikovodiki, za katere veljajo posebni rudarski pogoji

12 %

12 %

Velik delež inertnega plina

8 %

8 %

„J“ se izračuna po formuli, ki temelji na cenah plina v preteklosti, načrpanih količinah in vrednosti, glej uvodno izjavo 11.

IV.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (19) | Domnevni ukrep državne pomoči, ki je pod nadzorom, je pogodba o podaljšanju med družbo MOL in Madžarsko z dne 22. decembra 2005, na podlagi katere je družba do neke mere izvzeta iz plačevanja višje rudarske pristojbine za črpanje ogljikovodika, določene v poznejši spremembi madžarskega Zakona o rudarstvu. Ob upoštevanju načina priprave pogodbe in poznejših sprememb Komisija to obravnava kot del istega ukrepa („ukrep“), pri čemer so se z odločitvijo o začetku postopka ocenili skupni učinek pogodbe in njene spremembe. |
| --- | --- |

(19)

Domnevni ukrep državne pomoči, ki je pod nadzorom, je pogodba o podaljšanju med družbo MOL in Madžarsko z dne 22. decembra 2005, na podlagi katere je družba do neke mere izvzeta iz plačevanja višje rudarske pristojbine za črpanje ogljikovodika, določene v poznejši spremembi madžarskega Zakona o rudarstvu. Ob upoštevanju načina priprave pogodbe in poznejših sprememb Komisija to obravnava kot del istega ukrepa („ukrep“), pri čemer so se z odločitvijo o začetku postopka ocenili skupni učinek pogodbe in njene spremembe.

| (20) | Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka sprejela predhodno ugotovitev, da je bila zaradi pogodbe o podaljšanju družba MOL zavarovana pred spremembami rudarskih pristojbin v prihodnosti ter zlasti pred spremembami, določenimi v poznejši spremembi Zakona o rudarstvu iz leta 2008. Zato je bila družba obravnavana ugodneje kot konkurenčne družbe, ki delujejo v skladu s trenutnim režimom podelitev in so morale plačati nove, višje rudarske pristojbine, ker pred tem niso sklenile podobne pogodbe o podaljšanju. Komisija je v svoji predhodni oceni menila, da pomeni ukrep državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in da ni nobenega razloga, na podlagi katerega bi bil združljiv z notranjim trgom, saj se zdi, da odstopanja ni bilo. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka sprejela predhodno ugotovitev, da je bila zaradi pogodbe o podaljšanju družba MOL zavarovana pred spremembami rudarskih pristojbin v prihodnosti ter zlasti pred spremembami, določenimi v poznejši spremembi Zakona o rudarstvu iz leta 2008. Zato je bila družba obravnavana ugodneje kot konkurenčne družbe, ki delujejo v skladu s trenutnim režimom podelitev in so morale plačati nove, višje rudarske pristojbine, ker pred tem niso sklenile podobne pogodbe o podaljšanju. Komisija je v svoji predhodni oceni menila, da pomeni ukrep državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in da ni nobenega razloga, na podlagi katerega bi bil združljiv z notranjim trgom, saj se zdi, da odstopanja ni bilo.

| (21) | Dodatne podrobnosti so na voljo v odločitvi o začetku postopka, ki jo je treba obravnavati kot sestavni del tega sklepa. |
| --- | --- |

(21)

Dodatne podrobnosti so na voljo v odločitvi o začetku postopka, ki jo je treba obravnavati kot sestavni del tega sklepa.

V.   PRIPOMBE MADŽARSKE

| (22) | Glavne utemeljitve Madžarske, kar zadeva kumulativna merila, ki opredeljujejo državno pomoč, vključujejo: (i) pomanjkanje selektivnosti in (ii) premalo ugodnosti za domnevno upravičenko. |
| --- | --- |

(22)

Glavne utemeljitve Madžarske, kar zadeva kumulativna merila, ki opredeljujejo državno pomoč, vključujejo: (i) pomanjkanje selektivnosti in (ii) premalo ugodnosti za domnevno upravičenko.

| (23) | V zvezi s selektivnostjo madžarski organi predvsem trdijo, da ukrep ni selektiven, ker je družba MOL s sklenitvijo pogodbe o podaljšanju postala zavezana režimu, ki se razlikuje od režima podelitev. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s selektivnostjo madžarski organi predvsem trdijo, da ukrep ni selektiven, ker je družba MOL s sklenitvijo pogodbe o podaljšanju postala zavezana režimu, ki se razlikuje od režima podelitev.

| (24) | Madžarska predvsem trdi, da obstaja razlika med režimoma koncesije in podelitev, pri čemer poudarja, da lahko rudarska družba v primeru koncesije v svoji ponudbi ponudi višjo pristojbino, kot je navedena v razpisu za javno naročilo, pri režimu podelitev pa je pristojbina določena v Zakonu o rudarstvu. Madžarska nadalje trdi, da bi bila poleg teh dveh režimov potrebna nova, „koncesiji podobna“ rešitev, ki bi določala rudarsko pristojbino v posamezni pogodbi zunaj koncesijskega sistema. Madžarska meni, da se lahko pogodba o podaljšanju v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu obravnava kot ustrezna pravna podlaga za takšno „koncesiji podobno“ rešitev, pri čemer se rudarska pravica izvzame iz režima podelitev in se vključi v pogodbeno podlago. |
| --- | --- |

(24)

Madžarska predvsem trdi, da obstaja razlika med režimoma koncesije in podelitev, pri čemer poudarja, da lahko rudarska družba v primeru koncesije v svoji ponudbi ponudi višjo pristojbino, kot je navedena v razpisu za javno naročilo, pri režimu podelitev pa je pristojbina določena v Zakonu o rudarstvu. Madžarska nadalje trdi, da bi bila poleg teh dveh režimov potrebna nova, „koncesiji podobna“ rešitev, ki bi določala rudarsko pristojbino v posamezni pogodbi zunaj koncesijskega sistema. Madžarska meni, da se lahko pogodba o podaljšanju v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu obravnava kot ustrezna pravna podlaga za takšno „koncesiji podobno“ rešitev, pri čemer se rudarska pravica izvzame iz režima podelitev in se vključi v pogodbeno podlago.

| (25) | Madžarska dodaja, da izhaja pogodba o podaljšanju neposredno iz logike Zakona o rudarstvu. Po mnenju Madžarske je določitev rudarske pristojbine za obdobje pogodbe o podaljšanju jasen element pogodbe iz oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu, podaljšanje pa se ne bi moglo skleniti pod drugimi pogoji. Poleg tega so lahko vse ostale rudarske družbe pričakovale enako, tako da prednostnega obravnavanja družbe MOL ni bilo. |
| --- | --- |

(25)

Madžarska dodaja, da izhaja pogodba o podaljšanju neposredno iz logike Zakona o rudarstvu. Po mnenju Madžarske je določitev rudarske pristojbine za obdobje pogodbe o podaljšanju jasen element pogodbe iz oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu, podaljšanje pa se ne bi moglo skleniti pod drugimi pogoji. Poleg tega so lahko vse ostale rudarske družbe pričakovale enako, tako da prednostnega obravnavanja družbe MOL ni bilo.

| (26) | Natančneje, oddelek 20(11) Zakona o rudarstvu določa, da je rudarska pristojbina takšna, kot je določena v: (i) koncesijski pogodbi; (ii) Zakonu o rudarstvu ali (iii) pogodbi o podaljšanju. Zato madžarski organi trdijo, da Zakon o rudarstvu izrecno dovoljuje pristojbino v skladu s koncesijsko pogodbo, tako da ostane nespremenjena tudi v primeru sprememb zakonodaje. Po mnenju madžarskih organov je to jasno navedeno v Zakonu o rudarstvu, in sicer v oddelku 26/A(5), ki določa, da je višja rudarska pristojbina največ 1,2-kratna vrednost prvotne rudarske pristojbine (30). Zato Madžarska trdi, da madžarski Zakon preprečuje uporabo vsake višje pristojbine. |
| --- | --- |

(26)

Natančneje, oddelek 20(11) Zakona o rudarstvu določa, da je rudarska pristojbina takšna, kot je določena v: (i) koncesijski pogodbi; (ii) Zakonu o rudarstvu ali (iii) pogodbi o podaljšanju. Zato madžarski organi trdijo, da Zakon o rudarstvu izrecno dovoljuje pristojbino v skladu s koncesijsko pogodbo, tako da ostane nespremenjena tudi v primeru sprememb zakonodaje. Po mnenju madžarskih organov je to jasno navedeno v Zakonu o rudarstvu, in sicer v oddelku 26/A(5), ki določa, da je višja rudarska pristojbina največ 1,2-kratna vrednost prvotne rudarske pristojbine (30). Zato Madžarska trdi, da madžarski Zakon preprečuje uporabo vsake višje pristojbine.

| (27) | V zvezi s pomanjkanjem ugodnosti Madžarska pojasnjuje, da so mineralni viri last države in postanejo zasebna lastnina z rudarjenjem družb, ki imajo rudarsko pravico, pridobljeno na podlagi plačila. Madžarska kot podobno sodbo navaja sodbo Ryanair in vztraja, da je prav ta dejavnost države primerljiva z dejavnostjo akterja na trgu, čeprav ima država vlogo javnega organa (31). |
| --- | --- |

(27)

V zvezi s pomanjkanjem ugodnosti Madžarska pojasnjuje, da so mineralni viri last države in postanejo zasebna lastnina z rudarjenjem družb, ki imajo rudarsko pravico, pridobljeno na podlagi plačila. Madžarska kot podobno sodbo navaja sodbo Ryanair in vztraja, da je prav ta dejavnost države primerljiva z dejavnostjo akterja na trgu, čeprav ima država vlogo javnega organa (31).

| (28) | Madžarska zanika, da je rudarska pristojbina neke vrste davek, saj jo opredeljuje kot ceno za črpanje rudnin ali državni delež. Madžarska poudarja, da dejstvo glede zakonsko določene pristojbine, ni odločilen razlog za sklep, da gre za vrsto davka. |
| --- | --- |

(28)

Madžarska zanika, da je rudarska pristojbina neke vrste davek, saj jo opredeljuje kot ceno za črpanje rudnin ali državni delež. Madžarska poudarja, da dejstvo glede zakonsko določene pristojbine, ni odločilen razlog za sklep, da gre za vrsto davka.

| (29) | Poleg tega Madžarska pojasnjuje, da se v skladu s pogodbo o podaljšanju tri različne obveznosti plačila (tj. pristojbina za podaljšanje, višja rudarska pristojbina, katere uporaba se razširi na vsa polja, in enkratno plačilo), ki izhajajo iz ustreznih določb Zakona o rudarstvu, ne smejo obravnavati kot nadomestilo za odklonjeni dohodek države, do katerega je upravičena v vsakem primeru. Po mnenju Madžarske se lahko s stališča države ta plačila obravnavajo kot dodatni dohodek, zaradi katerega se država odpove svoji pravici do ponudbe polj na javnem razpisu v skladu s koncesijskim režimom, pri čemer se upoštevajo s tem povezana tveganja in potencialni prihodek. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega Madžarska pojasnjuje, da se v skladu s pogodbo o podaljšanju tri različne obveznosti plačila (tj. pristojbina za podaljšanje, višja rudarska pristojbina, katere uporaba se razširi na vsa polja, in enkratno plačilo), ki izhajajo iz ustreznih določb Zakona o rudarstvu, ne smejo obravnavati kot nadomestilo za odklonjeni dohodek države, do katerega je upravičena v vsakem primeru. Po mnenju Madžarske se lahko s stališča države ta plačila obravnavajo kot dodatni dohodek, zaradi katerega se država odpove svoji pravici do ponudbe polj na javnem razpisu v skladu s koncesijskim režimom, pri čemer se upoštevajo s tem povezana tveganja in potencialni prihodek.

| (30) | Madžarska poudarja, da po sporni spremembi Zakona o rudarstvu razen družbi MOL nobenemu drugemu udeležencu na trgu ni bilo treba plačati višje pristojbine, ker v zadevnem obdobju dejansko nobena konkurenčna družba ni bila uvrščena v kategorije z višjimi rudarskimi pristojbinami.

  Preglednica 3


  Letna plačila rudarskih pristojbin družbe MOL










  (dejanska in hipotetična) |
| --- | --- |
| Plačilna postavka | Dejansko: v skladu s pogodbo o podaljšanju | Hipotetično: v skladu z veljavnim Zakonom o rudarstvu | Razlika | Neto sedanja vrednost razlike leta 2009 |
| 2005 |
| Enkratno plačilo (32) | [...] (35) | [...] | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Pristojbina za podaljšanje (33) | [...] | [...] | 835,8 | 1 092,1 |
| Rudarska pristojbina (34) | [...] | [...] | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Skupaj | [...] | [...] | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Pristojbina za podaljšanje | [...] | [...] | 769,7 | 926,5 |
| Rudarska pristojbina | [...] | [...] | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Skupaj | [...] | [...] | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Pristojbina za podaljšanje | [...] | [...] | 345,8 | 382,9 |
| Rudarska pristojbina | [...] | [...] | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Skupaj | [...] | [...] | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Pristojbina za podaljšanje | [...] | [...] | 211,2 | 211,2 |
| Rudarska pristojbina | [...] | [...] | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Skupaj | [...] | [...] | –1 730,9 | –1 730,9 |
| VSE SKUPAJ | [...] | [...] | 959,5 | 8 883,0 |
| Zneski temeljijo na podatkih, ki so jih predložili madžarski organi. |

(30)

Madžarska poudarja, da po sporni spremembi Zakona o rudarstvu razen družbi MOL nobenemu drugemu udeležencu na trgu ni bilo treba plačati višje pristojbine, ker v zadevnem obdobju dejansko nobena konkurenčna družba ni bila uvrščena v kategorije z višjimi rudarskimi pristojbinami.

Preglednica 3

Letna plačila rudarskih pristojbin družbe MOL

(dejanska in hipotetična)

Plačilna postavka

Dejansko: v skladu s pogodbo o podaljšanju

Hipotetično: v skladu z veljavnim Zakonom o rudarstvu

Razlika

Neto sedanja vrednost razlike leta 2009

2005

Enkratno plačilo (32)

[...] (35)

[...]

20 000,0

28 064,5

2006

Pristojbina za podaljšanje (33)

[...]

[...]

835,8

1 092,1

Rudarska pristojbina (34)

[...]

[...]

5 755,7

7 520,0

Skupaj

[...]

[...]

6 591,6

8 612,1

2007

Pristojbina za podaljšanje

[...]

[...]

769,7

926,5

Rudarska pristojbina

[...]

[...]

3 428,0

4 126,4

Skupaj

[...]

[...]

4 197,7

5 052,9

2008

Pristojbina za podaljšanje

[...]

[...]

345,8

382,9

Rudarska pristojbina

[...]

[...]

–28 444,7

–31 498,5

Skupaj

[...]

[...]

–28 099,0

–31 115,6

2009

Pristojbina za podaljšanje

[...]

[...]

211,2

211,2

Rudarska pristojbina

[...]

[...]

–1 942,1

–1 942,1

Skupaj

[...]

[...]

–1 730,9

–1 730,9

VSE SKUPAJ

[...]

[...]

959,5

8 883,0

Zneski temeljijo na podatkih, ki so jih predložili madžarski organi.

| (31) | Poleg tega Madžarska trdi, da je družba MOL zaradi pogodbe o podaljšanju v zadnjih letih in ob upoštevanju vseh elementov v pogodbi, vključno s pristojbino za podaljšanje in enkratnim plačilom, državi v absolutnem smislu dejansko plačala več, kot bi plačala brez sklenjene pogodbe o podaljšanju, tj. v skladu z Zakonom o rudarstvu. Dejanska plačila, ki jih je opravila družba MOL v primerjavi s hipotetičnimi plačili, so prikazana v preglednici 3 zgoraj. Zneske so predložili madžarski organi. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega Madžarska trdi, da je družba MOL zaradi pogodbe o podaljšanju v zadnjih letih in ob upoštevanju vseh elementov v pogodbi, vključno s pristojbino za podaljšanje in enkratnim plačilom, državi v absolutnem smislu dejansko plačala več, kot bi plačala brez sklenjene pogodbe o podaljšanju, tj. v skladu z Zakonom o rudarstvu. Dejanska plačila, ki jih je opravila družba MOL v primerjavi s hipotetičnimi plačili, so prikazana v preglednici 3 zgoraj. Zneske so predložili madžarski organi.

| (32) | Po mnenju Madžarske lahko rudarske družbe legitimno pričakujejo predvidljivost rudarske pristojbine, ki mora biti sčasoma stabilna. Takšno je bilo razmišljanje pri spremembi Zakona o rudarstvu, ker kljub spremembi rudarske pristojbine dejansko ni bilo nobene rudarske družbe, za katero bi se rudarska pristojbina zaradi spremembe Zakona o rudarstvu spremenila. Po mnenju Madžarske se s spremembami Zakona o rudarstvu predlaga, da bi država lahko spremenila rudarsko pristojbino, kar zadeva polja, ki že obratujejo. Sprememba iz leta 2008 je bila posledica dogovora v času pogajanj pred sprejetjem Zakona o rudarstvu. Tako se je izrecno sprejelo, da obstajajo legitimna pričakovanja. Zato lahko rudarska družba legitimno pričakuje, da država ne bo sama zvišala nobene pristojbine. Madžarska ugotavlja, da sistem Zakona o rudarstvu in njegove posebne določbe uvajajo, da se rudarske pristojbine med celotnim obdobjem trajanja pogodbe ne spremenijo. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju Madžarske lahko rudarske družbe legitimno pričakujejo predvidljivost rudarske pristojbine, ki mora biti sčasoma stabilna. Takšno je bilo razmišljanje pri spremembi Zakona o rudarstvu, ker kljub spremembi rudarske pristojbine dejansko ni bilo nobene rudarske družbe, za katero bi se rudarska pristojbina zaradi spremembe Zakona o rudarstvu spremenila. Po mnenju Madžarske se s spremembami Zakona o rudarstvu predlaga, da bi država lahko spremenila rudarsko pristojbino, kar zadeva polja, ki že obratujejo. Sprememba iz leta 2008 je bila posledica dogovora v času pogajanj pred sprejetjem Zakona o rudarstvu. Tako se je izrecno sprejelo, da obstajajo legitimna pričakovanja. Zato lahko rudarska družba legitimno pričakuje, da država ne bo sama zvišala nobene pristojbine. Madžarska ugotavlja, da sistem Zakona o rudarstvu in njegove posebne določbe uvajajo, da se rudarske pristojbine med celotnim obdobjem trajanja pogodbe ne spremenijo.

| (33) | Nazadnje, madžarski organi pojasnjujejo, da temelji „klavzula o prenehanju pogodbe“ na razlogih nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

(33)

Nazadnje, madžarski organi pojasnjujejo, da temelji „klavzula o prenehanju pogodbe“ na razlogih nacionalne varnosti.

VI.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (34) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: družbe MOL (upravičenke domnevnega ukrepa pomoči), in madžarskega rudarskega združenja, katerega članica je družba MOL. Obe zainteresirani strani sta imeli podobne pripombe kot Madžarska, njune ugotovitve pa so se v večini prekrivale z ugotovitvami Madžarske. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: družbe MOL (upravičenke domnevnega ukrepa pomoči), in madžarskega rudarskega združenja, katerega članica je družba MOL. Obe zainteresirani strani sta imeli podobne pripombe kot Madžarska, njune ugotovitve pa so se v večini prekrivale z ugotovitvami Madžarske.

| (35) | Družba MOL kot domnevna upravičenka zadevnega ukrepa navaja, da na madžarskem trgu za črpanje ogljikovodika ni uživala nobene prednostne obravnave, kar je v nasprotju s trditvijo Komisije iz odločitve o začetku postopka. Velik delež rudarskih pristojbin družbe MOL, plačanih Madžarski, izhaja iz rudnih polj, za katere velja J % (tj., ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998), kar v praksi pomeni, da plača družba MOL 64–75 %, medtem ko velja za njene konkurenčne družbe (ki so začele z izkoriščanjem pozneje in upravljajo majhna polja) le 12-odstotna pristojbina. |
| --- | --- |

(35)

Družba MOL kot domnevna upravičenka zadevnega ukrepa navaja, da na madžarskem trgu za črpanje ogljikovodika ni uživala nobene prednostne obravnave, kar je v nasprotju s trditvijo Komisije iz odločitve o začetku postopka. Velik delež rudarskih pristojbin družbe MOL, plačanih Madžarski, izhaja iz rudnih polj, za katere velja J % (tj., ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998), kar v praksi pomeni, da plača družba MOL 64–75 %, medtem ko velja za njene konkurenčne družbe (ki so začele z izkoriščanjem pozneje in upravljajo majhna polja) le 12-odstotna pristojbina.

| (36) | Poleg tega je sklenitev pogodbe o podaljšanju pomenila, da je družba MOL državi plačala več (ob upoštevanju vseh elementov v pogodbi o podaljšanju), kot bi v primeru nesklenjene pogodbe, torej le na podlagi prvotnega Zakona o rudarstvu. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je sklenitev pogodbe o podaljšanju pomenila, da je družba MOL državi plačala več (ob upoštevanju vseh elementov v pogodbi o podaljšanju), kot bi v primeru nesklenjene pogodbe, torej le na podlagi prvotnega Zakona o rudarstvu.

| (37) | Kar zadeva trditev Komisije, da se pogodba o podaljšanju ne more šteti za podobno koncesijski pogodbi, ker je zanjo veljal režim podelitev, družba MOL ugotavlja, da podaljšanje rudarske pravice ni pravica, za katero velja podelitev na podlagi enostranske odločitve države, pač pa le na podlagi pogodbe, sklenjene z rudarsko družbo. Če bi bil namen zakonodaje, da je to zadeva, o kateri presoja država, bi bilo treba ustrezno določbo pripraviti drugače. Besedilo Zakona o rudarstvu predlaga, da je zakonodajni namen enako obravnavanje pogodbe o podaljšanju in koncesij. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva trditev Komisije, da se pogodba o podaljšanju ne more šteti za podobno koncesijski pogodbi, ker je zanjo veljal režim podelitev, družba MOL ugotavlja, da podaljšanje rudarske pravice ni pravica, za katero velja podelitev na podlagi enostranske odločitve države, pač pa le na podlagi pogodbe, sklenjene z rudarsko družbo. Če bi bil namen zakonodaje, da je to zadeva, o kateri presoja država, bi bilo treba ustrezno določbo pripraviti drugače. Besedilo Zakona o rudarstvu predlaga, da je zakonodajni namen enako obravnavanje pogodbe o podaljšanju in koncesij.

| (38) | Komisija v odločitvi o začetku postopka trdi, da obstaja nasprotje med trditvijo madžarskih organov glede nujnosti spremembe Zakona o rudarstvu zaradi povečanja prihodkov, in dejstvom, da je bila družba MOL v praksi izvzeta iz plačevanja višjih pristojbin. |
| --- | --- |

(38)

Komisija v odločitvi o začetku postopka trdi, da obstaja nasprotje med trditvijo madžarskih organov glede nujnosti spremembe Zakona o rudarstvu zaradi povečanja prihodkov, in dejstvom, da je bila družba MOL v praksi izvzeta iz plačevanja višjih pristojbin.

| (39) | Družba MOL meni, da ta izjava ni nasprotujoča. Družba je državi v skladu s pogodbo o podaljšanju plačala več, kot bi plačala v skladu z Zakonom o rudarstvu. Družba MOL prav tako plačuje visoke rudarske pristojbine, za katere velja faktor „J“. Poleg tega bi lahko sprememba Zakona o rudarstvu vplivala na polja, ki bodo začela obratovati v prihodnosti. |
| --- | --- |

(39)

Družba MOL meni, da ta izjava ni nasprotujoča. Družba je državi v skladu s pogodbo o podaljšanju plačala več, kot bi plačala v skladu z Zakonom o rudarstvu. Družba MOL prav tako plačuje visoke rudarske pristojbine, za katere velja faktor „J“. Poleg tega bi lahko sprememba Zakona o rudarstvu vplivala na polja, ki bodo začela obratovati v prihodnosti.

| (40) | Družba MOL meni, da elementi podaljšanja plačila nikakor ne pomenijo globe, kot navaja Komisija. Zakon o rudarstvu določa tudi kazni/globe, če se rudarska dejavnost izvaja v nasprotju z Zakonom o rudarstvu. Pristojbine v skladu s pogodbo o podaljšanju so rezultat postopka pogajanj med rudarskim podjetjem in državo. Sklenitev pogodbe ni bila obvezna: rudarska družba bi se lahko odločila, da pogodbe ne sklene, s čimer bi izgubila rudarsko pravico in nato oddala ponudbo v postopku javnega razpisa, v katerem bi lahko končno pridobila rudarsko pravico po nižji ceni. |
| --- | --- |

(40)

Družba MOL meni, da elementi podaljšanja plačila nikakor ne pomenijo globe, kot navaja Komisija. Zakon o rudarstvu določa tudi kazni/globe, če se rudarska dejavnost izvaja v nasprotju z Zakonom o rudarstvu. Pristojbine v skladu s pogodbo o podaljšanju so rezultat postopka pogajanj med rudarskim podjetjem in državo. Sklenitev pogodbe ni bila obvezna: rudarska družba bi se lahko odločila, da pogodbe ne sklene, s čimer bi izgubila rudarsko pravico in nato oddala ponudbo v postopku javnega razpisa, v katerem bi lahko končno pridobila rudarsko pravico po nižji ceni.

| (41) | Primerjava družbe MOL, ki je sklenila pogodbo o podaljšanju, in konkurenčnih družb, ki delujejo v skladu z režimom podelitev, je zavajajoča. Družba MOL poleg tega poudarja, da je izpolnila vse svoje obveznosti in določbe zakonodaje. |
| --- | --- |

(41)

Primerjava družbe MOL, ki je sklenila pogodbo o podaljšanju, in konkurenčnih družb, ki delujejo v skladu z režimom podelitev, je zavajajoča. Družba MOL poleg tega poudarja, da je izpolnila vse svoje obveznosti in določbe zakonodaje.

| (42) | Družba MOL se ne strinja s stališčem Komisije, da je množitelj „c“ prenizek (ker je nižji od zakonite mejne vrednosti 1,2). Prav tako je treba upoštevati, da je uporaba višje rudarske pristojbine zadevala skoraj 150 polj, zaradi česar je ta državi prinesla bistveno večji rudarski prihodek. |
| --- | --- |

(42)

Družba MOL se ne strinja s stališčem Komisije, da je množitelj „c“ prenizek (ker je nižji od zakonite mejne vrednosti 1,2). Prav tako je treba upoštevati, da je uporaba višje rudarske pristojbine zadevala skoraj 150 polj, zaradi česar je ta državi prinesla bistveno večji rudarski prihodek.

| (43) | Nazadnje, v zvezi s trditvijo Komisije glede prednostne obravnave družbe MOL na način, da zanjo klavzula Brent ne velja, družba ugotavlja, da je faktor „J“ občutljiv na ceno. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, v zvezi s trditvijo Komisije glede prednostne obravnave družbe MOL na način, da zanjo klavzula Brent ne velja, družba ugotavlja, da je faktor „J“ občutljiv na ceno.

| (44) | Madžarsko rudarsko združenje (v nadaljnjem besedilu: rudarsko združenje) zastopa družbe, ki se ukvarjajo z rudarskimi dejavnostmi ali dejavnostmi, ki so povezane z rudarjenjem. Njegov glavni cilj je izboljšanje splošnega operativnega okvira za izvajanje rudarskih dejavnosti na Madžarskem, spremljanje zakonodajnih postopkov in delovanje v interesu njegovih članov. Združenje ima trenutno 66 članov, vključno z družbo MOL. Predsednik odbora rudarskega združenja je višji vodja družbe MOL (36). |
| --- | --- |

(44)

Madžarsko rudarsko združenje (v nadaljnjem besedilu: rudarsko združenje) zastopa družbe, ki se ukvarjajo z rudarskimi dejavnostmi ali dejavnostmi, ki so povezane z rudarjenjem. Njegov glavni cilj je izboljšanje splošnega operativnega okvira za izvajanje rudarskih dejavnosti na Madžarskem, spremljanje zakonodajnih postopkov in delovanje v interesu njegovih članov. Združenje ima trenutno 66 članov, vključno z družbo MOL. Predsednik odbora rudarskega združenja je višji vodja družbe MOL (36).

| (45) | Po mnenju rudarskega združenja lahko rudarske družbe legitimno pričakujejo, da se rudarska pristojbina za rudna polja, ki že obratujejo, ne bo spremenila. Tako država ne more enostransko povišati pristojbin za nazaj (tj. za polja, ki že obratujejo). Rudarsko združenje je izrazilo svoje mnenje glede predloga pred spremembo Zakona o rudarstvu, pri čemer meni, da se je to načelo upoštevalo pri spremembi tega zakona. Končnemu besedilu ni nihče nasprotoval, saj v smislu učinka ne zvišuje rudarske pristojbine za dejavnosti, ki se že izvajajo. |
| --- | --- |

(45)

Po mnenju rudarskega združenja lahko rudarske družbe legitimno pričakujejo, da se rudarska pristojbina za rudna polja, ki že obratujejo, ne bo spremenila. Tako država ne more enostransko povišati pristojbin za nazaj (tj. za polja, ki že obratujejo). Rudarsko združenje je izrazilo svoje mnenje glede predloga pred spremembo Zakona o rudarstvu, pri čemer meni, da se je to načelo upoštevalo pri spremembi tega zakona. Končnemu besedilu ni nihče nasprotoval, saj v smislu učinka ne zvišuje rudarske pristojbine za dejavnosti, ki se že izvajajo.

| (46) | Kar zadeva splošne značilnosti in ekonomske pogoje rudarskega trga, rudarsko združenje pojasnjuje, da je časovno obdobje za rudarske projekte sorazmerno dolgo. Od začetka raziskovanja in dejanskega črpanja lahko traja tudi 10–15 let. V tej fazi ima rudarska družba le stroške; prihodka ni, dokler se ne začne črpanje. Poleg tega obstaja geološko tveganje, ker ni gotovo, ali bo raziskovanje uspešno. Zato je treba projekte načrtovati zelo pazljivo. Donosnost projekta je odvisna od več dejavnikov. Ob upoštevanju različnih tveganj sektor pričakuje, da bodo v življenjski dobi projekta ostali stabilni vsaj tisti dejavniki, na katere lahko vpliva država, npr. zakonodajni okvir ali rudarska pristojbina. Finančne strukture imajo lahko ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja pri projektih pomembno vlogo. Posojilodajalci redno nadzirajo projekte in lahko celo odstopijo od financiranja, če se pogoji bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva splošne značilnosti in ekonomske pogoje rudarskega trga, rudarsko združenje pojasnjuje, da je časovno obdobje za rudarske projekte sorazmerno dolgo. Od začetka raziskovanja in dejanskega črpanja lahko traja tudi 10–15 let. V tej fazi ima rudarska družba le stroške; prihodka ni, dokler se ne začne črpanje. Poleg tega obstaja geološko tveganje, ker ni gotovo, ali bo raziskovanje uspešno. Zato je treba projekte načrtovati zelo pazljivo. Donosnost projekta je odvisna od več dejavnikov. Ob upoštevanju različnih tveganj sektor pričakuje, da bodo v življenjski dobi projekta ostali stabilni vsaj tisti dejavniki, na katere lahko vpliva država, npr. zakonodajni okvir ali rudarska pristojbina. Finančne strukture imajo lahko ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja pri projektih pomembno vlogo. Posojilodajalci redno nadzirajo projekte in lahko celo odstopijo od financiranja, če se pogoji bistveno spremenijo.

| (47) | Zato v državah, v katerih je politično tveganje visoko, rudarska družba in država skleneta pogodbo na podlagi zasebnega prava. V stabilnih regijah, kot je Zahodna Evropa, take pogodbe niso potrebne, ker se lahko predpostavlja, da država ne bo vsake toliko časa spremenila zakonodajnega okvira. Rudarska družba in posojilodajalci pričakujejo stabilnost, kar zadeva delež države. Brez te stabilnosti se tveganje projekta poveča; država s stabilno ekonomsko politiko si ne more dovoliti pogostih sprememb politike, ker bi to prestrašilo rudarske družbe. |
| --- | --- |

(47)

Zato v državah, v katerih je politično tveganje visoko, rudarska družba in država skleneta pogodbo na podlagi zasebnega prava. V stabilnih regijah, kot je Zahodna Evropa, take pogodbe niso potrebne, ker se lahko predpostavlja, da država ne bo vsake toliko časa spremenila zakonodajnega okvira. Rudarska družba in posojilodajalci pričakujejo stabilnost, kar zadeva delež države. Brez te stabilnosti se tveganje projekta poveča; država s stabilno ekonomsko politiko si ne more dovoliti pogostih sprememb politike, ker bi to prestrašilo rudarske družbe.

| (48) | Rudarsko združenje prav tako poudarja, da sta načeli pravne gotovosti in zaščita pridobljenih pravic vključeni v sodno prakso evropskih sodišč in madžarsko ustavo. Tako na podlagi madžarske zakonodaje zvišanje rudarske pristojbine za polja, ki že obratujejo, ni upravičeno, ker mora biti zakonodaja predvidljiva. Rudarsko združenje poleg tega meni, da je „stabilnost“ rudarske pristojbine pridobljena pravica. |
| --- | --- |

(48)

Rudarsko združenje prav tako poudarja, da sta načeli pravne gotovosti in zaščita pridobljenih pravic vključeni v sodno prakso evropskih sodišč in madžarsko ustavo. Tako na podlagi madžarske zakonodaje zvišanje rudarske pristojbine za polja, ki že obratujejo, ni upravičeno, ker mora biti zakonodaja predvidljiva. Rudarsko združenje poleg tega meni, da je „stabilnost“ rudarske pristojbine pridobljena pravica.

| (49) | Dodatni argument, ki ga je navedlo rudarsko združenje, je prepoved diskriminacije. Zlasti ne sme obstajati diskriminacija med akterji na trgu, ki delujejo na podlagi koncesije, in akterji na trgu, ki delujejo v skladu s sistemom podelitev. Zato na podlagi madžarske zakonodaje zvišanje rudarske pristojbine za nazaj za polja, ki že obratujejo, ni upravičeno. Sodišče Evropske unije je v več sodbah pojasnilo, da je pravna gotovost temeljni element prava EU. Zakonodaja bi morala biti nedvoumna, natančna in predvidljiva, zlasti če negativno vpliva na posameznike ali družbe (glej navedeno sodno prakso). Rudarsko združenje trdi, da sta načeli pravne gotovosti in pridobljenih pravic prav tako vključeni v madžarsko ustavo, ter sklepa, da mora biti na podlagi prava EU in ustavnih načel zakonodaja predvidljiva. |
| --- | --- |

(49)

Dodatni argument, ki ga je navedlo rudarsko združenje, je prepoved diskriminacije. Zlasti ne sme obstajati diskriminacija med akterji na trgu, ki delujejo na podlagi koncesije, in akterji na trgu, ki delujejo v skladu s sistemom podelitev. Zato na podlagi madžarske zakonodaje zvišanje rudarske pristojbine za nazaj za polja, ki že obratujejo, ni upravičeno. Sodišče Evropske unije je v več sodbah pojasnilo, da je pravna gotovost temeljni element prava EU. Zakonodaja bi morala biti nedvoumna, natančna in predvidljiva, zlasti če negativno vpliva na posameznike ali družbe (glej navedeno sodno prakso). Rudarsko združenje trdi, da sta načeli pravne gotovosti in pridobljenih pravic prav tako vključeni v madžarsko ustavo, ter sklepa, da mora biti na podlagi prava EU in ustavnih načel zakonodaja predvidljiva.

| (50) | Rudarsko združenje nazadnje dodaja, da izhaja načelo zaščite pridobljenih pravic iz načela pravne gotovosti. To načelo pridobljenih pravic se je upoštevalo v nacionalnih in mednarodnih zakonodajnih postopkih, ki urejajo zaščito rudarskih pravic. Druge države članice EU imajo prav tako stabilno rudarsko zakonodajo, ki se ne spreminja pogosto. |
| --- | --- |

(50)

Rudarsko združenje nazadnje dodaja, da izhaja načelo zaščite pridobljenih pravic iz načela pravne gotovosti. To načelo pridobljenih pravic se je upoštevalo v nacionalnih in mednarodnih zakonodajnih postopkih, ki urejajo zaščito rudarskih pravic. Druge države članice EU imajo prav tako stabilno rudarsko zakonodajo, ki se ne spreminja pogosto.

VII.   OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (51) | Da se prepriča, ali pomeni ukrep državno pomoč, mora Komisija oceniti, ali izpodbijani ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) PDEU. Ta člen navaja: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ Glede na to določbo Komisija v nadaljevanju ocenjuje, ali pomeni izpodbijani ukrep državno pomoč. |
| --- | --- |

(51)

Da se prepriča, ali pomeni ukrep državno pomoč, mora Komisija oceniti, ali izpodbijani ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) PDEU. Ta člen navaja: „Razen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ Glede na to določbo Komisija v nadaljevanju ocenjuje, ali pomeni izpodbijani ukrep državno pomoč.

| (52) | Najprej je treba opozoriti, da lahko ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne glede na njegovo pravno obliko. Čeprav bi bila pogodba o podaljšanju sklenjena v skladu z ustreznimi določbami Zakona o rudarstvu in čeprav bi lahko Madžarska zakonsko določila rudarsko pristojbino, to samo po sebi ne pomeni, da so ti ukrepi ali njihovi učinki v skladu s pravili EU o državni pomoči. Dejstvo, da je ukrep skladen z nacionalno zakonodajo, ne vpliva na skladnost s pravili PDEU o državni pomoči. |
| --- | --- |

(52)

Najprej je treba opozoriti, da lahko ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne glede na njegovo pravno obliko. Čeprav bi bila pogodba o podaljšanju sklenjena v skladu z ustreznimi določbami Zakona o rudarstvu in čeprav bi lahko Madžarska zakonsko določila rudarsko pristojbino, to samo po sebi ne pomeni, da so ti ukrepi ali njihovi učinki v skladu s pravili EU o državni pomoči. Dejstvo, da je ukrep skladen z nacionalno zakonodajo, ne vpliva na skladnost s pravili PDEU o državni pomoči.

| (53) | Kot določa odločitev o začetku postopka, Komisija poleg tega meni, da noben element ločenega primera, npr. ustrezne določbe Zakona o rudarstvu, pogodba o podaljšanju in sprememba Zakona o rudarstvu, ni v nasprotju s pravili o državni pomoči. Komisija v tem primeru obravnava celotno zaporedje državnih ukrepov kot „ukrep“ in ocenjuje učinek pogodbe o podaljšanju v kombinaciji s poznejšimi spremembami Zakona o rudarstvu. |
| --- | --- |

(53)

Kot določa odločitev o začetku postopka, Komisija poleg tega meni, da noben element ločenega primera, npr. ustrezne določbe Zakona o rudarstvu, pogodba o podaljšanju in sprememba Zakona o rudarstvu, ni v nasprotju s pravili o državni pomoči. Komisija v tem primeru obravnava celotno zaporedje državnih ukrepov kot „ukrep“ in ocenjuje učinek pogodbe o podaljšanju v kombinaciji s poznejšimi spremembami Zakona o rudarstvu.

| (54) | V zvezi s trditvami Madžarske, da rudarska pristojbina ni davek, ampak državni delež, Komisija ugotavlja, da ta trditev s stališča ocene državne pomoči ni pomembna. Pravila o državni pomoči veljajo za vse vrste stroškov, ki jih morajo kriti podjetja in iz katerih so izvzeta na podlagi ukrepa državne pomoči. V vsakem primeru je treba opozoriti, da naj bi bila upravna odobritev izkoriščanja mineralnih in ogljikovodikovih virov značilna naloga javnega organa; plačila za takšno odobritev so primerljiva s plačilom davka ali upravne takse. |
| --- | --- |

(54)

V zvezi s trditvami Madžarske, da rudarska pristojbina ni davek, ampak državni delež, Komisija ugotavlja, da ta trditev s stališča ocene državne pomoči ni pomembna. Pravila o državni pomoči veljajo za vse vrste stroškov, ki jih morajo kriti podjetja in iz katerih so izvzeta na podlagi ukrepa državne pomoči. V vsakem primeru je treba opozoriti, da naj bi bila upravna odobritev izkoriščanja mineralnih in ogljikovodikovih virov značilna naloga javnega organa; plačila za takšno odobritev so primerljiva s plačilom davka ali upravne takse.

| (55) | Nazadnje, Komisija v zvezi s klavzulo o prenehanju pogodbe meni, da to ni vprašanje državne pomoči. Dejstvo, da pogodba navaja prekinitev, če tretja stranka pridobi več kot 25-odstotni delež družbe MOL, je ukrep, ki ne vključuje državnih sredstev. |
| --- | --- |

(55)

Nazadnje, Komisija v zvezi s klavzulo o prenehanju pogodbe meni, da to ni vprašanje državne pomoči. Dejstvo, da pogodba navaja prekinitev, če tretja stranka pridobi več kot 25-odstotni delež družbe MOL, je ukrep, ki ne vključuje državnih sredstev.

| (56) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost le nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga. |
| --- | --- |

(56)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost le nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga.

| (57) | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (37) in kar zadeva oceno stanja selektivnosti, ki je sestavni dejavnik v konceptu državne pomoči, se na podlagi člena 107(1) PDEU zahteva ocena, ali je v skladu s posamezno predpisano shemo državni ukrep takšen, „da daje prednost le nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga“ v primerjavi z drugimi podjetji v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, ki ga je mogoče primerjati ob upoštevanju cilja zadevnega ukrepa. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (37) in kar zadeva oceno stanja selektivnosti, ki je sestavni dejavnik v konceptu državne pomoči, se na podlagi člena 107(1) PDEU zahteva ocena, ali je v skladu s posamezno predpisano shemo državni ukrep takšen, „da daje prednost le nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga“ v primerjavi z drugimi podjetji v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, ki ga je mogoče primerjati ob upoštevanju cilja zadevnega ukrepa.

| (58) | Sodišče je poleg tega večkrat odločilo, da člen 107(1) PDEU ne razlikuje vzrokov ali ciljev državne pomoči, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke (38). |
| --- | --- |

(58)

Sodišče je poleg tega večkrat odločilo, da člen 107(1) PDEU ne razlikuje vzrokov ali ciljev državne pomoči, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke (38).

| (59) | Vendar se pojem državne pomoči ne uporablja za državne ukrepe, ki razlikujejo med podjetji, kadar ta razlika nastane zaradi narave ali splošne strukture sistema, katerega del so. |
| --- | --- |

(59)

Vendar se pojem državne pomoči ne uporablja za državne ukrepe, ki razlikujejo med podjetji, kadar ta razlika nastane zaradi narave ali splošne strukture sistema, katerega del so.

| (60) | Komisija se ne strinja s trditvijo madžarskih organov in zainteresiranih strani glede pomanjkanja selektivnosti. |
| --- | --- |

(60)

Komisija se ne strinja s trditvijo madžarskih organov in zainteresiranih strani glede pomanjkanja selektivnosti.

| (61) | Za odločitev, ali je ukrep selektiven, je treba opredeliti veljavni referenčni sistem (39). |
| --- | --- |

(61)

Za odločitev, ali je ukrep selektiven, je treba opredeliti veljavni referenčni sistem (39).

| (62) | V zadevnem primeru Komisija meni, da je veljavni referenčni sistem za presojo režim podelitev. Družbi MOL ni bilo treba sodelovati na konkurenčnem razpisu, da bi pridobila pravico za koncesijo na zaprtem območju. Namesto tega je pridobila rudarsko pravico za svoja polja, za katera velja režim podelitev, in je konkurenčna udeležencem na trgu, ki delujejo v skladu s tem režimom. Pogodba o podaljšanju je del režima podelitev. Zaradi samega dejstva, da družba MOL ni mogla začeti s črpanjem v določenem roku in je morala prositi za pogodbo o podaljšanju, se referenčni sistem ne more spremeniti. Potrditev takega argumenta bi povzročila položaj, v katerem se posamezna obravnava nameni eni družbi, kot to velja v skladu z režimom koncesij, vendar brez konkurenčnega javnega razpisa. |
| --- | --- |

(62)

V zadevnem primeru Komisija meni, da je veljavni referenčni sistem za presojo režim podelitev. Družbi MOL ni bilo treba sodelovati na konkurenčnem razpisu, da bi pridobila pravico za koncesijo na zaprtem območju. Namesto tega je pridobila rudarsko pravico za svoja polja, za katera velja režim podelitev, in je konkurenčna udeležencem na trgu, ki delujejo v skladu s tem režimom. Pogodba o podaljšanju je del režima podelitev. Zaradi samega dejstva, da družba MOL ni mogla začeti s črpanjem v določenem roku in je morala prositi za pogodbo o podaljšanju, se referenčni sistem ne more spremeniti. Potrditev takega argumenta bi povzročila položaj, v katerem se posamezna obravnava nameni eni družbi, kot to velja v skladu z režimom koncesij, vendar brez konkurenčnega javnega razpisa.

| (63) | Dejansko gre za diskrecijsko odločitev madžarskih organov, da bi ugotovili, ali za polje velja koncesija ali podelitev. Če torej želijo madžarski organi podeliti rudarsko pravico na podlagi pogodbe, se lahko odločijo za pregleden koncesijski postopek, ki vključuje odprt razpisni postopek. Komisija ne more sprejeti, da se lahko nejasna, tako imenovana koncesiji podobna rešitev, ki trenutno velja za eno družbo (MOL), obravnava kot ločeni referenčni sistem. |
| --- | --- |

(63)

Dejansko gre za diskrecijsko odločitev madžarskih organov, da bi ugotovili, ali za polje velja koncesija ali podelitev. Če torej želijo madžarski organi podeliti rudarsko pravico na podlagi pogodbe, se lahko odločijo za pregleden koncesijski postopek, ki vključuje odprt razpisni postopek. Komisija ne more sprejeti, da se lahko nejasna, tako imenovana koncesiji podobna rešitev, ki trenutno velja za eno družbo (MOL), obravnava kot ločeni referenčni sistem.

| (64) | Poleg tega je Madžarska imela širok manevrski prostor pri presoji glede podaljšanja podeljene pravice in tudi pri poznejši spremembi ustreznih določb Zakona o rudarstvu (kljub zavedanju, da bo to imelo koristne učinke za družbo MOL, je ta družba edina akterka na trgu za ogljikovodik, ki je sklenila pogodbo o podaljšanju). Madžarska je lahko kadar koli prosto določila rudarsko pristojbino, kar pomeni, da bi se lahko odločila, da Zakona o rudarstvu sploh ne spremeni. S stališča učinkov je zaporedje dejanj nedvoumno dajalo prednost enemu podjetju. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega je Madžarska imela širok manevrski prostor pri presoji glede podaljšanja podeljene pravice in tudi pri poznejši spremembi ustreznih določb Zakona o rudarstvu (kljub zavedanju, da bo to imelo koristne učinke za družbo MOL, je ta družba edina akterka na trgu za ogljikovodik, ki je sklenila pogodbo o podaljšanju). Madžarska je lahko kadar koli prosto določila rudarsko pristojbino, kar pomeni, da bi se lahko odločila, da Zakona o rudarstvu sploh ne spremeni. S stališča učinkov je zaporedje dejanj nedvoumno dajalo prednost enemu podjetju.

| (65) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je referenčni sistem režim podelitev. |
| --- | --- |

(65)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je referenčni sistem režim podelitev.

| (66) | V okviru režima podelitev je pogodba o podaljšanju brez dvoma selektivna. Kot madžarski organi sami potrjujejo, imajo stranke pri pogajanju o pogojih pogodbe določen manevrski prostor za določitev različnih elementov plačila in, kar je pomembneje, lahko se odločijo, da pogodbe sploh ne sklenejo. Tako so madžarski organi imeli diskrecijsko pravico, da tako pogodbo sklenejo z družbo MOL (ali s katerim koli udeležencem na trgu) (40). |
| --- | --- |

(66)

V okviru režima podelitev je pogodba o podaljšanju brez dvoma selektivna. Kot madžarski organi sami potrjujejo, imajo stranke pri pogajanju o pogojih pogodbe določen manevrski prostor za določitev različnih elementov plačila in, kar je pomembneje, lahko se odločijo, da pogodbe sploh ne sklenejo. Tako so madžarski organi imeli diskrecijsko pravico, da tako pogodbo sklenejo z družbo MOL (ali s katerim koli udeležencem na trgu) (40).

| (67) | Takšne obravnave ni mogoče pojasniti na podlagi logike in narave sistema. Na eni strani se rudarske pravice uvedejo za zagotovitev prihodka države na podlagi vrednosti načrpane količine. Na drugi strani se elementi plačila v okviru pogodbe o podaljšanju v zameno za podaljšanje plačajo kot dodatna taksa. V tem primeru se je družba MOL zaradi sklenitve pogodbe o podaljšanju in posledičnega povišanja pristojbin znašla v paradoksnem položaju, pri čemer bo zaradi zamude pri začetku izkoriščanja polj do leta 2020 plačevala nižje rudarske pristojbine za skoraj vsa svoja polja v okviru podelitev; medtem ko morajo konkurenčne družbe, za katere prav tako velja režim podelitev in ki so pravočasno začele izkoriščati polja ter zato niso sklenile pogodbe o podaljšanju, plačevati višje zakonsko določene pristojbine. |
| --- | --- |

(67)

Takšne obravnave ni mogoče pojasniti na podlagi logike in narave sistema. Na eni strani se rudarske pravice uvedejo za zagotovitev prihodka države na podlagi vrednosti načrpane količine. Na drugi strani se elementi plačila v okviru pogodbe o podaljšanju v zameno za podaljšanje plačajo kot dodatna taksa. V tem primeru se je družba MOL zaradi sklenitve pogodbe o podaljšanju in posledičnega povišanja pristojbin znašla v paradoksnem položaju, pri čemer bo zaradi zamude pri začetku izkoriščanja polj do leta 2020 plačevala nižje rudarske pristojbine za skoraj vsa svoja polja v okviru podelitev; medtem ko morajo konkurenčne družbe, za katere prav tako velja režim podelitev in ki so pravočasno začele izkoriščati polja ter zato niso sklenile pogodbe o podaljšanju, plačevati višje zakonsko določene pristojbine.

| (68) | To je bila edina pogodba o podaljšanju za ogljikovodike. Družba MOL ugotavlja, da obstajajo za trdne minerale še druge veljavne pogodbe o podaljšanju. Komisija kljub temu ugotavlja, da to zadeva druge vrste mineralov, za katere velja v skladu z Zakonom o rudarstvu drugačna rudarska pristojbina kot za ogljikovodike. Prav tako je treba opozoriti, da se za trdne minerale rudarska pristojbina, uvedena s spremembo Zakona o rudarstvu (za udeležence na trgu, ki so sklenili takšno pogodbo, ni veljajo enako „zaporedje ukrepov“ in zato niso imeli nobene prednosti), ni spremenila. |
| --- | --- |

(68)

To je bila edina pogodba o podaljšanju za ogljikovodike. Družba MOL ugotavlja, da obstajajo za trdne minerale še druge veljavne pogodbe o podaljšanju. Komisija kljub temu ugotavlja, da to zadeva druge vrste mineralov, za katere velja v skladu z Zakonom o rudarstvu drugačna rudarska pristojbina kot za ogljikovodike. Prav tako je treba opozoriti, da se za trdne minerale rudarska pristojbina, uvedena s spremembo Zakona o rudarstvu (za udeležence na trgu, ki so sklenili takšno pogodbo, ni veljajo enako „zaporedje ukrepov“ in zato niso imeli nobene prednosti), ni spremenila.

| (69) | Komisija na podlagi navedenega in kljub trditvam, ki jih je predložila Madžarska, meni, da so bili zaporedje ukrepov, tj. besedilo oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu, pogodba o podaljšanju, sklenjena na tej podlagi, in poznejša sprememba Zakona o rudarstvu selektivni v korist družbe MOL. |
| --- | --- |

(69)

Komisija na podlagi navedenega in kljub trditvam, ki jih je predložila Madžarska, meni, da so bili zaporedje ukrepov, tj. besedilo oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu, pogodba o podaljšanju, sklenjena na tej podlagi, in poznejša sprememba Zakona o rudarstvu selektivni v korist družbe MOL.

| (70) | Kombinirani učinki zaporedja ukrepov so takšni, da je med imetniki dovoljenj za rudarjenje, podeljenimi v skladu z oddelkom 5 Zakona o rudarjenju, poseben režim veljal le za družbo MOL, na podlagi katerega je bila zavarovana pred vsakim povišanjem rudarske pristojbine, ki običajno velja za črpanje ogljikovodikov. |
| --- | --- |

(70)

Kombinirani učinki zaporedja ukrepov so takšni, da je med imetniki dovoljenj za rudarjenje, podeljenimi v skladu z oddelkom 5 Zakona o rudarjenju, poseben režim veljal le za družbo MOL, na podlagi katerega je bila zavarovana pred vsakim povišanjem rudarske pristojbine, ki običajno velja za črpanje ogljikovodikov.

| (71) | Nazadnje, zaradi splošne diskrecijske pravice pri priznavanju pogodbe o podaljšanju in glede na dejstvo, da je izvzetje dejansko namenjeno eni sami družbi, je merilo selektivnosti izpolnjeno. |
| --- | --- |

(71)

Nazadnje, zaradi splošne diskrecijske pravice pri priznavanju pogodbe o podaljšanju in glede na dejstvo, da je izvzetje dejansko namenjeno eni sami družbi, je merilo selektivnosti izpolnjeno.

| (72) | V nasprotju s trditvami madžarskih organov Komisija meni, da država ne izvaja gospodarske dejavnosti na podlagi odobritev rudarskih dejavnosti. Namesto tega je podelitev upravnih koncesij ali dovoljenj za rudarjenje povezana z izvajanjem pooblastil, ki so značilna za javni organ, saj dejavnosti prvotno ne more izvajati zasebni akter (41). Na Madžarskem in v tudi v drugih državah članicah EU prvotni lastnik mineralnih virov ne more biti zasebni akter. Pravni sistemi držav članic na splošno dodeljujejo nadzor nad mineralnimi viri javnim organom (42). Zato je odločitev, da se družbi omogoči izkoriščanje mineralnih virov v obliki, ki jo izbere država članica, in na podlagi plačila določenih pristojbin, zaradi njene narave in pravil v pristojnosti javnih organov ter jo je mogoče opredeliti kot izvajanje pristojnosti javnih organov. Posredovanje Madžarske, da se rudarska dejavnost podredi upravnemu nadzoru, služi splošnemu pomenu in ne poslovnim interesom. Takšno ravnanje je treba zato obravnavati kot državni poseg javnega organa, ki se razlikuje od ravnanja zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu (43). |
| --- | --- |

(72)

V nasprotju s trditvami madžarskih organov Komisija meni, da država ne izvaja gospodarske dejavnosti na podlagi odobritev rudarskih dejavnosti. Namesto tega je podelitev upravnih koncesij ali dovoljenj za rudarjenje povezana z izvajanjem pooblastil, ki so značilna za javni organ, saj dejavnosti prvotno ne more izvajati zasebni akter (41). Na Madžarskem in v tudi v drugih državah članicah EU prvotni lastnik mineralnih virov ne more biti zasebni akter. Pravni sistemi držav članic na splošno dodeljujejo nadzor nad mineralnimi viri javnim organom (42). Zato je odločitev, da se družbi omogoči izkoriščanje mineralnih virov v obliki, ki jo izbere država članica, in na podlagi plačila določenih pristojbin, zaradi njene narave in pravil v pristojnosti javnih organov ter jo je mogoče opredeliti kot izvajanje pristojnosti javnih organov. Posredovanje Madžarske, da se rudarska dejavnost podredi upravnemu nadzoru, služi splošnemu pomenu in ne poslovnim interesom. Takšno ravnanje je treba zato obravnavati kot državni poseg javnega organa, ki se razlikuje od ravnanja zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu (43).

| (73) | Tudi če bi se v tem primeru dovoljenje za izkoriščanje rudnin štelo za gospodarsko dejavnost, pri kateri ima država poslovne interese (vendar ni tako), Komisija ugotavlja, da v denarnem smislu ni jasne in neposredne povezave med stopnjo rudarskih pristojbin, ki jih je Madžarska določila za družbo MOL, in vrednostjo dovoljenja za rudarjenje. Argument Madžarske, in sicer da je pri sklenitvi pogodbe o podaljšanju delovala kot akter na trgu, ni utemeljen. Zlasti ni dokazov, da v okviru javnega razpisa za podelitev koncesije (ki ne bi bila podaljšana) za 12 polj konkurenčna družba ne bi oddala višje ponudbe. Madžarska prav tako ni dokazala, da je pri sklenitvi pogodbe o podaljšanju upoštevala vse pomembne dejavnike in tveganja s tržnega vidika, tj. vse elemente plačila v pogodbi o podaljšanju, možne višje pristojbine, ki so določene z Zakonom o rudarstvu in veljajo do leta 2020, trajanje pogodbe ter morebitne konkurenčne družbe. |
| --- | --- |

(73)

Tudi če bi se v tem primeru dovoljenje za izkoriščanje rudnin štelo za gospodarsko dejavnost, pri kateri ima država poslovne interese (vendar ni tako), Komisija ugotavlja, da v denarnem smislu ni jasne in neposredne povezave med stopnjo rudarskih pristojbin, ki jih je Madžarska določila za družbo MOL, in vrednostjo dovoljenja za rudarjenje. Argument Madžarske, in sicer da je pri sklenitvi pogodbe o podaljšanju delovala kot akter na trgu, ni utemeljen. Zlasti ni dokazov, da v okviru javnega razpisa za podelitev koncesije (ki ne bi bila podaljšana) za 12 polj konkurenčna družba ne bi oddala višje ponudbe. Madžarska prav tako ni dokazala, da je pri sklenitvi pogodbe o podaljšanju upoštevala vse pomembne dejavnike in tveganja s tržnega vidika, tj. vse elemente plačila v pogodbi o podaljšanju, možne višje pristojbine, ki so določene z Zakonom o rudarstvu in veljajo do leta 2020, trajanje pogodbe ter morebitne konkurenčne družbe.

| (74) | Madžarska je nadalje trdila, da po sporni spremembi Zakona o rudarstvu nobenemu drugemu udeležencu na trgu dejansko ni bilo treba plačati višje pristojbine, kot jo je plačevala družba MOL, ker v zadevnem obdobju nobena konkurenčna družba ni bila uvrščena v kategorije z višjimi rudarskimi pristojbinami.

  Preglednica 4


  Povzetek veljavnih rudarskih pristojbin pred spremembami Zakona o rudarstvu o in po njih | Pristojbina, ki je veljala do leta 2008 | Pristojbina, ki je veljala leta 2008 | Pristojbina, ki velja od 23. januarja 2009 | Pristojbina za polja iz pogodbe družbe MOL
  Velja do leta 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo pred 1. januarjem 1998 | J %
  (vsaj 12 % (46)) | J %
  (vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | J %
  (vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | J % c (47)

  (vsaj 12 %) |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008 | 12 % | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 % c
  (~12,24 % (45)) |
| Izkoriščanje rudnin se je začelo po 1. januarju 2008 (44) | Plinska polja, na katerih se letno načrpa manj kot 300 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa manj kot 50 kt | Ni relevantno. | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 12 % c
  (~12,24 % (45)) |
| Plinska polja, na katerih se letno načrpa 300–500 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa 50–200 kt | 20 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 20 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Plinska polja, na katerih se letno načrpa nad 500 m m3

  Naftna polja, na katerih se letno načrpa nad 200 kt | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) | 30 %
  (+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent) |
| Ogljikovodiki, za katere veljajo posebni rudarski pogoji | 12 % | 12 % |
| Drag inertni plin | 8 % | 8 % |

(74)

Madžarska je nadalje trdila, da po sporni spremembi Zakona o rudarstvu nobenemu drugemu udeležencu na trgu dejansko ni bilo treba plačati višje pristojbine, kot jo je plačevala družba MOL, ker v zadevnem obdobju nobena konkurenčna družba ni bila uvrščena v kategorije z višjimi rudarskimi pristojbinami.

Preglednica 4

Povzetek veljavnih rudarskih pristojbin pred spremembami Zakona o rudarstvu o in po njih

Pristojbina, ki je veljala do leta 2008

Pristojbina, ki je veljala leta 2008

Pristojbina, ki velja od 23. januarja 2009

Pristojbina za polja iz pogodbe družbe MOL

Velja do leta 2020

Izkoriščanje rudnin se je začelo pred 1. januarjem 1998

J %

(vsaj 12 % (46))

J %

(vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

J %

(vsaj 30 %, + 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

J % c (47)

(vsaj 12 %)

Izkoriščanje rudnin se je začelo med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008

12 %

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 % c

(~12,24 % (45))

Izkoriščanje rudnin se je začelo po 1. januarju 2008 (44)

Plinska polja, na katerih se letno načrpa manj kot 300 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa manj kot 50 kt

Ni relevantno.

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

12 % c

(~12,24 % (45))

Plinska polja, na katerih se letno načrpa 300–500 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa 50–200 kt

20 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

20 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Plinska polja, na katerih se letno načrpa nad 500 m m3

Naftna polja, na katerih se letno načrpa nad 200 kt

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

30 %

(+ 3 % ali 6 % v skladu s klavzulo Brent)

Ogljikovodiki, za katere veljajo posebni rudarski pogoji

12 %

12 %

Drag inertni plin

8 %

8 %

| (75) | Ta argument je treba zavrniti. |
| --- | --- |

(75)

Ta argument je treba zavrniti.

| (76) | Preglednica 4 zgoraj povzema, v kolikšnem obsegu sta pogodba o podaljšanju in poznejša sprememba Zakona o rudarstvu vplivali na nižje pristojbine za družbo MOL, kot je določeno z Zakonom o rudarstvu. |
| --- | --- |

(76)

Preglednica 4 zgoraj povzema, v kolikšnem obsegu sta pogodba o podaljšanju in poznejša sprememba Zakona o rudarstvu vplivali na nižje pristojbine za družbo MOL, kot je določeno z Zakonom o rudarstvu.

| (77) | Prvič, podatki, ki so jih predložili madžarski organi, kažejo, da je za nekatere akterje na trgu, ki so upravljali polja v skladu z režimom podelitev, veljala obveznost višje rudarske pristojbine, kot jo je plačevala družba MOL, in sicer med 8. januarjem 2008 in 23. januarjem 2009 zaradi prve spremembe Zakona o rudarstvu ter od 23. januarja 2009 do danes zaradi druge spremembe Zakona o rudarstvu. Predložitve madžarskih organov kažejo, da so leta 2008 za rudna polja, ki so jih v skladu s podelitvijo upravljale druge družbe in ne družba MOL, te družbe na podlagi uporabe klavzule Brent (48) plačevale več kot 12 % (med 14,24 % in 18 %). |
| --- | --- |

(77)

Prvič, podatki, ki so jih predložili madžarski organi, kažejo, da je za nekatere akterje na trgu, ki so upravljali polja v skladu z režimom podelitev, veljala obveznost višje rudarske pristojbine, kot jo je plačevala družba MOL, in sicer med 8. januarjem 2008 in 23. januarjem 2009 zaradi prve spremembe Zakona o rudarstvu ter od 23. januarja 2009 do danes zaradi druge spremembe Zakona o rudarstvu. Predložitve madžarskih organov kažejo, da so leta 2008 za rudna polja, ki so jih v skladu s podelitvijo upravljale druge družbe in ne družba MOL, te družbe na podlagi uporabe klavzule Brent (48) plačevale več kot 12 % (med 14,24 % in 18 %).

| (78) | Drugič, čeprav madžarski organi trdijo, da konkurenčne družbe upravljajo ali se od njih pričakuje, da bodo začele upravljati le manjša polja (na katerih se načrpa manj kot 500 m3 ali 200 kt), Komisija ugotavlja, da bodo kljub temu morale plačati pribitek Brent, kjer je primerno, čeprav spadajo takšna manjša polja v kategorijo 12 %. Zaradi tega bi lahko rudarska pristojbina znašala tudi do 18 %. Komisija ponovno opozarja, da je učinek ukrepov takšen, da se za družbo MOL klavzula Brent, ki je v Zakonu o rudarstvu določena za vse druge subjekte, ne uporablja. |
| --- | --- |

(78)

Drugič, čeprav madžarski organi trdijo, da konkurenčne družbe upravljajo ali se od njih pričakuje, da bodo začele upravljati le manjša polja (na katerih se načrpa manj kot 500 m3 ali 200 kt), Komisija ugotavlja, da bodo kljub temu morale plačati pribitek Brent, kjer je primerno, čeprav spadajo takšna manjša polja v kategorijo 12 %. Zaradi tega bi lahko rudarska pristojbina znašala tudi do 18 %. Komisija ponovno opozarja, da je učinek ukrepov takšen, da se za družbo MOL klavzula Brent, ki je v Zakonu o rudarstvu določena za vse druge subjekte, ne uporablja.

| (79) | Tretjič, kar zadeva sedanje splošne razmere na madžarskem trgu, opravlja dejavnosti črpanja ogljikovodika več rudarskih družb. Poleg tega več družb izkorišča ogljikovodike, pri čemer bi te lahko začele upravljati polja in postale konkurenca družbi MOL. Vsi novi udeleženci, za katere velja režim podelitev, bodo morali plačevati zakonsko določeno rudarsko pristojbino in konkurirati družbi MOL, edini družbi, ki ji za svoja rudna polja ni treba plačevati veljavne pristojbine v okviru splošnega režima podelitev in zanje plačuje nižje pristojbine. |
| --- | --- |

(79)

Tretjič, kar zadeva sedanje splošne razmere na madžarskem trgu, opravlja dejavnosti črpanja ogljikovodika več rudarskih družb. Poleg tega več družb izkorišča ogljikovodike, pri čemer bi te lahko začele upravljati polja in postale konkurenca družbi MOL. Vsi novi udeleženci, za katere velja režim podelitev, bodo morali plačevati zakonsko določeno rudarsko pristojbino in konkurirati družbi MOL, edini družbi, ki ji za svoja rudna polja ni treba plačevati veljavne pristojbine v okviru splošnega režima podelitev in zanje plačuje nižje pristojbine.

| (80) | Četrtič, Komisija ugotavlja, da je v času pogodbe iz leta 2005 veljala za družbo MOL pristojbina v višini 12,24 % ne le za 12 polj, za katera je bilo odobreno podaljšanje, ampak dejansko za vsa njena rudna polja, ki so začela obratovati po 1. januarju 1998 in jih upravlja v skladu s podelitvijo, ter pristojbina v višini J % za vsa polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998. Poleg tega je v pogodbi o podaljšanju za družbo MOL določena pristojbina v višini 12,24 % do leta 2020. Tako ima družba MOL v skladu s podelitvijo prednost pri večini svojih polj v precej dolgem obdobju. |
| --- | --- |

(80)

Četrtič, Komisija ugotavlja, da je v času pogodbe iz leta 2005 veljala za družbo MOL pristojbina v višini 12,24 % ne le za 12 polj, za katera je bilo odobreno podaljšanje, ampak dejansko za vsa njena rudna polja, ki so začela obratovati po 1. januarju 1998 in jih upravlja v skladu s podelitvijo, ter pristojbina v višini J % za vsa polja, ki so začela obratovati pred 1. januarjem 1998. Poleg tega je v pogodbi o podaljšanju za družbo MOL določena pristojbina v višini 12,24 % do leta 2020. Tako ima družba MOL v skladu s podelitvijo prednost pri večini svojih polj v precej dolgem obdobju.

| (81) | Petič, če organ za rudarstvo hipotetično ne bi odobril podaljšanja za 12 polj, bi tudi za vsa druga polja družbe MOL v skladu s podelitvijo veljala precej višja rudarska pristojbina, kar bi lahko pomenilo višje prihodke za državo (49). Poleg tega bi država lahko objavila javni razpis za koncesijo za 12 polj, za katera ni bi bilo odobreno podaljšanje, in bi tako lahko od konkurenčne družbe prejela višjo ponudbo, kot je navedeno v uvodni izjavi 73. |
| --- | --- |

(81)

Petič, če organ za rudarstvo hipotetično ne bi odobril podaljšanja za 12 polj, bi tudi za vsa druga polja družbe MOL v skladu s podelitvijo veljala precej višja rudarska pristojbina, kar bi lahko pomenilo višje prihodke za državo (49). Poleg tega bi država lahko objavila javni razpis za koncesijo za 12 polj, za katera ni bi bilo odobreno podaljšanje, in bi tako lahko od konkurenčne družbe prejela višjo ponudbo, kot je navedeno v uvodni izjavi 73.

| (82) | Komisija ugotavlja, da je argument Madžarske glede tega, da je družba MOL v letih 2006 in 2007 plačevala višjo rudarsko pristojbino, in sicer 12,24 %, nepomemben. |
| --- | --- |

(82)

Komisija ugotavlja, da je argument Madžarske glede tega, da je družba MOL v letih 2006 in 2007 plačevala višjo rudarsko pristojbino, in sicer 12,24 %, nepomemben.

| (83) | Razlog za to je dejstvo, da je morala družba MOL plačati določeno povišanje rudarske pristojbine (z 12 % na 12,24 %), kot bi to morala vsaka druga družba, ki bi želela podaljšati dovoljenje za rudarjenje. V tem smislu je bila družba MOL standardno obravnavana in ni bila v slabšem položaju. Prav tako družba MOL še ni imela prednosti: prednost je dobila s prvo spremembo Zakona o rudarstvu, tj. 8. januarja 2008. |
| --- | --- |

(83)

Razlog za to je dejstvo, da je morala družba MOL plačati določeno povišanje rudarske pristojbine (z 12 % na 12,24 %), kot bi to morala vsaka druga družba, ki bi želela podaljšati dovoljenje za rudarjenje. V tem smislu je bila družba MOL standardno obravnavana in ni bila v slabšem položaju. Prav tako družba MOL še ni imela prednosti: prednost je dobila s prvo spremembo Zakona o rudarstvu, tj. 8. januarja 2008.

| (84) | Poleg tega je družba MOL leta 2008 plačala 28,4 milijarde HUF in leta 2009 1,9 milijarde HUF manj za rudarske pristojbine za svoja polja, kot bi plačala, če bi se zanjo uporabljal Zakon o rudarstvu, ki je bil takrat v veljavi. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega je družba MOL leta 2008 plačala 28,4 milijarde HUF in leta 2009 1,9 milijarde HUF manj za rudarske pristojbine za svoja polja, kot bi plačala, če bi se zanjo uporabljal Zakon o rudarstvu, ki je bil takrat v veljavi.

| (85) | Drugi elementi plačila iz oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu (tj. pristojbina za podaljšanje in enkratno plačilo) so bili plačani v zameno za podaljšanje in ne za pravico do nižjih pristojbin od tistih, ki veljajo za konkurenčne družbe. Ti elementi plačila se prav tako ne morejo šteti za „predplačilo“ rudarskih pristojbin, ki bi jih bilo treba plačati v poznejših obdobjih. Besedilo oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu je v zvezi s tem jasno. Zlasti je navedeno, da „družba plača takso, če se podaljšanje odobri“. Druga dva elementa sta povezana s številom polj, za katera je bilo odobreno podaljšanje. Tako oddelek 26/A(5) Zakona o rudarstvu jasno vzpostavlja povezavo med podaljšanjem in obveznostjo plačila. |
| --- | --- |

(85)

Drugi elementi plačila iz oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu (tj. pristojbina za podaljšanje in enkratno plačilo) so bili plačani v zameno za podaljšanje in ne za pravico do nižjih pristojbin od tistih, ki veljajo za konkurenčne družbe. Ti elementi plačila se prav tako ne morejo šteti za „predplačilo“ rudarskih pristojbin, ki bi jih bilo treba plačati v poznejših obdobjih. Besedilo oddelka 26/A(5) Zakona o rudarstvu je v zvezi s tem jasno. Zlasti je navedeno, da „družba plača takso, če se podaljšanje odobri“. Druga dva elementa sta povezana s številom polj, za katera je bilo odobreno podaljšanje. Tako oddelek 26/A(5) Zakona o rudarstvu jasno vzpostavlja povezavo med podaljšanjem in obveznostjo plačila.

| (86) | V skladu s sodno prakso pomoči družbi ni mogoče pobotati s takso, ki jo mora ta družba plačati ter predstavlja posebno in ločeno takso ter je ni mogoče povezati z ukrepom, ki pomeni državno pomoč (50). V obravnavanem primeru predstavljajo drugi elementi plačila v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu takso za podaljšanje, ki se lahko šteje za posebno in ločeno takso, ki ni povezana s poznejšimi spremembami zakonsko določenih pristojbin v skladu z režimom podelitev, kot je opisano v uvodni izjavi 85. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s sodno prakso pomoči družbi ni mogoče pobotati s takso, ki jo mora ta družba plačati ter predstavlja posebno in ločeno takso ter je ni mogoče povezati z ukrepom, ki pomeni državno pomoč (50). V obravnavanem primeru predstavljajo drugi elementi plačila v skladu z oddelkom 26/A(5) Zakona o rudarstvu takso za podaljšanje, ki se lahko šteje za posebno in ločeno takso, ki ni povezana s poznejšimi spremembami zakonsko določenih pristojbin v skladu z režimom podelitev, kot je opisano v uvodni izjavi 85.

| (87) | Nazadnje, Komisija poudarja, da se je zaradi sklenitve pogodbe o podaljšanju in posledičnega povišanja pristojbin družba MOL znašla v paradoksnem položaju, saj bo zaradi zamude pri začetku izkoriščanja polj do leta 2020 plačevala nižje rudarske pristojbine za skoraj vsa svoja polja v skladu s podelitvijo, medtem ko morajo konkurenčne družbe, ki niso sklenile pogodbe o podaljšanju, ker so pravočasno začele izkoriščati polja, in za katere prav tako velja režim podelitev, plačevati višje zakonsko določene pristojbine. |
| --- | --- |

(87)

Nazadnje, Komisija poudarja, da se je zaradi sklenitve pogodbe o podaljšanju in posledičnega povišanja pristojbin družba MOL znašla v paradoksnem položaju, saj bo zaradi zamude pri začetku izkoriščanja polj do leta 2020 plačevala nižje rudarske pristojbine za skoraj vsa svoja polja v skladu s podelitvijo, medtem ko morajo konkurenčne družbe, ki niso sklenile pogodbe o podaljšanju, ker so pravočasno začele izkoriščati polja, in za katere prav tako velja režim podelitev, plačevati višje zakonsko določene pristojbine.

| (88) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je bila z ukrepom družbi MOL dodeljena prednost. Zaradi ukrepa družba MOL nima stroškov, ki bi jih drugače imela. Skupni učinek pogodbe o podaljšanju in poznejše spremembe Zakona o rudarstvu pomeni prednost za družbo. |
| --- | --- |

(88)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je bila z ukrepom družbi MOL dodeljena prednost. Zaradi ukrepa družba MOL nima stroškov, ki bi jih drugače imela. Skupni učinek pogodbe o podaljšanju in poznejše spremembe Zakona o rudarstvu pomeni prednost za družbo.

| (89) | Ukrep jasno vključuje izpad prihodkov, do katerih bi bila država upravičena, zato pomeni, da se za ukrep uporabljajo državna sredstva. |
| --- | --- |

(89)

Ukrep jasno vključuje izpad prihodkov, do katerih bi bila država upravičena, zato pomeni, da se za ukrep uporabljajo državna sredstva.

| (90) | Družba MOL je integrirana naftna in plinska družba ter se šteje za podjetje. Konkurira drugim podjetjem, ki nimajo enake prednosti. Zato ukrep izkrivlja konkurenco. Poleg tega družba MOL deluje v sektorju, v katerem obstaja trgovina med državam članicami, zato je izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(90)

Družba MOL je integrirana naftna in plinska družba ter se šteje za podjetje. Konkurira drugim podjetjem, ki nimajo enake prednosti. Zato ukrep izkrivlja konkurenco. Poleg tega družba MOL deluje v sektorju, v katerem obstaja trgovina med državam članicami, zato je izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Unije.

| (91) | Na podlagi zgornjih argumentov Komisija meni, da ukrep izpolnjuje merila iz člena 107(1) PDEU. V skladu s tem je treba zadevni ukrep šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi zgornjih argumentov Komisija meni, da ukrep izpolnjuje merila iz člena 107(1) PDEU. V skladu s tem je treba zadevni ukrep šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

VIII.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

| (92) | Člen 107(2) in (3) PDEU določa izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1). |
| --- | --- |

(92)

Člen 107(2) in (3) PDEU določa izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1).

| (93) | V nadaljevanju Komisija ocenjuje združljivost ukrepa v skladu s temi izjemami. Opozoriti je treba, da Madžarska ni predložila nobenih argumentov glede združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(93)

V nadaljevanju Komisija ocenjuje združljivost ukrepa v skladu s temi izjemami. Opozoriti je treba, da Madžarska ni predložila nobenih argumentov glede združljivosti z notranjim trgom.

| (94) | Poleg tega je treba opozoriti, da je posledica ukrepa zmanjšanje stroškov, ki bi jih družba MOL praviloma imela, zato se mora ukrep šteti kot pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega je treba opozoriti, da je posledica ukrepa zmanjšanje stroškov, ki bi jih družba MOL praviloma imela, zato se mora ukrep šteti kot pomoč za tekoče poslovanje.

| (95) | Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru ne veljajo, ker ukrep nima socialnega značaja, ni dodeljen posameznim potrošnikom, ni pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter ni pomoč, dodeljena gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev te države. |
| --- | --- |

(95)

Izjeme iz člena 107(2) PDEU v tem primeru ne veljajo, ker ukrep nima socialnega značaja, ni dodeljen posameznim potrošnikom, ni pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, ter ni pomoč, dodeljena gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, ki jih je prizadela delitev te države.

| (96) | Dodatne izjeme so določene v členu 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(96)

Dodatne izjeme so določene v členu 107(3) PDEU.

| (97) | V členu 107(3)(a) je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“. Ob pristopu se je celotno ozemlje Madžarske obravnavalo kot takšno območje, pri čemer je večina njenih regij še vedno upravičena do takšne pomoči (51). |
| --- | --- |

(97)

V členu 107(3)(a) je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“. Ob pristopu se je celotno ozemlje Madžarske obravnavalo kot takšno območje, pri čemer je večina njenih regij še vedno upravičena do takšne pomoči (51).

| (98) | Združljivost državne pomoči območjem, ki prejemajo pomoč, urejajo Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (52) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči). V skladu s smernicami o regionalni pomoči je lahko državna pomoč načeloma odobrena le za investicijske stroške (53). Kot je že bilo navedeno, obravnavane pomoči ni mogoče šteti kot pomoč za naložbe. Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje, ukrep ne pospešuje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in ni časovno omejen, degresiven ali sorazmeren s tem, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih težav (54). |
| --- | --- |

(98)

Združljivost državne pomoči območjem, ki prejemajo pomoč, urejajo Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (52) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči). V skladu s smernicami o regionalni pomoči je lahko državna pomoč načeloma odobrena le za investicijske stroške (53). Kot je že bilo navedeno, obravnavane pomoči ni mogoče šteti kot pomoč za naložbe. Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje, ukrep ne pospešuje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in ni časovno omejen, degresiven ali sorazmeren s tem, kar je potrebno za odpravo posebnih gospodarskih težav (54).

| (99) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da za pomoč ne velja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(99)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da za pomoč ne velja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU.

| (100) | V členu 107(3)(b) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(100)

V členu 107(3)(b) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (101) | Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa; prav tako ni našla dokazov, da je namenjena odpravljanju resne motnje v gospodarstvu Madžarske. |
| --- | --- |

(101)

Komisija ugotavlja, da zadevna pomoč ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa; prav tako ni našla dokazov, da je namenjena odpravljanju resne motnje v gospodarstvu Madžarske.

| (102) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da pomoč ne izpolnjuje pogojev za odstopanje iz člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da pomoč ne izpolnjuje pogojev za odstopanje iz člena 107(3)(b) PDEU.

| (103) | V členu 107(3)(d) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi pomoč za spodbujanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EU v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Jasno je, da v tem primeru to ne velja. |
| --- | --- |

(103)

V členu 107(3)(d) PDEU je navedeno, da se lahko za združljivo z notranjim trgom razglasi pomoč za spodbujanje kulture in ohranjanje kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EU v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. Jasno je, da v tem primeru to ne velja.

| (104) | V členu 107(3)(c) PDEU je predvidena odobritev državne pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je pripravila več smernic in sporočil, ki pojasnjujejo, kako bo uporabljala odstopanje iz člena 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(104)

V členu 107(3)(c) PDEU je predvidena odobritev državne pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Komisija je pripravila več smernic in sporočil, ki pojasnjujejo, kako bo uporabljala odstopanje iz člena 107(3) PDEU.

| (105) | Komisija kljub temu meni, da zaradi narave in značilnosti pomoči izjeme iz teh smernic in sporočil v tem primeru ne veljajo. Poleg tega Madžarska ni trdila, da bi lahko bila pomoč združljiva v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(105)

Komisija kljub temu meni, da zaradi narave in značilnosti pomoči izjeme iz teh smernic in sporočil v tem primeru ne veljajo. Poleg tega Madžarska ni trdila, da bi lahko bila pomoč združljiva v skladu z navedenimi pravili.

| (106) | Zato pomeni pomoč, ki se ocenjuje, nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(106)

Zato pomeni pomoč, ki se ocenjuje, nezdružljivo državno pomoč.

IX.   LEGITIMNA PRIČAKOVANJA, PRIDOBLJENE PRAVICE IN DISKRIMINACIJA

| (107) | Čeprav Komisija ne nasprotuje argumentu, da je predvidljivost na splošno spodbuda za naložbe, je treba opozoriti, da se glede na obvezen nadzor državne pomoči, ki ga mora Komisija izvajati v skladu s členom 108 PDEU, podjetja, ki jim je bila pomoč odobrena, načeloma ne morejo sklicevati na legitimno pričakovanje, da je pomoč zakonita, razen če je bila odobrena v skladu s postopkom za dodelitev državne pomoči (55). V skladu s tem se ne more noben upravičenec sklicevati na dobro vero, da bi branil pridobljene pravice in se izognil vračilu pomoči (56). |
| --- | --- |

(107)

Čeprav Komisija ne nasprotuje argumentu, da je predvidljivost na splošno spodbuda za naložbe, je treba opozoriti, da se glede na obvezen nadzor državne pomoči, ki ga mora Komisija izvajati v skladu s členom 108 PDEU, podjetja, ki jim je bila pomoč odobrena, načeloma ne morejo sklicevati na legitimno pričakovanje, da je pomoč zakonita, razen če je bila odobrena v skladu s postopkom za dodelitev državne pomoči (55). V skladu s tem se ne more noben upravičenec sklicevati na dobro vero, da bi branil pridobljene pravice in se izognil vračilu pomoči (56).

| (108) | Sodišče je večkrat razsodilo, da ima pravico do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj vsaka oseba v položaju, ko ima zaradi organa Evropske unije legitimna pričakovanja. Vendar oseba ne more navesti kršitve načela, če ji upravni organ ni dal natančnih zagotovil (57). V tem primeru organ EU družbi MOL ni dal nobenih zagotovil, na katerih bi lahko temeljilo legitimno pričakovanje. |
| --- | --- |

(108)

Sodišče je večkrat razsodilo, da ima pravico do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj vsaka oseba v položaju, ko ima zaradi organa Evropske unije legitimna pričakovanja. Vendar oseba ne more navesti kršitve načela, če ji upravni organ ni dal natančnih zagotovil (57). V tem primeru organ EU družbi MOL ni dal nobenih zagotovil, na katerih bi lahko temeljilo legitimno pričakovanje.

| (109) | Dejstvo je, da se prejemniku nezakonito dodeljene pomoči ne preprečuje sklicevanje na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je upravičeno domneval, da je pomoč zakonita, in s tem zavrnitev vračila te pomoči. Vendar v tem primeru izjemnih okoliščin ni. Nasprotno, sprememba Zakona o rudarstvu iz leta 2008 dokazuje, da rudarske družbe načeloma ne morejo pričakovati, da ne bo nobenih sprememb zakona. |
| --- | --- |

(109)

Dejstvo je, da se prejemniku nezakonito dodeljene pomoči ne preprečuje sklicevanje na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je upravičeno domneval, da je pomoč zakonita, in s tem zavrnitev vračila te pomoči. Vendar v tem primeru izjemnih okoliščin ni. Nasprotno, sprememba Zakona o rudarstvu iz leta 2008 dokazuje, da rudarske družbe načeloma ne morejo pričakovati, da ne bo nobenih sprememb zakona.

| (110) | Komisija izpostavlja, da so se rudarske pristojbine za polja, ki že obratujejo, nedavno dvakrat spremenile, in sicer 8. januarja 2008 in 23. januarja 2009. Poudariti je treba, da je bil leta 2008 Zakon o rudarstvu spremenjen zaradi uporabe veljavnih dovoljenj za rudarjenje. To jasno kaže dejstvo, da se besedilo Zakona o rudarstvu iz leta 2008 nanaša tudi na pogoje rudarskih pravic, podeljenih pred letom 2008. Pristojbine za te podeljene pravice so bile prilagojene z začetkom veljavnosti novega zakona o rudarstvu. To dokazuje, da imetniki podeljenih pravic nimajo legitimnega pričakovanja ali pridobljene pravice, da se raven licenčnine v celotnem obdobju, za katero je podeljena pravica, ne bo spremenila. |
| --- | --- |

(110)

Komisija izpostavlja, da so se rudarske pristojbine za polja, ki že obratujejo, nedavno dvakrat spremenile, in sicer 8. januarja 2008 in 23. januarja 2009. Poudariti je treba, da je bil leta 2008 Zakon o rudarstvu spremenjen zaradi uporabe veljavnih dovoljenj za rudarjenje. To jasno kaže dejstvo, da se besedilo Zakona o rudarstvu iz leta 2008 nanaša tudi na pogoje rudarskih pravic, podeljenih pred letom 2008. Pristojbine za te podeljene pravice so bile prilagojene z začetkom veljavnosti novega zakona o rudarstvu. To dokazuje, da imetniki podeljenih pravic nimajo legitimnega pričakovanja ali pridobljene pravice, da se raven licenčnine v celotnem obdobju, za katero je podeljena pravica, ne bo spremenila.

| (111) | V nasprotju z navedbami Madžarske in drugih zainteresiranih strani sodna praksa v EU potrjuje, da posamezniki ne morejo pričakovati, da se zakon ne bo nikoli spremenil (58). Tudi načelo pravne varnosti ne izključuje sprememb zakona. |
| --- | --- |

(111)

V nasprotju z navedbami Madžarske in drugih zainteresiranih strani sodna praksa v EU potrjuje, da posamezniki ne morejo pričakovati, da se zakon ne bo nikoli spremenil (58). Tudi načelo pravne varnosti ne izključuje sprememb zakona.

| (112) | Prav tako je treba zavrniti trditve o diskriminaciji. Zvišanje pristojbine ni diskriminacijsko, če se uporablja za vse, zlasti ker znotraj režima ni razlikovanja, tj. ni razlik med podjetji, ki upravljajo polja v skladu s podelitvijo. |
| --- | --- |

(112)

Prav tako je treba zavrniti trditve o diskriminaciji. Zvišanje pristojbine ni diskriminacijsko, če se uporablja za vse, zlasti ker znotraj režima ni razlikovanja, tj. ni razlik med podjetji, ki upravljajo polja v skladu s podelitvijo.

X.   VRAČILO

| (113) | V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je Komisija pristojna za odločitev, ali mora zadevna država pomoč odpraviti ali spremeniti, če ugotovi, da je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom (59). Sodišče vedno tudi razsodi, da je cilj obveznosti države glede odprave pomoči, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjega stanja (60). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je navedeni cilj dosežen, ko prejemnik povrne znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je imel glede na konkurenčne družbe na trgu, ter ko je ponovno vzpostavljeno stanje pred plačilom pomoči (61). |
| --- | --- |

(113)

V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije je Komisija pristojna za odločitev, ali mora zadevna država pomoč odpraviti ali spremeniti, če ugotovi, da je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom (59). Sodišče vedno tudi razsodi, da je cilj obveznosti države glede odprave pomoči, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjega stanja (60). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je navedeni cilj dosežen, ko prejemnik povrne znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je imel glede na konkurenčne družbe na trgu, ter ko je ponovno vzpostavljeno stanje pred plačilom pomoči (61).

| (114) | V skladu s sodno prakso člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (62) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(114)

V skladu s sodno prakso člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (62) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (115) | Ker je treba obravnavan ukrep šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ga je treba povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njegovo dodelitvijo. Znesek, ki ga je treba izterjati, se zato mora izračuna od dne, ko je upravičenka dobila prednost, tj. ko je bila upravičenki na voljo, pri čemer mora plačevati obresti, dokler ne izvede vračila. |
| --- | --- |

(115)

Ker je treba obravnavan ukrep šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ga je treba povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njegovo dodelitvijo. Znesek, ki ga je treba izterjati, se zato mora izračuna od dne, ko je upravičenka dobila prednost, tj. ko je bila upravičenki na voljo, pri čemer mora plačevati obresti, dokler ne izvede vračila.

| (116) | V tem primeru je treba ukrep obravnavati kot zaporedje dejanj države. Na podlagi pogodbe o podaljšanju se za družbo MOL prihodnja povišanja zakonsko določene rudarske pristojbine niso uporabljala. Prednost je za družbo MOL nastopila, ko je začela veljati prva sprememba Zakona o rudarstvu, tj. 8. januarja 2008. To je datum, ko je bila družba MOL dejansko oproščena bremena višjih pristojbin in je zato imela prednost pred konkurenčnimi družbami. |
| --- | --- |

(116)

V tem primeru je treba ukrep obravnavati kot zaporedje dejanj države. Na podlagi pogodbe o podaljšanju se za družbo MOL prihodnja povišanja zakonsko določene rudarske pristojbine niso uporabljala. Prednost je za družbo MOL nastopila, ko je začela veljati prva sprememba Zakona o rudarstvu, tj. 8. januarja 2008. To je datum, ko je bila družba MOL dejansko oproščena bremena višjih pristojbin in je zato imela prednost pred konkurenčnimi družbami.

| (117) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 61–65, se kot referenčni sistem uporablja sistem drugih udeležencev na trgu, ki so upravljali polja v okviru režima podelitev. Zato je prednost razlika med dejansko rudarsko pristojbino, ki jo je družba MOL plačevala po spremembi Zakona o rudarstvu za svoja polja v skladu s podelitvijo, in pristojbinami, kot so določene v Zakonu o rudarstvu. |
| --- | --- |

(117)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 61–65, se kot referenčni sistem uporablja sistem drugih udeležencev na trgu, ki so upravljali polja v okviru režima podelitev. Zato je prednost razlika med dejansko rudarsko pristojbino, ki jo je družba MOL plačevala po spremembi Zakona o rudarstvu za svoja polja v skladu s podelitvijo, in pristojbinami, kot so določene v Zakonu o rudarstvu.

| (118) | Kot je opisano v uvodni izjavi 85 zgoraj, Komisija meni, da so bili drugi elementi plačila iz pogodbe (tj. pristojbina za podaljšanje in enkratno plačilo) plačani v zamenjavo za podaljšanje in ne za pravico do nižjih pristojbin od tistih, ki veljajo za konkurenčne družbe. To pomeni, da se jih ne sme upoštevati pri izračunu prednosti.

  Preglednica 5


  Znesek obveznosti dejanske in hipotetične rudarske pristojbine v zadevnem obdobju









  Plačila rudarskih pristojbin | Dejanska (63)

  (v skladu s pogodbo o podaljšanju) v milijonih HUF | Hipotetična
  (v skladu z veljavnim Zakonom o rudarstvu) v milijonih HUF | Razlika v milijonih HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Kot je opisano v uvodni izjavi 85 zgoraj, Komisija meni, da so bili drugi elementi plačila iz pogodbe (tj. pristojbina za podaljšanje in enkratno plačilo) plačani v zamenjavo za podaljšanje in ne za pravico do nižjih pristojbin od tistih, ki veljajo za konkurenčne družbe. To pomeni, da se jih ne sme upoštevati pri izračunu prednosti.

Preglednica 5

Znesek obveznosti dejanske in hipotetične rudarske pristojbine v zadevnem obdobju

Plačila rudarskih pristojbin

Dejanska (63)

(v skladu s pogodbo o podaljšanju) v milijonih HUF

Hipotetična

(v skladu z veljavnim Zakonom o rudarstvu) v milijonih HUF

Razlika v milijonih HUF

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Tako znaša razlika, kot je prikazana v preglednici 5, 28,4 milijarde HUF za leto 2008 in 1,9 milijarde HUF za leto 2009, kar je skupaj 30,3 milijarde HUF. To je znesek, ki bi ga Madžarska morala izterjati od družbe MOL, vključno z obrestmi. Vrniti bi bilo treba tudi znesek za leto 2010, za katero podatki še niso na voljo. |
| --- | --- |

(119)

Tako znaša razlika, kot je prikazana v preglednici 5, 28,4 milijarde HUF za leto 2008 in 1,9 milijarde HUF za leto 2009, kar je skupaj 30,3 milijarde HUF. To je znesek, ki bi ga Madžarska morala izterjati od družbe MOL, vključno z obrestmi. Vrniti bi bilo treba tudi znesek za leto 2010, za katero podatki še niso na voljo.

| (120) | Razlika v višini neplačanega zneska rudarskih pristojbin med letoma 2008 in 2009 je posledica dejstva, da je bil z drugo spremembo Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 23. januarja 2009 (po odločitvi Komisije o začetku formalnega postopka preiskave), pravni položaj pred spremembo iz leta 2008 ponovno vzpostavljen vsaj delno za nekatera polja, tj. polja, ki so začela obratovati med letoma 1998 in 2008. |
| --- | --- |

(120)

Razlika v višini neplačanega zneska rudarskih pristojbin med letoma 2008 in 2009 je posledica dejstva, da je bil z drugo spremembo Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 23. januarja 2009 (po odločitvi Komisije o začetku formalnega postopka preiskave), pravni položaj pred spremembo iz leta 2008 ponovno vzpostavljen vsaj delno za nekatera polja, tj. polja, ki so začela obratovati med letoma 1998 in 2008.

XI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (121) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da pomeni ukrep v korist družbi MOL, tj. kombinacija pogodbe o podaljšanju in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008, državno pomoč, ki je nezdružljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(121)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da pomeni ukrep v korist družbi MOL, tj. kombinacija pogodbe o podaljšanju in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008, državno pomoč, ki je nezdružljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(1) PDEU.

| (122) | Ker je treba ukrep šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ga mora družba MOL povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njegovo dodelitvijo. |
| --- | --- |

(122)

Ker je treba ukrep šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, ga mora družba MOL povrniti, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njegovo dodelitvijo.

| (123) | Znesek, ki ga je treba vrniti, je 28 444,7 milijona HUF za leto 2008 in 1 942,1 milijona HUF za leto 2009. Za leto 2010 mora Madžarska znesek, ki ga je treba povrniti v zvezi z že izvedenimi plačili rudarskih pristojbin, izračunati na enak način kot za leti 2008 in 2009, in sicer za obdobje do odprave ukrepa – |
| --- | --- |

(123)

Znesek, ki ga je treba vrniti, je 28 444,7 milijona HUF za leto 2008 in 1 942,1 milijona HUF za leto 2009. Za leto 2010 mora Madžarska znesek, ki ga je treba povrniti v zvezi z že izvedenimi plačili rudarskih pristojbin, izračunati na enak način kot za leti 2008 in 2009, in sicer za obdobje do odprave ukrepa –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Kombinacija fiksne rudarske pristojbine iz pogodbe o podaljšanju, sklenjene 22. decembra 2005 med Republiko Madžarsko in družbo MOL Nyrt., ter poznejših sprememb Zakona št. XLVIII iz leta 1993 o rudarstvu pomeni državno pomoč družbi MOL Nyrt. v smislu člena 107(1) PDEU.

2.   Državna pomoč iz člena 1(1), ki jo je Madžarska nezakonito dodelila družbi MOL Nyrt. v nasprotju s členom 108(3) PDEU, je nezdružljiva z notranjim trgom.

3.   Madžarska se vzdrži dodeljevanja državne pomoči iz odstavka 1 dva meseca od datuma priglasitve tega sklepa.

Člen 2

1.   Upravičenka Madžarski povrne pomoč iz člena 1.

2.   Državna pomoč skupaj znaša 28 444,7 milijona HUF za leto 2008 in 1 942,1 milijona HUF za leto 2009. Kar zadeva leto 2010, mora Madžarska znesek pomoči izračunati za obdobje do odprave ukrepa.

3.   Znesek, ki ga je treba povrniti, vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč upravičencu na voljo, do datuma dejanskega povračila.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008.

Člen 3

1.   Povračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Madžarska zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.

Člen 4

1.   V dveh mesecih od priglasitve tega sklepa predloži Madžarska Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenka vrniti, vključno z izračunom zneska pomoči za leto 2010; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenka vrniti, vključno z izračunom zneska pomoči za leto 2010;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | listine, ki dokazujejo, da se je od upravičenke zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

listine, ki dokazujejo, da se je od upravičenke zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Madžarska obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Madžarska na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za povračilo pomoči, ki jih je upravičenka že povrnila.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Madžarsko.

V Bruslju, 9. junija 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta s 1. decembrom 2009 postala člena 107 in 108 PDEU; oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Odločba Komisije 2009/C 74/05 (UL L 74, 28.3.2009, str. 63).

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Na primer, družbe TVK (ena od vodilnih kemičnih družb na Madžarskem), Slovnaft (slovaška naftna družba) in Roth (avstrijska družba za prodajo na drobno in debelo). Skupina je v strateškem partnerstvu s hrvaško družbo INA.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (Zakon o rudarstvu št. XLVIII iz leta 1993).

6

(7)  Oddelek 8 Zakona.

7

(8)  Oddelek 5 Zakona.

8

(9)  Oddelek 12 Zakona.

9

(10)  Oddelek 10 Zakona.

10

(11)  Oddelek 5(1)(a) Zakona.

11

(12)  Oddelek 5(4) Zakona.

12

(13)  Oddelek 9 Zakona.

13

(14)  Oddelek 20(1) Zakona.

14

(15)  Oddelek 20(11) Zakona.

15

(16)  Oddelek 20(2)–(7) Zakona.

16

(17)  Za druge vrste rudnin, kot so trdni minerali, so bile določene druge pristojbine.

17

(18)  Oddelek 26/A(5) Zakona o rudarstvu določa: „rudarska družba mora začeti s proizvodnjo [...] v petih letih od vzpostavitve rudnega polja. Rudarska družba lahko pri organu za rudarstvo vloži prošnjo za enkratno podaljšanje roka do pet let. Rudarska družba plača takso, če se podaljšanje odobri. Količina mineralnih surovin, ki ustreza znesku takse in deležu rudarske pristojbine, ki ju je treba plačati glede na vrednost, se določi s pogodbo, sklenjeno med ministrom in rudarsko družbo po višji stopnji, kot je delež, ki je veljal v času uporabe, vendar ne več kot po 1,2-kratni prvotni stopnji. Organ za rudarstvo odloči o podaljšanju roka. Odločitev navaja znesek obveznosti plačila, določenega v pogodbi. Rudarski družbi se lahko podaljšanje roka odobri za več kot dve rudni polji hkrati, če zajema uporaba višje rudarske pristojbine za rudna polja, za katera je bil rok podaljšan, vsa rudna nahajališča rudarske družbe iz pogodbe za vsaj pet let. Če se vloži zahtevek za podaljšanje roka več kot petim rudnim poljem, se lahko poleg rudarske pristojbine, zvišane v skladu s pogodbo med ministrom in rudarsko družbo, uvede enotno plačilo, ki ustreza 20 % zneska, plačanega v skladu z višjo rudarsko pristojbino.“

18

(19)  Glej opombo 18.

19

(20)  Največ 20 % zneska, ki temelji na višji rudarski pristojbini.

20

(21)  Točka 1 pogodbe o podaljšanju.

21

(22)  Točka 3 pogodbe o podaljšanju.

22

(23)  Točka 4 pogodbe o podaljšanju.

23

(24)  Točka 9 pogodbe o podaljšanju določa, da vsi faktorji, ki določajo stopnjo rudarske pristojbine, ostanejo enaki za celotno obdobje veljavnosti pogodbe.

24

(25)  Točka 6 pogodbe o podaljšanju.

25

(26)  Približno 76 milijonov EUR po menjalnem tečaju ECB EUR/HUF z dne 16. aprila 2010. Po tem sklepu je treba vse preračune opraviti po tej stopnji.

26

(27)  Na to spremembo se je v odločitvi o začetku postopka sklicevalo kot na „spremembo 2008“. Madžarski organi so v svoji predložitvi poudarili, da je to spremembo leta 2007 odobril Parlament. Zaradi skladnosti z odločitvijo o začetku postopka bo za spremembo Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 8. januarja 2008, še naprej veljal izraz „sprememba 2008“. Enako bo za spremembo, ki je začela veljati 23. januarja 2009, veljal izraz „sprememba 2009“.

27

(28)  Zakon št. CXXIII iz leta 2007.

28

(29)  Oddelek 235 Zakona št. LXXXI iz leta 2008.

29

(30)  Oddelek 26/A(5): „[...] po višji stopnji, kot je delež, ki je veljal v času uporabe, vendar ne več kot po 1,2-kratni prvotni stopnji“.

30

(31)  Zadeva T-196/04, Ryanair Ltd proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643.

31

Ryanair Ltd proti Komisiji

(32)  Enkratno plačilo: glej uvodno izjavo (14)(d).

32

(33)  Pristojbina za podaljšanje: glej uvodno izjavo (14)(a).

33

(34)  Višja rudarska pristojbina za vsa polja: glej uvodno izjavo (14)(b).

34

(35)  Podatki, uvrščeni med poslovne skrivnosti, so v besedilu sklepa nadomeščeni z [...].

35

(36)  Http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456.

36

(37)  Sodba Sodišča v zadevi C-88/03, Portugalska proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. I-7115, točka 54.

37

Portugalska proti Komisiji

(38)  Glej na primer sodbe Sodišča v zadevah C-56/93, Belgija proti Komisiji, Recueil 1996, str. I-723, točka 79; C-241/94, Francija proti Komisiji, Recueil 1996, str. I-4551, točka 20; C-75/75, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točka 25 in C-409/00, Španija proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-10901, točka 46.

38

Belgija proti Komisiji,

Francija proti Komisiji

Belgija proti Komisiji

Španija proti Komisiji

(39)  Glej zadevi T-211/04 in T-215/04, Vlada Gibraltarja proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3745, ki navajata, „naj se ugotovi, ali je nacionalni ukrep v okviru posamezne pravne ureditve tak, da daje prednost posameznim podjetjem [...] v primerjavi z drugimi podjetji [...] v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Določitev referenčnega okvira ima poseben pomen pri davčnih ukrepih, ker je sam obstoj prednosti mogoče dokazati le, če se primerja s tako imenovano ‚običajno‘ obdavčitvijo.“

39

Vlada Gibraltarja proti Komisiji

(40)  Zadevi T-92/00 in T-103/00, Ramondin, Recueil 2002, str. II-1385, točke 32–35.

40

Ramondin

(41)  Madžarska primerja dovoljenja za rudarske dejavnosti z najemninami socialnih stanovanj, pri čemer ima lahko država vlogo zasebne upravljavke. Ta primerjava vseeno ni pravilna, ker dovoljenja za rudarsko dejavnost v nasprotju za najemnino stanovanja prvotno ne more uporabljati zasebni akter. V zvezi s tem je dejavnost podelitve upravnih dovoljenj za rudarjenje bolj podobno upravnim dovoljenjem, ki jih običajno podeljujejo javni organi, kot so dovoljenja za uporabo javne domene.

41

(42)  Dejansko stanje se priznava na podlagi Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164, 30.6.1994, str. 3), ki na primer navaja, da „so države članice suverene in imajo suverene pravice do ogljikovodikovih virov na svojem ozemlju“. Oddelek 3 madžarskega Zakona o rudarstvu navaja, da „so mineralne surovine in geotermalna energija na krajih, kjer se pojavljajo v naravi, v državni lasti. Z zakonom o izkoriščanju rudarsko podjetje postane lastnik načrpanih mineralnih surovin in geotermalne energije, pridobljenih za energetske namene.“

42

(43)  Zadeva T-156/2004, EDF proti Komisiji, še ni objavljena v ZOdl., točka 233.

43

EDF proti Komisiji

(44)  Pet od 12 rudnih polj, za katera je bilo odobreno izvzetje, je začelo obratovati po 1. januarju 2008.

44

(45)  Zaradi poenostavitve je navedena rudarska pristojbina, ki je začela veljati po petem letu.

45

Opomba: v stolpcih, ki se nanašajo na spremembi iz leta 2008 in 2009, bela polja označujejo kategorije rudnih polj, za katera je družba MOL v skladu s pogodbo o podaljšanju dejansko plačevala več, kot bi plačevala v skladu z Zakonom o rudarstvu. Polja temno sive barve označujejo vrste polj, za katera družba MOL v skladu s pogodbo v vsakem primeru plačuje manj, ne glede na ceno surove nafte. Polja svetlo sive barve označujejo vrste polj, za katera lahko glede na ceno surove nafte družba MOL v skladu s pogodbo plačuje manj.

bela

temno sive barve

svetlo sive barve

(46)  Faktor „J“ se izračuna po formuli, ki temelji na cenah plina v preteklosti, načrpanih količinah in vrednosti.

46

(47)  „c“ je množitelj, ki je določen v pogodbi o podaljšanju ter znaša med 1,020 in 1,050; glej preglednico 1.

47

(48)  Leta 2008 je za plinsko polje Nyírség-Dél (ki ga je do septembra 2008 upravljala družba GEOMEGA in potem družba PetroHungaria) veljala povprečna letna rudarska pristojbina v višini 14,24 %–18 %. Za plinsko polje Hernád (ki ga je upravljala družba HHE North) je leta 2008 veljala povprečna letna rudarska pristojbina v višini 14,95 %.

48

(49)  V zvezi s količino (tj. m3 načrpanega plina/nafte) je za 99,8 % naftnih polj in 97,6 % plinskih polj družbe MOL veljala pogodba o podaljšanju iz leta 2008.

49

3

(50)  Združeni zadevi T-427/04 in T-17/05, Francija proti Komisiji in France Telecom proti Komisiji, točka 207, še ni objavljeno.

50

Francija proti Komisiji

France Telecom proti Komisiji

(51)  Madžarska karta regionalnih pomoči, ki jo je 13. septembra 2006 odobrila Komisija in je bila objavljena v UL C 256 iz leta 2006. Skoraj celotno ozemlje Madžarske je opredeljeno kot regija iz člena 107(3)(a), razen Budimpešte in okrožja Pešta, ki sta regiji iz člena 107(3)(c).

51

(52)  Objavljene v UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

52

(53)  Točka 5 smernic o regionalni pomoči.

53

(54)  V skladu z oddelkom 5 smernic o regionalni pomoči je pomoč za tekoče poslovanje dovoljena pod strogimi pogoji. Poleg tega je ukrep ad hoc pomoč. V zvezi s tem smernice navajajo: „Kadar je izjemoma predvidena dodelitev posamične ad hoc pomoči enemu samemu podjetju ali je pomoč omejena na eno področje dejavnosti, mora država članica dokazati, da projekt prispeva h koherentni regionalni razvojni strategiji in da, ob upoštevanju narave in velikosti projekta, ne bo povzročil nesprejemljivega izkrivljanja konkurence.“ Madžarska ni predložila nobenih informacij, da bi to dokazala.

54

(55)  Zadeva C-5/89, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1990, str. I-3437, točka 14.

55

Komisija proti Nemčiji

(56)  Zadeva C-24/95, Alcan Deutschland, Recueil 1997, str. I-1591, točka 43.

56

Alcan Deutschland

(57)  Zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. I-5479, točka 147.

57

Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji

(58)  Zadeva C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water, ZOdl. 2005, str. I-4983, točka 81.

58

Vereniging voor Energie, Milieu en Water

(59)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 00813, točka 13.

59

Komisija proti Nemčiji

(60)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

60

Španija proti Komisiji

(61)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-030671, točki 64 in 65.

61

Belgija proti Komisiji

(62)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

62

(63)  Izračunana na podlagi odstotkov rudarske pristojbine, določenih v pogodbi o podaljšanju (tj. 12,24 % za polja, ki so začela obratovati po 1. januarju 1998, in J % c za polja, ki so začela obratovati pred tem datumom).

63

Za podrobnosti glej preglednico 1.

Drugi elementi iz pogodbe o podaljšanju (enkratno plačilo, izvedeno leta 2005, in pristojbina za podaljšanje; glej uvodno izjavo 14) niso vključeni v ta znesek.

---

| 9.2.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/72

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 8. februarja 2011

o finančnem prispevku Unije Nizozemski za študije o mrzlici Q

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 554)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/89/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 23 Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in zlasti člena 75 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila), in zlasti člena 90 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Evropske unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene sestavine ukrepa, vključno z odhodki. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Evropske unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene sestavine ukrepa, vključno z odhodki.

| (2) | Mrzlica Q je zelo nalezljiva zoonoza, ki jo povzroča patogen Coxiella burnetii, običajno prisoten v skoraj vseh državah po svetu. Bolezen lahko prenaša veliko domačih in prostoživečih živali, glavni rezervoarji pa so govedo, koze in ovce. |
| --- | --- |

(2)

Mrzlica Q je zelo nalezljiva zoonoza, ki jo povzroča patogen Coxiella burnetii, običajno prisoten v skoraj vseh državah po svetu. Bolezen lahko prenaša veliko domačih in prostoživečih živali, glavni rezervoarji pa so govedo, koze in ovce.

| (3) | V EU ni usklajenih pravil glede prijavljanja ali nadzora mrzlice Q pri živalih. Ukrepi za nadzor bolezni so običajno sprejeti na ravni države, regije ali celo kmetije. |
| --- | --- |

(3)

V EU ni usklajenih pravil glede prijavljanja ali nadzora mrzlice Q pri živalih. Ukrepi za nadzor bolezni so običajno sprejeti na ravni države, regije ali celo kmetije.

| (4) | V skladu z mnenjem Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) z dne 27. aprila 2010 (4) je celoten vpliv mrzlice Q na zdravje ljudi in domačih prežvekovalcev v državah članicah EU omejen. Vendar pa je v nekaterih epidemioloških okoliščinah in za določene skupine z visokim tveganjem vpliv na javno zdravje in s tem na družbo in/ali gospodarstvo lahko znaten. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z mnenjem Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) z dne 27. aprila 2010 (4) je celoten vpliv mrzlice Q na zdravje ljudi in domačih prežvekovalcev v državah članicah EU omejen. Vendar pa je v nekaterih epidemioloških okoliščinah in za določene skupine z visokim tveganjem vpliv na javno zdravje in s tem na družbo in/ali gospodarstvo lahko znaten.

| (5) | V letih 2008 in 2009 je bil na Nizozemskem opažen velik porast mrzlice Q pri ljudeh, z več smrtnimi primeri. Epidemiološke preiskave so pokazale povezavo med velikimi kmetijskimi gospodarstvi s kozami molznicami na območju, kjer se je ta določena vrsta proizvodnje mleka hitro razvila v zadnjem desetletju. Vendar pa je EFSA v navedenem mnenju poudarila, da so natančni razlogi za pojav kliničnih težav pri živalih v letu 2005 in za povečanje števila primerov pri ljudeh v letu 2007 še vedno nejasni. |
| --- | --- |

(5)

V letih 2008 in 2009 je bil na Nizozemskem opažen velik porast mrzlice Q pri ljudeh, z več smrtnimi primeri. Epidemiološke preiskave so pokazale povezavo med velikimi kmetijskimi gospodarstvi s kozami molznicami na območju, kjer se je ta določena vrsta proizvodnje mleka hitro razvila v zadnjem desetletju. Vendar pa je EFSA v navedenem mnenju poudarila, da so natančni razlogi za pojav kliničnih težav pri živalih v letu 2005 in za povečanje števila primerov pri ljudeh v letu 2007 še vedno nejasni.

| (6) | Nizozemsko ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane je 24. marca 2010 v okviru Odločbe 2009/470/ES vložilo prošnjo za sofinanciranje za tehnične in znanstvene študije o dinamiki bolezni in učinkovitosti možnih nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo za domače prežvekovalce, kot je cepljenje koz. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemsko ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost hrane je 24. marca 2010 v okviru Odločbe 2009/470/ES vložilo prošnjo za sofinanciranje za tehnične in znanstvene študije o dinamiki bolezni in učinkovitosti možnih nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo za domače prežvekovalce, kot je cepljenje koz.

| (7) | Študije, za katere je Nizozemska zaprosila za sofinanciranje, bodo med drugim obravnavale naslednje teme: (i) karakterizacijo različnih genotipov bakterije Coxiella burnetii, ki obstajajo pri različnih živalskih vrstah na Nizozemskem, ter njihove razlike po virulenci, če te obstajajo; (ii) patogenost bakterije Coxiella burnetii pri brejih in nebrejih kozah; (iii) preživetje bakterije Coxiella burnetii v gnoju; in iv) ustrezne načine razkuževanja. |
| --- | --- |

(7)

Študije, za katere je Nizozemska zaprosila za sofinanciranje, bodo med drugim obravnavale naslednje teme: (i) karakterizacijo različnih genotipov bakterije Coxiella burnetii, ki obstajajo pri različnih živalskih vrstah na Nizozemskem, ter njihove razlike po virulenci, če te obstajajo; (ii) patogenost bakterije Coxiella burnetii pri brejih in nebrejih kozah; (iii) preživetje bakterije Coxiella burnetii v gnoju; in iv) ustrezne načine razkuževanja.

| (8) | V skladu s členom 22 Odločbe 2009/470/ES lahko Unija sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj veterinarske zakonodaje EU in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 22 Odločbe 2009/470/ES lahko Unija sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj veterinarske zakonodaje EU in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

| (9) | Študijam o mrzlici Q na Nizozemskem je treba dodeliti finančni prispevek, saj bi njihovi rezultati lahko pripeljali do novih spoznanj, ki bi lahko prispevali k možnemu prihodnjemu razvoju veterinarske zakonodaje v Uniji, zlasti glede možnega sprejema usklajenih pravil o spremljanju te bolezni in poročanju o njej. |
| --- | --- |

(9)

Študijam o mrzlici Q na Nizozemskem je treba dodeliti finančni prispevek, saj bi njihovi rezultati lahko pripeljali do novih spoznanj, ki bi lahko prispevali k možnemu prihodnjemu razvoju veterinarske zakonodaje v Uniji, zlasti glede možnega sprejema usklajenih pravil o spremljanju te bolezni in poročanju o njej.

| (10) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (5) se veterinarski ukrepi financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor je treba uporabiti člene 9, 36 in 37 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (5) se veterinarski ukrepi financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor je treba uporabiti člene 9, 36 in 37 navedene uredbe.

| (11) | Plačilo finančnega prispevka se izvede pod pogojem, da so se načrtovane študije dejansko izvedle in da pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(11)

Plačilo finančnega prispevka se izvede pod pogojem, da so se načrtovane študije dejansko izvedle in da pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija Nizozemski odobri finančno pomoč za študije o mrzlici Q, kakor je povzeto v Prilogi. Ta sklep predstavlja odločitev o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe.

2.   Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji:

| (a) | rezultati študije morajo biti na razpolago Komisiji in vsem državam članicam ter predstavljeni Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali; |
| --- | --- |

(a)

rezultati študije morajo biti na razpolago Komisiji in vsem državam članicam ter predstavljeni Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali;

| (b) | Nizozemska mora najpozneje do 31. marca 2012 Komisiji predložiti končno tehnično in finančno poročilo, kateremu so priložene dokazilne listine, ki dokazujejo nastale stroške ter dosežene rezultate. |
| --- | --- |

(b)

Nizozemska mora najpozneje do 31. marca 2012 Komisiji predložiti končno tehnično in finančno poročilo, kateremu so priložene dokazilne listine, ki dokazujejo nastale stroške ter dosežene rezultate.

Člen 2

1.   Najvišji prispevek, odobren s tem sklepom, za stroške zaradi dela iz člena 1(1), v višini 500 000 EUR se financira iz proračunske vrstice splošnega proračuna Evropske unije za leto 2011:

| — | proračunska vrstica št. 17 04 02 01: 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

proračunska vrstica št. 17 04 02 01: 500 000 EUR.

2.   Finančna pomoč Unije se plača po predložitvi poročil in dokazilnih listin iz člena 1(2)(b).

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Nizozemsko.

V Bruslju, 8. februarja 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

3

(4)  Svet za zdravje in zaščito živali (AHAW) EFSA; Znanstveno mnenje o mrzlici Q. EFSA Journal 2010; 8(5):1595. [114 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

EFSA Journal 2010

(5)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

5

---

PRILOGA

Opis tehničnih in znanstvenih študij o epidemiologiji mrzlice Q in učinkovitosti možnih nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo za domače prežvekovalce, iz člena 1(1)

| Projekt 1 | : | „Mrzlica Q pri kozah“ vključuje kultivacijo bakterije C. burnetii in karakterizacijo bakterije C. burnetii različnih genotipov, ki obstajajo na Nizozemskem. Prav tako vključuje preživetje bakterije C. burnetii v gnoju, različne poti okužbe, razvoj odpornosti, širjenje bakterije C. burnetii pri brejih in nebrejih kozah ter splošne informacije o patogenezah bakterije C. burnetii. |
| --- | --- | --- |
| Projekt 2 | : | „Ocena virulence sevov bakterije C. burnetii pri kozah“ obravnava vprašanje, če je trenutni nizozemski sev pri kozah bolj virulenten kot drugi sevi bakterije C. burnetii. |
| Projekt 3 | : | „Patogeneze mrzlice Q“ proučuje patogenezo okužb z bakterijo C. burnetii pri kozah; vlogo brejosti pri patogenezi okužb z bakterijo C. burnetii; okrepitev celične in humoralne odpornosti; razlike v virulenci sevov bakterije C. burnetii pri kozah in zaščitno odpornost naravne okužbe. Z znanjem o patogenezi in prenosom znotraj črede je možno bolje razumeti rezultate diagnostičnega testiranja. |
| Projekt 4 | : | „Popis sevov mrzlice Q pri govedu, ovcah, psih in mačkah“ proučuje povezavo med pacienti z mrzlico Q in možnimi živalskimi viri. Cilj je primerjati seve mrzlice Q, najdene pri različnih vrstah živali, s sevi, najdenimi pri ljudeh. To je pomembno za izključitev živali, razen koz molznic, kot vir človeških okužb. |
| Projekt 5 | : | „Učinkovitost cepljenja“ primerja terenske študije, ki so že bile izvedene, zlasti v Franciji, z novimi terenskimi študijami na Nizozemskem, da se oceni učinkovitost cepljenja koz proti mrzlici Q. |
| Projekt 6 | : | Cilj projekta „Iskanje ustreznega sredstva za razkuževanje“ je prepoznati ustrezne izdelke za razkuževanje in oceniti, ali je materiale, kot so les, slama, zemlja in gnoj možno učinkovito razkužiti. Projekt vključuje: (i) opredelitev meril za izdelke za razkuževanje; (ii) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii v čistih tekočinah; (iii) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii na kompleksnih materialih in v gnoju; ter (iv) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii na kompleksnih površinah. |

Projekt 1

:

„Mrzlica Q pri kozah“ vključuje kultivacijo bakterije C. burnetii in karakterizacijo bakterije C. burnetii različnih genotipov, ki obstajajo na Nizozemskem. Prav tako vključuje preživetje bakterije C. burnetii v gnoju, različne poti okužbe, razvoj odpornosti, širjenje bakterije C. burnetii pri brejih in nebrejih kozah ter splošne informacije o patogenezah bakterije C. burnetii.

Projekt 2

:

„Ocena virulence sevov bakterije C. burnetii pri kozah“ obravnava vprašanje, če je trenutni nizozemski sev pri kozah bolj virulenten kot drugi sevi bakterije C. burnetii.

Projekt 3

:

„Patogeneze mrzlice Q“ proučuje patogenezo okužb z bakterijo C. burnetii pri kozah; vlogo brejosti pri patogenezi okužb z bakterijo C. burnetii; okrepitev celične in humoralne odpornosti; razlike v virulenci sevov bakterije C. burnetii pri kozah in zaščitno odpornost naravne okužbe. Z znanjem o patogenezi in prenosom znotraj črede je možno bolje razumeti rezultate diagnostičnega testiranja.

Projekt 4

:

„Popis sevov mrzlice Q pri govedu, ovcah, psih in mačkah“ proučuje povezavo med pacienti z mrzlico Q in možnimi živalskimi viri. Cilj je primerjati seve mrzlice Q, najdene pri različnih vrstah živali, s sevi, najdenimi pri ljudeh. To je pomembno za izključitev živali, razen koz molznic, kot vir človeških okužb.

Projekt 5

:

„Učinkovitost cepljenja“ primerja terenske študije, ki so že bile izvedene, zlasti v Franciji, z novimi terenskimi študijami na Nizozemskem, da se oceni učinkovitost cepljenja koz proti mrzlici Q.

Projekt 6

:

Cilj projekta „Iskanje ustreznega sredstva za razkuževanje“ je prepoznati ustrezne izdelke za razkuževanje in oceniti, ali je materiale, kot so les, slama, zemlja in gnoj možno učinkovito razkužiti. Projekt vključuje: (i) opredelitev meril za izdelke za razkuževanje; (ii) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii v čistih tekočinah; (iii) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii na kompleksnih materialih in v gnoju; ter (iv) inaktivacijo bakterije C. burnetii in sevov bakterije C. burnetii na kompleksnih površinah.

---