# Eiropas Savienības L 24/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.024.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 24 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 27. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.024.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 24

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 27. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 57/2011 (2011. gada 18. janvāris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 57/2011 (2011. gada 18. janvāris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 24/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 57/2011

(2011. gada 18. janvāris),

ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.

| (4) | Ja kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem un nodrošina to, ka attiecīgā krājuma izmantošana faktiski pēc visticamākās varbūtības garantē maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, sākot no 2015. gada, kā arī veic vajadzīgos pasākumus, lai vāktu attiecīgos datus, novērtētu attiecīgo krājumu un noteiktu maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus no minētā krājuma. |
| --- | --- |

(4)

Ja kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem un nodrošina to, ka attiecīgā krājuma izmantošana faktiski pēc visticamākās varbūtības garantē maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, sākot no 2015. gada, kā arī veic vajadzīgos pasākumus, lai vāktu attiecīgos datus, novērtētu attiecīgo krājumu un noteiktu maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus no minētā krājuma.

| (5) | KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji. |
| --- | --- |

(5)

KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.

| (6) | Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (2), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (4), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnija), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (6), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (7), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (8), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (9). |
| --- | --- |

(6)

Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (2), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (4), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnija), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (6), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (7), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (8), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (9).

| (7) | Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (10), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (10), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (8) | Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas. |
| --- | --- |

(8)

Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas.

| (9) | Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas šajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti. |
| --- | --- |

(9)

Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas šajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti.

| (10) | Ņemot vērā nesenās attīstības tendences saistībā ar bentisko asarveidīgo zivju zvejniecību ICES VI, VII un VIII apakšapgabalā un lai nodrošinātu šo zivju krājumu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ir lietderīgi šiem krājumiem paredzēt nozvejas limitus. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā nesenās attīstības tendences saistībā ar bentisko asarveidīgo zivju zvejniecību ICES VI, VII un VIII apakšapgabalā un lai nodrošinātu šo zivju krājumu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ir lietderīgi šiem krājumiem paredzēt nozvejas limitus.

| (11) | Maksimālā zvejas piepūle 2011. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (11). |
| --- | --- |

(11)

Maksimālā zvejas piepūle 2011. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (11).

| (12) | Ar Regulu (EK) Nr. 754/2009 no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ir izslēgta grupa Francijas kuģu. Pamatojoties uz Francijas 2010. gadā sniegtajiem datiem, minētās kuģu grupas izslēgšana no zvejas piepūles režīma vairs nerada administratīvā sloga samazinājumu. Tādējādi vairs nav spēkā atbilsme vienam no izslēgšanas nosacījumiem. Tādēļ ir lietderīgi minēto Francijas kuģu grupu atkal iekļaut iepriekšminētajā zvejas piepūles režīmā. Tā kā ar Regulas (ES) Nr. 53/2010 (12) IIA pielikumu noteiktais zvejniecības pārvaldības laikposms beidzas 2011. gada 31. janvārī, šī atkārtotā iekļaušana būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra. |
| --- | --- |

(12)

Ar Regulu (EK) Nr. 754/2009 no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ir izslēgta grupa Francijas kuģu. Pamatojoties uz Francijas 2010. gadā sniegtajiem datiem, minētās kuģu grupas izslēgšana no zvejas piepūles režīma vairs nerada administratīvā sloga samazinājumu. Tādējādi vairs nav spēkā atbilsme vienam no izslēgšanas nosacījumiem. Tādēļ ir lietderīgi minēto Francijas kuģu grupu atkal iekļaut iepriekšminētajā zvejas piepūles režīmā. Tā kā ar Regulas (ES) Nr. 53/2010 (12) IIA pielikumu noteiktais zvejniecības pārvaldības laikposms beidzas 2011. gada 31. janvārī, šī atkārtotā iekļaušana būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra.

| (13) | Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma tūbīšu apsaimniekošanai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā. |
| --- | --- |

(13)

Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma tūbīšu apsaimniekošanai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā.

| (14) | Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.

| (15) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (13), Fēru salām (14) un Grenlandi (15), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Vēl nav beigušās apspriedes ar Fēru salām, un gaidāms, ka ar šo partneri noteikumi 2011. gadam būs izstrādāti 2011. gada sākumā. Lai neradītu nevajadzīgu Savienības zvejas darbību pārtraukumu un vienlaicīgi lai šo noteikumu noslēgšanai 2011. gada sākumā nodrošinātu vajadzīgo elastību, Savienībai attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas nolīgums ar Fēru salām, zvejas iespējas ir lietderīgi noteikt provizoriski. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (13), Fēru salām (14) un Grenlandi (15), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Vēl nav beigušās apspriedes ar Fēru salām, un gaidāms, ka ar šo partneri noteikumi 2011. gadam būs izstrādāti 2011. gada sākumā. Lai neradītu nevajadzīgu Savienības zvejas darbību pārtraukumu un vienlaicīgi lai šo noteikumu noslēgšanai 2011. gada sākumā nodrošinātu vajadzīgo elastību, Savienībai attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas nolīgums ar Fēru salām, zvejas iespējas ir lietderīgi noteikt provizoriski.

| (16) | Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt Savienība saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2011. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(16)

Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt Savienība saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2011. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (17) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā nevienojās par dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju saglabāšanas pasākumu pieņemšanu. Tomēr lielākā daļa līgumslēdzēju pušu, tostarp Savienība, uzskatīja, ka būtu jāregulē šo trīs krājumu zvejas iespējas, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu pārvaldību. Tāpēc Savienībai ir lietderīgi pieņemt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(17)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā nevienojās par dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju saglabāšanas pasākumu pieņemšanu. Tomēr lielākā daļa līgumslēdzēju pušu, tostarp Savienība, uzskatīja, ka būtu jāregulē šo trīs krājumu zvejas iespējas, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu pārvaldību. Tāpēc Savienībai ir lietderīgi pieņemt attiecīgus pasākumus.

| (18) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Saistībā ar to ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2009. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot šajā regulā noteikto sadales principu, ko piemēro ikgadējai KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumus attiecībā uz lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus), āmurzivju un okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) krājumu saglabāšanu. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, minētie pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(18)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Saistībā ar to ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2009. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot šajā regulā noteikto sadales principu, ko piemēro ikgadējai KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumus attiecībā uz lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus), āmurzivju un okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) krājumu saglabāšanu. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, minētie pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (19) | Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pārskatīja tropisko tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2006.–2008. gadā, kā arī zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2007.–2008. gadā. IOTC atbalstīja arī flotu attīstības plānu īstenošanu. Turklāt IOTC apstiprināja Rezolūciju par tādā zvejā iegūtu lapshaizivju (Alopiidae dzimta) saglabāšanu, kas ir tās kompetences jomā. |
| --- | --- |

(19)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pārskatīja tropisko tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2006.–2008. gadā, kā arī zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2007.–2008. gadā. IOTC atbalstīja arī flotu attīstības plānu īstenošanu. Turklāt IOTC apstiprināja Rezolūciju par tādā zvejā iegūtu lapshaizivju (Alopiidae dzimta) saglabāšanu, kas ir tās kompetences jomā.

| (20) | Trešajā starptautiskajā sanāksmē par reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RFMO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Minētos pagaidu pasākumus 2009. gada novembrī pārskatīja 8. starptautiskajā apspriedē par SPRFMO izveidi, , un sagaida, ka tos vēlreiz pārskatīs gaidāmajā SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē 2011. gada janvārī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, minētie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, ir ieteicams šos pasākumus īstenot Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Trešajā starptautiskajā sanāksmē par reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RFMO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Minētos pagaidu pasākumus 2009. gada novembrī pārskatīja 8. starptautiskajā apspriedē par SPRFMO izveidi, , un sagaida, ka tos vēlreiz pārskatīs gaidāmajā SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē 2011. gada janvārī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, minētie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, ir ieteicams šos pasākumus īstenot Savienības tiesību aktos.

| (21) | Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma nozvejas limitus četriem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(21)

Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma nozvejas limitus četriem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (22) | Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus konkrētiem tādu sugu krājumiem, kas nav ilgdzīvojošas sugas, steidzamības dēļ jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus konkrētiem tādu sugu krājumiem, kas nav ilgdzīvojošas sugas, steidzamības dēļ jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

| (23) | Attiecīgās RFMO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas tiesības, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, kas šādus pasākumus īsteno Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrēti, tā kā dažas zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmam no 2010. gada 1. decembra, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecīgos šīs regulas noteikumus piemēro no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskartu tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgās RFMO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas tiesības, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, kas šādus pasākumus īsteno Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrēti, tā kā dažas zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmam no 2010. gada 1. decembra, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecīgos šīs regulas noteikumus piemēro no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskartu tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.

| (24) | Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (17), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(24)

Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (17), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (25) | Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 23. apsvērumā. Steidzamības dēļ regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(25)

Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 23. apsvērumā. Steidzamības dēļ regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (26) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus, |
| --- | --- |

(26)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā nosaka šādas zvejas iespējas:

| a) | konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu nozvejas limitus 2011. gadam; |
| --- | --- |

a)

konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu nozvejas limitus 2011. gadam;

| b) | konkrētus zvejas piepūles limitus laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

b)

konkrētus zvejas piepūles limitus laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim;

| c) | konkrētu krājumu zvejas iespējas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas (CCAMLR) konvencijas apgabalā 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā noteiktajos laikposmos; un |
| --- | --- |

c)

konkrētu krājumu zvejas iespējas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas (CCAMLR) konvencijas apgabalā 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā noteiktajos laikposmos; un

| d) | konkrētu krājumu zvejas iespējas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) konvencijas apgabalā 28. pantā noteiktajos laikposmos. |
| --- | --- |

d)

konkrētu krājumu zvejas iespējas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) konvencijas apgabalā 28. pantā noteiktajos laikposmos.

2.   Šajā regulā nosaka arī pagaidu zvejas iespējas attiecībā uz dažiem zivju krājumiem vai zivju krājumu grupām, uz kuriem attiecas divpusējās zvejniecības apspriedes ar Fēru salām. Galīgās zvejas iespējas nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma.

3.   Dažas no I pielikumā noteiktām zvejas iespējām joprojām nav iedalītas, un dalībvalstis nedrīkst tās izmantot, kamēr nav noteiktas galīgās zvejas iespējas saskaņā ar 2. punktu. Minētajās zvejas iespējās ir ietvertas papildu makreļu zvejas iespējas, kas radušās 2010. gadā neizmantotās kvotas dēļ.

2. pants

Darbības joma

Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

| a) | ES kuģiem; un |
| --- | --- |

a)

ES kuģiem; un

| b) | trešo valstu kuģiem ES ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kuģiem ES ūdeņos.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

a)

“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;

| b) | “trešo valstu kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī; |
| --- | --- |

b)

“trešo valstu kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī;

| c) | “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus; |
| --- | --- |

c)

“ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut; |
| --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| f) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

f)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| g) | “linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 (18); |
| --- | --- |

g)

“linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 (18);

| h) | “ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

h)

“ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;

| i) | “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. |
| --- | --- |

i)

“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskās Jūras pētniecības padomes) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009 (19); |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskās Jūras pētniecības padomes) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009 (19);

| b) | “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

| d) | “VII zona (Porkupīnas sēklis – 16. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 53° 30′N 15° 00′W, |
| --- | --- | --- |

d)

“VII zona (Porkupīnas sēklis – 16. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

—

53° 30′N 15° 00′W,

| — | 53° 30′N 11° 00′W, |
| --- | --- |

—

53° 30′N 11° 00′W,

| — | 51° 30′N 11° 00′W, |
| --- | --- |

—

51° 30′N 11° 00′W,

| — | 51° 30′N 13° 00′W, |
| --- | --- |

—

51° 30′N 13° 00′W,

| — | 51° 00′N 13° 00′W, |
| --- | --- |

—

51° 00′N 13° 00′W,

| — | 51° 00′N 15° 00′W, |
| --- | --- |

—

51° 00′N 15° 00′W,

| — | 53° 30′N 15° 00′W; |
| --- | --- |

—

53° 30′N 15° 00′W;

| e) | “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona teritorija uz austrumiem no 7
  o
  23′48′′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

e)

“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona teritorija uz austrumiem no 7
  o
  23′48′′ rietumu garuma;

| f) | CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009 (20); |
| --- | --- |

f)

CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009 (20);

| g) | NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009 (21); |
| --- | --- |

g)

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009 (21);

| h) | SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (22); |
| --- | --- |

h)

SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (22);

| i) | ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (23); |
| --- | --- |

i)

ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (23);

| j) | CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004 (24); |
| --- | --- |

j)

CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004 (24);

| k) | IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju (25); |
| --- | --- |

k)

IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju (25);

| l) | IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (26); |
| --- | --- |

l)

IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (26);

| m) | “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (27), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; |
| --- | --- |

m)

“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (27), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

| n) | WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (28); |
| --- | --- |

n)

WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (28);

| o) | “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. |
| --- | --- |

o)

“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.

II   SADAĻA

ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I   NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un tās sadalījums

1.   ES kuģu kopējā pieļaujamā nozveja ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un KPN sadalījums starp dalībvalstīm, un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2.   ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (29) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3.   Moivas KPN ICES V un XIV apakšapgabala Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija nosaka atbilstīgi Zvejniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses un tā protokolu.

4.   Ņemot vērā 2011. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem:

| a) | tūbīšu krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IID pielikumu; |
| --- | --- |

a)

tūbīšu krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IID pielikumu;

| b) | Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. |
| --- | --- |

b)

Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā.

6. pants

Īpaši noteikumi par dažām KPN

1.   Dažas IA pielikumā minētās KPN, par kurām zemsvītras piezīmē ir dota atsauce uz šo pantu, attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz dalībvalsts iegūtajiem un izvērtētajiem datiem, nosaka tādā apmērā, lai:

| a) | tās atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, un |
| --- | --- |

a)

tās atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, un

| b) | tā rezultātā, sākot no 2015. gada, ar vislielāko varbūtības iespēju krājumu izmantošana atbilstu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. |
| --- | --- |

b)

tā rezultātā, sākot no 2015. gada, ar vislielāko varbūtības iespēju krājumu izmantošana atbilstu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam.

2.   Attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 28. februārim paziņo Komisijai par apmēriem, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, un par pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt, lai pildītu minēto noteikumu. Ņemot vērā šo informāciju, un ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. pantā paredzētie noteikumi, Komisija var lemt par ārkārtas pasākumiem.

7. pants

Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā

1.   Attiecībā uz dažiem IA pielikumā minētajiem krājumiem, par kuriem zemsvītras piezīmē ir dota atsauce uz šo pantu, dalībvalsts atbilstīgi šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, var vispārējā IA pielikumā noteiktā apjoma robežās iedalīt papildu zvejas iespējas, kas izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas.

2.   Dalībvalsts var kuģiem iedalīt papildu zvejas iespējas tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa; |
| --- | --- |

a)

kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;

| b) | atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, paredzētās papildu iedalītās zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā kuģim nerada iedalīto zvejas iespēju palielinājumu, kas pārsniegtu 30 % no attiecīgajam kuģim iedalītās zvejas iespējas; |
| --- | --- |

b)

atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, paredzētās papildu iedalītās zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā kuģim nerada iedalīto zvejas iespēju palielinājumu, kas pārsniegtu 30 % no attiecīgajam kuģim iedalītās zvejas iespējas;

| c) | visas attiecīgā krājuma nozvejas, ko veicis šis kuģis, atskaita no tam iedalītajām zvejas iespējām. |
| --- | --- |

c)

visas attiecīgā krājuma nozvejas, ko veicis šis kuģis, atskaita no tam iedalītajām zvejas iespējām.

3.   Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, neatbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 2. punktā, dalībvalsts nekavējoties atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam turpināt dalību šajos mēģinājumos uz atlikušo 2011. gada laikposmu.

4.   Dalībvalsts, kas paredzējusi piemērot 1., 2. un 3. punktu, pirms jebkādas papildu zvejas iespēju iedalīšanas iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| — | to kuģu sarakstu, kas piedalās mēģinājumos, un uz kuģiem ierīkoto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas; |
| --- | --- |

—

to kuģu sarakstu, kas piedalās mēģinājumos, un uz kuģiem ierīkoto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;

| — | uz šiem kuģiem izmantojamo zvejas rīku jaudu, veidu un specifikāciju; |
| --- | --- |

—

uz šiem kuģiem izmantojamo zvejas rīku jaudu, veidu un specifikāciju;

| — | šo kuģu tipam lēstos izmetumu apjomus; un |
| --- | --- |

—

šo kuģu tipam lēstos izmetumu apjomus; un

| — | šo kuģu 2010. gadā veikto nozvejas apjomu no krājuma, uz kuru attiecas minētā KPN. |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2010. gadā veikto nozvejas apjomu no krājuma, uz kuru attiecas minētā KPN.

8. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1.   ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

| a) | milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi; |
| --- | --- |

a)

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;

| b) | eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

| c) | parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

| d) | cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

| e) | siļķu haizivs (Lamna nasus) starptautiskos ūdeņos; un |
| --- | --- |

e)

siļķu haizivs (Lamna nasus) starptautiskos ūdeņos; un

| f) | ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā. |
| --- | --- |

f)

ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

9. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1.   Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.

2.   Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

10. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:

| a) | IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā un ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā; |
| --- | --- |

a)

IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā un ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;

| b) | IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci; |
| --- | --- |

b)

IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;

| c) | IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe rajonā. |
| --- | --- |

c)

IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe rajonā.

11. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1.   Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (30) 3. pantu. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 2011. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

12. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

| a) | nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai |
| --- | --- |

a)

nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

| b) | nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.

13. pants

Dažu zvejas iespēju izmantošanas ierobežojumi

1.   Brosmes, mencas, megrimu, jūrasvelnu dzimtas zivju, pikšas, merlanga, heka, zilās jūras līdakas, jūras līdakas, Norvēģijas omāra, jūras zeltplekstes, pollaka, saidas, raju dzimtas zivju, parastās jūrasmēles un dzelkņu haizivs zvejas iespējas ICES VII apakšapgabalā vai tā attiecīgajos rajonos, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, ierobežo, paredzot aizliegumu laikposmā no 2011. gada 1. maija līdz 31. jūlijam Porkupīnas sēklī zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus. Attiecīgajos I pielikuma ierakstos ir iekļauta atsauce uz šo pantu.

2.   Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas:

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 52° 27′ N | 12° 19′ W |
| 2 | 52° 40′ N | 12° 30′ W |
| 3 | 52° 47′ N | 12° 39,600′ W |
| 4 | 52° 47′ N | 12° 56′ W |
| 5 | 52° 13,5′ N | 13° 53,830′ W |
| 6 | 51° 22′ N | 14° 24′ W |
| 7 | 51° 22′ N | 14° 03′ W |
| 8 | 52° 10′ N | 13° 25′ W |
| 9 | 52° 32′ N | 13° 07,500′ W |
| 10 | 52° 43′ N | 12° 55′ W |
| 11 | 52° 43′ N | 12° 43′ W |
| 12 | 52° 38,800′ N | 12° 37′ W |
| 13 | 52° 27′ N | 12° 23′ W |
| 14 | 52° 27′ N | 12° 19′ W |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

52° 27′ N

12° 19′ W

2

52° 40′ N

12° 30′ W

3

52° 47′ N

12° 39,600′ W

4

52° 47′ N

12° 56′ W

5

52° 13,5′ N

13° 53,830′ W

6

51° 22′ N

14° 24′ W

7

51° 22′ N

14° 03′ W

8

52° 10′ N

13° 25′ W

9

52° 32′ N

13° 07,500′ W

10

52° 43′ N

12° 55′ W

11

52° 43′ N

12° 43′ W

12

52° 38,800′ N

12° 37′ W

13

52° 27′ N

12° 23′ W

14

52° 27′ N

12° 19′ W

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts šķērsot tranzītā Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa šajā punktā minētās sugas.

14. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II   NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

15. pants

Zvejas atļaujas

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2.   Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.

III   NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

1.   iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

16. pants

Zilo tunzivju zvejas kapacitātes un audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1.   To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.

2.   To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.

3.   To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.

4.   To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.

5.   To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.

6.   Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.

17. pants

Papildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām

Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta laikposmā no 2011. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam.

18. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

19. pants

Haizivis

1.   Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias
  superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2.   Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3.   Saistībā ar zvejniecību ICCAT Konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut uz cita kuģa vai izkraut krastā Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurzivju liemeņa daļu vai visu liemeni.

4.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2.   iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

20. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1.   Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2.   Jauna veida zvejai un izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.

21. pants

Izpētes zveja

1.   Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2011. gada zvejas sezonā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts ir paredzējusi piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu paziņo to CCAMLR Sekretariātam un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2011. gada 24. jūlijā.

2.   Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3.   Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

22. pants

Krilu zveja 2011./2012. gada zvejas sezonā

1.   Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2011./2012. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2011. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai:

| a) | par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; |
| --- | --- |

a)

par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;

| b) | par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. |
| --- | --- |

b)

par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.

2.   Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.

3.   Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai tos kuģus, kas kuģo ar to karogu un paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju.

4.   Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:

| a) | pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

| b) | izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR NNN kuģu sarakstiem.

3.   iedaļa

IOTC apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC apgabalā

1.   Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2.   Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3.   Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4.   Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RFMO iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi).

5.   Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzēto zvejas kapacitāti dalībvalstis drīkst palielināt, pārsniedzot maksimumu, kas minēts 1. un 2. punktā, tikai ievērojot šajos plānos noteiktos limitus.

24. pants

Haizivis

1.   Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.

2.   Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

4.   iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

25. pants

Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to kuģu kopējo bruto tilpību, kuri kuģo ar to karogu un 2011. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.

26. pants

Pelaģiskā zveja – KPN

1.   Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 25. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.

2.   Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu vārdus un parametrus, tostarp bruto tilpību.

3.   Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās.

27. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis, kas minētas 25. pantā, ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, nepārsniegtu gada vidējos rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un atļauj grunts zveju veikt tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja ir veikta iepriekšējā zvejas sezonā.

5.   iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

28. pants

Zveja ar riņķvadiem

1.   Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

| a) | no 2011. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2011. gada 18. novembra līdz 2012. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

a)

no 2011. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2011. gada 18. novembra līdz 2012. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

150° rietumu garuma meridiāns,

| — | 40° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

40° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 40° dienvidu platuma paralēle; |
| --- | --- |

—

40° dienvidu platuma paralēle;

| b) | no 2011. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:






  — | 96° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

b)

no 2011. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:

—

96° rietumu garuma meridiāns,

| — | 110° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

110° rietumu garuma meridiāns,

| — | 4° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 3° dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

3° dienvidu platuma paralēle.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2011. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadiem.

3.   Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai pārtikā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

6.   iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

29. pants

Pasākumi dziļūdens haizivju aizsardzībai

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

| — | raju dzimtas zivis (Rajidae), |
| --- | --- |

—

raju dzimtas zivis (Rajidae),

| — | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias), |
| --- | --- |

—

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),

| — | laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), |
| --- | --- |

—

laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),

| — | īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus), |
| --- | --- |

—

īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),

| — | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), |
| --- | --- |

—

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

| — | gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), |
| --- | --- |

—

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),

| — | kaķhaizivs (Apristurus manis), |
| --- | --- |

—

kaķhaizivs (Apristurus manis),

| — | samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus) |
| --- | --- |

—

samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus)

| — | un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis. |
| --- | --- |

—

un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.

7.   iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

30. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.

31. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1.   Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2011. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2011. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:

| a) | neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; |
| --- | --- |

a)

neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;

| b) | nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI. |
| --- | --- |

b)

nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.

2.   Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; |
| --- | --- |

a)

zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

| b) | ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai |
| --- | --- |

b)

ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai

| c) | ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

32. pants

Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu

Lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos:

| a) | starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) robežas; |
| --- | --- |

a)

starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) robežas;

| b) | starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas. |
| --- | --- |

b)

starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas.

33. pants

To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

8.   iedaļa

Beringa jūra

34. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

III   SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS

35. pants

KPN

Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un šajā sadaļā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.

36. pants

Zvejas atļaujas

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2.   Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.

37. pants

Zvejai aizliegtās sugas

1.   Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

| a) | milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

a)

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;

| b) | eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

| c) | parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;

| d) | cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; un |
| --- | --- |

d)

cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; un

| e) | ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā. |
| --- | --- |

e)

ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

IV   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Regulas (EK) Nr. 754/2009 grozījums

Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. panta h) punkts ir svītrots.

39. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

Tomēr regulas 38. pantu piemēro no 2011. gada 1. februāra.

Ja zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmiem, kas sākas pirms 2011. gada 1. janvāra, 20., 21. un 22. pantu un IE un V pielikumu attiecīgi piemēro no to laikposmu sākuma, kuriem minētās zvejas iespējas noteiktas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 18. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.

3

(4)  OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.

5

(6)  OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.

7

(8)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

8

(9)  OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.

9

(10)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

10

(11)  OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.

11

(12)  Padomes Regula (ES) Nr. 53/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.).

12

(13)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).

13

(14)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).

14

(15)  Zvejniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.) un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā (OV L 172, 30.6.2007., 9. lpp.).

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

16

(17)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

17

(18)  Komisijas Regula (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).

21

(22)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

22

(23)  ES pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

23

(24)  Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

24

(25)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

25

(26)  ES pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

26

(27)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

27

(28)  ES pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

28

(29)  Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

29

(30)  Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).

30

---

I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM ES ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi.

Šīs regulas īstenošanas vajadzībām visas šajā pielikumā paredzētās KPN uzskata par kvotām, un tāpēc uz tām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja |
| Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Caproidae | BOR | Bentiskās asarveidīgās zivis |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsraga haizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Chaceon maritae | CGE | Sarkanie dziļūdens krabji |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |
| Dipturus batis | RJB | Parastā raja |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Eiropas anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Leucoraja circularis | RJI | Smilšu raja |
| Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |
| Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Limanda limanda | DAB | Limanda |
| Lophiidae | ANF | Jūrasvelnu dzimtas zivis |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterygia | BLI | Zilā jūras līdaka |
| Molva molva | LIN | Jūras līdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |
| Platichthys flesus | FLE | Plekste |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Raja brachyura | RJH | Blondā raja |
| Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |
| Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |
| Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |
| Raja undulata | RJU | Cirtainā raja |
| Rajiformes - Rajidae | SRX | Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |
| Rostroraja alba | RJA | Baltā raja |
| Scomber scombrus | MAC | Makrele |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Solea spp. | SOX | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Amblyraja radiata

RJR

Ērkšķu raja

Ammodytes spp.

SAN

Tūbītes

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Brosme brosme

USK

Brosme

Caproidae

BOR

Bentiskās asarveidīgās zivis

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsraga haizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Chaceon maritae

CGE

Sarkanie dziļūdens krabji

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Karaliskie krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Strupdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna spurainā haizivs

Dipturus batis

RJB

Parastā raja

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Engraulis encrasicolus

ANE

Eiropas anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Atlantijas paltuss

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Leucoraja circularis

RJI

Smilšu raja

Leucoraja fullonica

RJF

Šagrēnādas raja

Leucoraja naevus

RJN

Dzegužraja

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Limanda limanda

DAB

Limanda

Lophiidae

ANF

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterygia

BLI

Zilā jūras līdaka

Molva molva

LIN

Jūras līdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Penaeus garneles

Platichthys flesus

FLE

Plekste

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Raja brachyura

RJH

Blondā raja

Raja clavata

RJC

Dzeloņainā raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Norvēģijas raja

Raja microocellata

RJE

Sīkacu raja

Raja montagui

RJM

Plankumainā raja

Raja undulata

RJU

Cirtainā raja

Rajiformes - Rajidae

SRX

Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Grenlandes paltuss

Rostroraja alba

RJA

Baltā raja

Scomber scombrus

MAC

Makrele

Scophthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Solea spp.

SOX

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus albidus

WHM

Baltais marlīns

Thunnus maccoyii

SBF

Dienvidu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarkii

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstīgie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| --- | --- | --- |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā raja | RJA | Rostroraja alba |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Bentiskās asarveidīgās zivis | BOR | Caproidae |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Blondā raja | RJH | Raja brachyura |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Cirtainā raja | RJU | Raja undulata |
| Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |
| Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |
| Eiropas anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Jūrasmēles | SOX | Solea spp. |
| Jūrasvelnu dzimtas zivis | ANF | Lophiidae |
| Jūras līdaka | LIN | Molva molva |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Limanda | DAB | Limanda limanda |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Parastā raja | RJB | Dipturus batis |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |
| Plekste | FLE | Platichthys flesus |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis | SRX | Rajiformes - Rajidae |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Sarkanie dziļūdens krabji | CGE | Chaceon maritae |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |
| Smilšu raja | RJI | Leucoraja circularis |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica |
| Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |
| Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Atlantijas paltuss

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus albidus

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltā raja

RJA

Rostroraja alba

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Bentiskās asarveidīgās zivis

BOR

Caproidae

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Blondā raja

RJH

Raja brachyura

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Brosme

USK

Brosme brosme

Cirtainā raja

RJU

Raja undulata

Dienvidu tunzivs

SBF

Thunnus maccoyii

Dzegužraja

RJN

Leucoraja naevus

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Dzeloņainā raja

RJC

Raja clavata

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

Eiropas anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarkii

Ērkšķu raja

RJR

Amblyraja radiata

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Gludais rombs

BLL

Scophthalmus rhombus

Gludā laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Jūrasmēles

SOX

Solea spp.

Jūrasvelnu dzimtas zivis

ANF

Lophiidae

Jūras līdaka

LIN

Molva molva

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Karaliskie krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Krils

KRI

Euphausia superba

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Limanda

DAB

Limanda limanda

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Menca

COD

Gadus morhua

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Norvēģijas raja

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Parastā jūrasmēle

SOL

Solea solea

Parastā raja

RJB

Dipturus batis

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Pelēkā īsraga haizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Pelēkā nototēnija

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Penaeus garneles

PEN

Penaeus spp.

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Plankumainā raja

RJM

Raja montagui

Plekste

FLE

Platichthys flesus

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis

SRX

Rajiformes - Rajidae

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Saida

POK

Pollachius virens

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Sarkanie dziļūdens krabji

CGE

Chaceon maritae

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Siļķe

HER

Clupea harengus

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Sīkacu raja

RJE

Raja microocellata

Smilšu raja

RJI

Leucoraja circularis

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Šagrēnādas raja

RJF

Leucoraja fullonica

Tūbītes

SAN

Ammodytes spp.

Zilā jūras līdaka

BLI

Molva dypterygia

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

IA PIELIKUMS

Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

| Suga | : | Tūbītes

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Tūbītes

Ammodytes spp.

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (SAN/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(SAN/04-N.)

Dānija

0

Analītiskā KPN.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Tūbītes un ar to saistītā piezveja

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Tūbītes un ar to saistītā piezveja

Ammodytes spp.

| Zona | : | ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1)

(SAN/2A3A4.)

Dānija

228 514 (2)

Analītiskā KPN

Apvienotā Karaliste

4 995 (2)

Vācija

350 (2)

Zviedrija

8 391 (2)

Neiedalītas

2 750 (3)

ES

242 250 (2)
   (4)

Norvēģija

20 000

KPN

265 000

Īpaši nosacījumi

Minēto kvotu robežās nedrīkst nozvejot vairāk tūbīšu par turpmāk norādīto daudzumu šādās tūbīšu apsaimniekošanas zonās, kas definētas IID pielikumā:

| Zona | : | tūbīšu apsaimniekošanas zonas ES ūdeņi |
| --- | --- | --- |

Zona

:

tūbīšu apsaimniekošanas zonas ES ūdeņi

1

2

3 ()

4 ()

5 ()

6 ()

7 ()

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Dānija

185 398

43 117

Apvienotā Karaliste

4 052

942

Vācija

287

66

Zviedrija

6 808

1 583

ES

196 545

45 708

Norvēģija

16 626

3 774

Neiedalītas

2 231

519

()  Jānosaka.

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(ARU/1/2.)

Vācija

28

Analītiskā KPN

Francija

9

Nīderlande

22

Apvienotā Karaliste

44

ES

103

KPN

103

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | ES ūdeņi III un IV zonā
  (ARU/3/4.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi III un IV zonā

(ARU/3/4.)

Dānija

1 040

Analītiskā KPN

Vācija

11

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

49

Zviedrija

41

Apvienotā Karaliste

19

ES

1 176

KPN

1 176

| Suga | : | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(ARU/567.)

Vācija

357

Analītiskā KPN

Francija

8

Īrija

331

Nīderlande

3 733

Apvienotā Karaliste

262

ES

4 691

KPN

4 691

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā
  (USK/1214EI.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā

(USK/1214EI.)

Vācija

6 (6)

Analītiskā KPN

Francija

6 (6)

Apvienotā Karaliste

6 (6)

Citi

3 (6)

ES

21 (6)

KPN

21

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (USK/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(USK/3A/BCD)

Dānija

12

Analītiskā KPN

Zviedrija

6

Vācija

6

ES

24

KPN

24

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | ES ūdeņi IV zonā
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IV zonā

(USK/04-C.)

Dānija

53

Analītiskā KPN

Vācija

16

Francija

37

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

80

Citi

5 (7)

ES

196

KPN

196

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(USK/567EI.)

Vācija

4

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Spānija

14

Francija

172

Īrija

17

Apvienotā Karaliste

83

Citi

4 (8)

ES

294

Norvēģija

2 923 (9)
   (10)
   (11)

KPN

3 217

| Suga | : | Brosme

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brosme

Brosme brosme

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(USK/04-N.)

Beļģija

0

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

165

Vācija

1

Francija

0

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

4

ES

170

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Bentiskās asarveidīgās zivis

  Caproidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Bentiskās asarveidīgās zivis

Caproidae

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā
  (BOR/678-.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

(BOR/678-.)

Dānija

7 900

Piesardzības KPN

Īrija

22 227

Apvienotā Karaliste

1 223

Visas dalībvalstis

1 650

ES

33 000

KPN

33 000

| Suga | : | Siļķe (12)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (12)

Clupea harengus

| Zona | : | IIIa
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

(HER/03A.)

Dānija

12 368 (13)
   (14)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

198 (13)
   (14)

Zviedrija

12 938 (13)
   (14)

Neiedalītas

495 (13)
   (15)

ES

25 504 (13)
   (14)

KPN

30 000

| Suga | : | Siļķe (16)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (16)

Clupea harengus

| Zona | : | ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N
  (HER/4AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

(HER/4AB.)

Dānija

27 707

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

17 423

Francija

11 888

Nīderlande

26 579

Zviedrija

2 035

Apvienotā Karaliste

29 832

ES

115 464

Norvēģija

58 000 (17)

KPN

200 000

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/*04N-)

ES

50 000

| Suga | : | Siļķe (18)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (18)

Clupea harengus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/04-N.)

Zviedrija

846 (18)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

ES

846

KPN

200 000

| Suga | : | Siļķe (19)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (19)

Clupea harengus

| Zona | : | Piezveja IIIa zonā
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Piezveja IIIa zonā

(HER/03A-BC)

Dānija

5 692

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

51

Zviedrija

916

ES

6 659

KPN

6 659

| Suga | : | Siļķe (20)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (20)

Clupea harengus

| Zona | : | Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā

(HER/2A47DX)

Beļģija

82

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

15 833

Vācija

82

Francija

82

Nīderlande

82

Zviedrija

77

Apvienotā Karaliste

301

ES

16 539

KPN

16 539

| Suga | : | Siļķe (21)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe (21)

Clupea harengus

| Zona | : | IVc, VIId (22)

  (HER/4CXB7D) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IVc, VIId (22)

(HER/4CXB7D)

Beļģija

7 100 (23)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

395 (23)

Vācija

248 (23)

Francija

6 447 (23)

Nīderlande

10 092 (23)

Apvienotā Karaliste

2 254 (23)

ES

26 536

KPN

26 536

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIa N zonā (24)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIa N zonā (24)

(HER/5B6ANB)

Vācija

2 432 (25)

Analītiskā KPN

Francija

460 (25)

Īrija

3 286 (25)

Nīderlande

2 432 (25)

Apvienotā Karaliste

13 145 (25)

Neiedalītas

726 (26)

ES

21 755 (25)

KPN

22 481

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIb, VIIc; VIaS (27)

  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb, VIIc; VIaS (27)

(HER/6AS7BC)

Īrija

4 065

Analītiskā KPN

Nīderlande

406

ES

4 471

KPN

4 471

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VI zona (Klaida) (28)

  (HER/06ACL.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI zona (Klaida) (28)

(HER/06ACL.)

Apvienotā Karaliste

Jānosaka (29)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (30)

KPN

Jānosaka (30)

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIa (31)

  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa (31)

(HER/07A/MM)

Īrija

1 374

Analītiskā KPN

Apvienotā Karaliste

3 906

ES

5 280

KPN

5 280

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIe un VIIf
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe un VIIf

(HER/7EF.)

Francija

490

Piesardzības KPN

Apvienotā Karaliste

490

ES

980

KPN

980

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | VIIg (32), VIIh (32), VIIj (32) un VIIk (32)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIg (32), VIIh (32), VIIj (32) un VIIk (32)

(HER/7G-K.)

Vācija

147

Analītiskā KPN

Francija

815

Īrija

11 407

Nīderlande

815

Apvienotā Karaliste

16

ES

13 200

KPN

13 200

| Suga | : | Eiropas anšovs

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

| Zona | : | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

3 635

Analītiskā KPN

Portugāle

3 965

ES

7 600

KPN

7 600

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Skageraks
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

(COD/03AN.)

Beļģija

10 (33)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

3 068 (33)

Vācija

77 (33)

Nīderlande

19 (33)

Zviedrija

537 (33)

ES

3 711

KPN

3 835

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Kategats
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

(COD/03AS.)

Dānija

118

Analītiskā KPN

Vācija

2

Zviedrija

70

ES

190

KPN

190

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

793 (34)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

4 557 (34)

Vācija

2 889 (34)

Francija

980 (34)

Nīderlande

2 575 (34)

Zviedrija

30 (34)

Apvienotā Karaliste

10 455 (34)

ES

22 279

Norvēģija

4 563 (35)

KPN

26 842

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 19 363 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(COD/*04N-)

ES

19 363

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (COD/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(COD/04-N.)

Zviedrija

382 (36)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

ES

382

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′W un XII un XIV zonā
  (COD/5W6-14) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00′W un XII un XIV zonā

(COD/5W6-14)

Beļģija

0

Piesardzības KPN

Vācija

1

Francija

12

Īrija

17

Apvienotā Karaliste

48

ES

78

KPN

78

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′W
  (COD/5BE6A) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00′W

(COD/5BE6A)

Beļģija

0

Analītiskā KPN

Vācija

3

Francija

29

Īrija

40

Apvienotā Karaliste

110

ES

182

KPN

182

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIa
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

(COD/07A.)

Beļģija

7

Analītiskā KPN

Francija

19

Īrija

332

Nīderlande

2

Apvienotā Karaliste

146

ES

506

KPN

506

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(COD/7XAD34)

Beļģija

167

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

2 735

Īrija

825

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

295

ES

4 023

KPN

4 023

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | VIId
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId

(COD/07D.)

Beļģija

67 (37)

Analītiskā KPN

Francija

1 313 (37)

Nīderlande

39 (37)

Apvienotā Karaliste

145 (37)

ES

1 564

KPN

1 564

| Suga | : | Siļķu haizivs

  Lamna nasus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķu haizivs

Lamna nasus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā
  (POR/3-12) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā

(POR/3-12)

Dānija

0

Analītiskā KPN

Francija

0

Vācija

0

Īrija

0

Spānija

0

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

0

KPN

0

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(LEZ/2AC4-C)

Beļģija

6

Analītiskā KPN

Dānija

5

Vācija

5

Francija

30

Nīderlande

24

Apvienotā Karaliste

1 775

ES

1 845

KPN

1 845

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (LEZ/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(LEZ/561214)

Spānija

385

Analītiskā KPN

Francija

1 501

Īrija

439

Apvienotā Karaliste

1 062

ES

3 387

KPN

3 387

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

(LEZ/07.)

Beļģija

494

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 11. pantu.

Spānija

5 490

Francija

6 663

Īrija

3 029

Apvienotā Karaliste

2 624

ES

18 300

KPN

18 300

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(LEZ/8ABDE.)

Spānija

999

Analītiskā KPN

Francija

807

ES

1 806

KPN

1 806

| Suga | : | Megrimi

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

| Zona | : | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(LEZ/8C3411)

Spānija

1 010

Analītiskā KPN

Francija

50

Portugāle

34

ES

1 094

KPN

1 094

| Suga | : | Limanda un plekste

  Limanda limanda un Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Limanda un plekste

Limanda limanda un Platichthys flesus

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (D/F/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(D/F/2AC4-C)

Beļģija

503

Piesardzības KPN

Dānija

1 888

Vācija

2 832

Francija

196

Nīderlande

11 421

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

1 588

ES

18 434

KPN

18 434

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(ANF/2AC4-C)

Beļģija

341 (38)

Analītiskā KPN

Dānija

752 (38)

Vācija

367 (38)

Francija

70 (38)

Nīderlande

258 (38)

Zviedrija

9 (38)

Apvienotā Karaliste

7 846 (38)

ES

9 643 (38)

KPN

9 643

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(ANF/04-N.)

Beļģija

45

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

1 152

Vācija

18

Nīderlande

16

Apvienotā Karaliste

269

ES

1 500

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (ANF/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(ANF/561214)

Beļģija

196

Analītiskā KPN

Vācija

224

Spānija

210

Francija

2 412

Īrija

546

Nīderlande

189

Apvienotā Karaliste

1 679

ES

5 456

KPN

5 456

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

(ANF/07.)

Beļģija

2 984 (39)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Vācija

333 (39)

Spānija

1 186 (39)

Francija

19 149 (39)

Īrija

2 447 (39)

Nīderlande

386 (39)

Apvienotā Karaliste

5 807 (39)

ES

32 292 (39)

KPN

32 292 (39)

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(ANF/8ABDE.)

Spānija

1 318

Analītiskā KPN

Francija

7 335

ES

8 653

KPN

8 653

| Suga | : | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

| Zona | : | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANF/8C3411)

Spānija

1 310

Analītiskā KPN

Francija

1

Portugāle

260

ES

1 571

KPN

1 571

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IIIa, ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (HAD/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa, ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(HAD/3A/BCD)

Beļģija

10

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

1 688

Vācija

107

Nīderlande

2

Zviedrija

200

ES

2 007

KPN

2 095

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | IV; ES ūdeņi IIa zonā
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV; ES ūdeņi IIa zonā

(HAD/2AC4.)

Beļģija

196

Analītiskā KPN

Dānija

1 349

Vācija

858

Francija

1 496

Nīderlande

147

Zviedrija

136

Apvienotā Karaliste

22 250

ES

26 432

Norvēģija

7 625

KPN

34 057

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 19 662 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(HAD/*04N-)

ES

19 662

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (HAD/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(HAD/04-N.)

Zviedrija

707 (40)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

ES

707

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

(HAD/6B1214)

Beļģija

8

Analītiskā KPN

Vācija

10

Francija

413

Īrija

295

Apvienotā Karaliste

3 022

ES

3 748

KPN

3 748

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

(HAD/5BC6A.)

Beļģija

2

Analītiskā KPN

Vācija

3

Francija

111

Īrija

328

Apvienotā Karaliste

1 561

ES

2 005

KPN

2 005

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VIIb–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb–k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HAD/7X7A34)

Beļģija

148

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

8 877

Īrija

2 959

Apvienotā Karaliste

1 332

ES

13 316

KPN

13 316

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | VIIa
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

(HAD/07A.)

Beļģija

21

Analītiskā KPN

Francija

95

Īrija

570

Apvienotā Karaliste

631

ES

1 317

KPN

1 317

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IIIa
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

(WHG/03A.)

Dānija

929

Piesardzības KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

3

Zviedrija

99

ES

1 031

KPN

1 050

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IV; ES ūdeņi IIa zonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV; ES ūdeņi IIa zonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

286

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

1 236

Vācija

321

Francija

1 857

Nīderlande

714

Zviedrija

2

Apvienotā Karaliste

8 933

ES

13 349

Norvēģija

1 483 (41)

KPN

14 832

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 9 044 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(WHG/*04N-)

ES

9 044

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (WHG/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(WHG/561214)

Vācija

2

Analītiskā KPN

Francija

39

Īrija

97

Apvienotā Karaliste

185

ES

323

KPN

323

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIa
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

(WHG/07A.)

Beļģija

0

Analītiskā KPN

Francija

4

Īrija

68

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

46

ES

118

KPN

118

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk
  (WHG/7X7A-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk

(WHG/7X7A-C)

Beļģija

158

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

9 726

Īrija

4 865

Nīderlande

79

Apvienotā Karaliste

1 740

ES

16 568

KPN

16 568

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | VIII
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII

(WHG/08.)

Spānija

1 270

Piesardzības KPN

Francija

1 905

ES

3 175

KPN

3 175

| Suga | : | Merlangs

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs

Merlangius merlangus

| Zona | : | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHG/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHG/9/3411)

Portugāle

Jānosaka (42)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (43)

KPN

Jānosaka (43)

| Suga | : | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (W/P/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(W/P/04-N.)

Zviedrija

190 (44)

Piesardzības KPN

Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu.

Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu.

ES

190

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (HKE/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(HKE/3A/BCD)

Dānija

1 531

Analītiskā KPN

Zviedrija

130

ES

1 661

KPN

1 661 (45)

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(HKE/2AC4-C)

Beļģija

28

Analītiskā KPN

Dānija

1 119

Vācija

128

Francija

248

Nīderlande

64

Apvienotā Karaliste

348

ES

1 935

KPN

1 935 (46)

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/571214)

Beļģija

284 (47)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Spānija

9 109

Francija

14 067 (47)

Īrija

1 704

Nīderlande

183 (47)

Apvienotā Karaliste

5 553 (47)

ES

30 900

KPN

30 900 (48)

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 37 |
| Spānija | 1 469 |
| Francija | 1 469 |
| Īrija | 184 |
| Nīderlande | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 827 |
| ES | 4 004 |

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

37

Spānija

1 469

Francija

1 469

Īrija

184

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

827

ES

4 004

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(HKE/8ABDE.)

Beļģija

9 (49)

Analītiskā KPN

Spānija

6 341

Francija

14 241

Nīderlande

18 (49)

ES

20 609

KPN

20 609 (50)

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Spānija | 1 837 |
| Francija | 3 305 |
| Nīderlande | 6 |
| ES | 5 150 |

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/*57-14)

Beļģija

2

Spānija

1 837

Francija

3 305

Nīderlande

6

ES

5 150

| Suga | : | Heks

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Heks

Merluccius merluccius

| Zona | : | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HKE/8C3411)

Spānija

6 844

Analītiskā KPN

Francija

657

Portugāle

3 194

ES

10 695

KPN

10 695

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā
  (WHB/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā

(WHB/4AB-N.)

Dānija

0

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

KPN

0

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

(WHB/1X14)

Dānija

1 533 (51)

Analītiskā KPN

Vācija

596 (51)

Spānija

1 300 (51)

Francija

1 067 (51)

Īrija

1 187 (51)

Nīderlande

1 869 (51)

Portugāle

121 (51)

Zviedrija

379 (51)

Apvienotā Karaliste

1 990 (51)

ES

10 042 (51)

KPN

40 100

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHB/8C3411)

Spānija

824

Analītiskā KPN

Portugāle

206

ES

1 030 (52)

KPN

40 100

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56°30′N un VII zonā uz rietumiem no 12°W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56°30′N un VII zonā uz rietumiem no 12°W

(WHB/24A567)

Norvēģija

6 461 (53)
   (54)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

40 100

| Suga | : | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(L/W/2AC4-C)

Beļģija

346

Piesardzības KPN

Dānija

953

Vācija

122

Francija

261

Nīderlande

793

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

3 905

ES

6 391

KPN

6 391

| Suga | : | Zilā jūras līdaka

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

| Zona | : | ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā
  (BLI/5B67-) (57) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā

(BLI/5B67-) (57)

Vācija

18 (60)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Igaunija

3 (60)

Spānija

57 (60)

Francija

1 297 (60)

Īrija

5 (60)

Lietuva

1 (60)

Polija

1 (60)

Apvienotā Karaliste

330 (60)

Citi

5 (55)
   (60)

Neiedalītas

165 (61)

ES

1 717 (60)

Norvēģija

150 (56)

KPN

2 032

| Suga | : | Zilā jūras līdaka

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi XII zonā
  (BLI/12INT-) (62) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi XII zonā

(BLI/12INT-) (62)

Igaunija

2

Analītiskā KPN

Spānija

778

Francija

19

Lietuva

7

Apvienotā Karaliste

7

Citi

2 (62)

ES

815

KPN

815

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(LIN/1/2.)

Dānija

8

Analītiskā KPN

Vācija

8

Francija

8

Apvienotā Karaliste

8

Citi

4 (63)

ES

36

KPN

36

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (LIN/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(LIN/3A/BCD)

Beļģija

7 (64)

Analītiskā KPN

Dānija

51

Vācija

7 (64)

Zviedrija

20

Apvienotā Karaliste

7 (64)

ES

92

KPN

92

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | ES ūdeņi IV zonā
  (LIN/04.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IV zonā

(LIN/04.)

Beļģija

16

Analītiskā KPN

Dānija

243

Vācija

150

Francija

135

Nīderlande

5

Zviedrija

10

Apvienotā Karaliste

1 869

ES

2 428

KPN

2 428

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi V zonā
  (LIN/05.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi V zonā

(LIN/05.)

Beļģija

9

Piesardzības KPN

Dānija

6

Vācija

6

Francija

6

Apvienotā Karaliste

6

ES

33

KPN

33

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(LIN/6X14.)

Beļģija

29 (67)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Dānija

5 (67)

Vācija

106 (67)

Spānija

2 150 (67)

Francija

2 293 (67)

Īrija

575 (67)

Portugāle

5 (67)

Apvienotā Karaliste

2 641 (67)

Neiedalītas

220 (68)

ES

7 804 (67)

Norvēģija

6 140 (65)
   (66)

KPN

14 164

| Suga | : | Jūras līdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka

Molva molva

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(LIN/04-N.)

Beļģija

6

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

747

Vācija

21

Francija

8

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

67

ES

850

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (NEP/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(NEP/3A/BCD)

Dānija

3 800

Analītiskā KPN

Vācija

11

Zviedrija

1 359

ES

5 170

KPN

5 170

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(NEP/2AC4-C)

Beļģija

1 227

Analītiskā KPN

Dānija

1 227

Vācija

18

Francija

36

Nīderlande

631

Apvienotā Karaliste

20 315

ES

23 454

KPN

23 454

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(NEP/04-N.)

Dānija

1 135

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

1

Apvienotā Karaliste

64

ES

1 200

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

(NEP/5BC6.)

Spānija

28

Analītiskā KPN

Francija

111

Īrija

185

Apvienotā Karaliste

13 357

ES

13 681

KPN

13 681

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VII
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

(NEP/07.)

Spānija

1 306 (69)

Analītiskā KPN

Francija

5 291 (69)

Īrija

8 025 (69)

Apvienotā Karaliste

7 137 (69)

ES

21 759 (69)

KPN

21 759 (69)

| Suga | : | Norvēģija omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģija omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(NEP/8ABDE.)

Spānija

234

Analītiskā KPN

Francija

3 665

ES

3 899

KPN

3 899

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | VIIIc
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

(NEP/08C.)

Spānija

87

Analītiskā KPN

Francija

4

ES

91

KPN

91

| Suga | : | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

| Zona | : | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(NEP/9/3411)

Spānija

76

Analītiskā KPN

Portugāle

227

ES

303

KPN

303

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIIa
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

(PRA/03A.)

Dānija

2 891

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Zviedrija

1 557

ES

4 448

KPN

8 330

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

2 673

Analītiskā KPN

Nīderlande

25

Zviedrija

108

Apvienotā Karaliste

792

ES

3 598

KPN

3 598

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(PRA/04-N.)

Dānija

357

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Zviedrija

123 (70)

ES

480

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Penaeus garneles

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Penaeus garneles

Penaeus spp.

| Zona | : | Francijas Gviānas ūdeņi
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Francijas Gviānas ūdeņi

(PEN/FGU.)

Francija

Jānosaka (71)
   (72)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (72)
   (73)

KPN

Jānosaka (72)
   (73)

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Skageraks
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Skageraks

(PLE/03AN.)

Beļģija

48

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

6 189

Vācija

32

Nīderlande

1 190

Zviedrija

332

ES

7 791

KPN

7 950

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Kategats
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Kategats

(PLE/03AS.)

Dānija

1 769

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

20

Zviedrija

199

ES

1 988

KPN

1 988

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(PLE/2A3AX4)

Beļģija

4 238

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

13 772

Vācija

3 973

Francija

795

Nīderlande

26 485

Apvienotā Karaliste

19 599

ES

68 862

Norvēģija

4 538

KPN

73 400

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 28 527 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(PLE/*04N-)

ES

28 527

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (PLE/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(PLE/561214)

Francija

10

Piesardzības KPN

Īrija

275

Apvienotā Karaliste

408

ES

693

KPN

693

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIa
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

(PLE/07A.)

Beļģija

42

Analītiskā KPN

Francija

18

Īrija

1 063

Nīderlande

13

Apvienotā Karaliste

491

ES

1 627

KPN

1 627

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIb un VIIc
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb un VIIc

(PLE/7BC.)

Francija

16

Piesardzības KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Īrija

62

ES

78

KPN

78

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIId un VIIe
  (PLE/07E.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId un VIIe

(PLE/07E.)

Beļģija

763

Analītiskā KPN

Francija

2 545

Apvienotā Karaliste

1 357

ES

4 665

KPN

4 665

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIf un VIIg
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf un VIIg

(PLE/7FG.)

Beļģija

56

Analītiskā KPN

Francija

101

Īrija

200

Apvienotā Karaliste

53

ES

410

KPN

410

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIIh, VIIj un VIIk
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh, VIIj un VIIk

(PLE/7HJK.)

Beļģija

12

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

23

Īrija

81

Nīderlande

46

Apvienotā Karaliste

23

ES

185

KPN

185

| Suga | : | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(PLE/8/3411)

Spānija

66

Piesardzības KPN

Francija

263

Portugāle

66

ES

395

KPN

395

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (POL/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(POL/561214)

Spānija

6

Piesardzības KPN

Francija

190

Īrija

56

Apvienotā Karaliste

145

ES

397

KPN

397

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VII
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII

(POL/07.)

Beļģija

420

Piesardzības KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Spānija

25

Francija

9 667

Īrija

1 030

Apvienotā Karaliste

2 353

ES

13 495

KPN

13 495

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(POL/8ABDE.)

Spānija

252

Piesardzības KPN

Francija

1 230

ES

1 482

KPN

1 482

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | VIIIc
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

(POL/08C.)

Spānija

208

Piesardzības KPN

Francija

23

ES

231

KPN

231

| Suga | : | Pollaks

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pollaks

Pollachius pollachius

| Zona | : | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POL/9/3411)

Spānija

273

Piesardzības KPN

Portugāle

9

ES

282

KPN

282

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā
  (POK/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

(POK/2A34.)

Beļģija

32

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

3 788

Vācija

9 565

Francija

22 508

Nīderlande

96

Zviedrija

520

Apvienotā Karaliste

7 333

ES

43 842

Norvēģija

49 476 (74)

KPN

93 318

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā
  (POK/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

(POK/561214)

Vācija

543

Analītiskā KPN

Francija

5 393

Īrija

429

Apvienotā Karaliste

3 317

ES

9 682

KPN

9 682

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (POK/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(POK/04-N.)

Zviedrija

880 (75)

Analītiskā KPN

ES

880

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POK/7/3411)

Beļģija

6

Piesardzības KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

1 375

Īrija

1 516

Apvienotā Karaliste

446

ES

3 343

KPN

3 343

| Suga | : | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un Scopthalmus rhombus

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(T/B/2AC4-C)

Beļģija

340

Piesardzības KPN

Dānija

727

Vācija

186

Francija

88

Nīderlande

2 579

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

717

ES

4 642

KPN

4 642

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

235 (76)
   (77)
   (78)

Analītiskā KPN

Dānija

9 (76)
   (77)
   (78)

Vācija

12 (76)
   (77)
   (78)

Francija

37 (76)
   (77)
   (78)

Nīderlande

201 (76)
   (77)
   (78)

Apvienotā Karaliste

903 (76)
   (77)
   (78)

ES

1 397 (76)
   (78)

KPN

1 397 (78)

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | ES ūdeņi IIIa zonā
  (SRX/03-C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIIa zonā

(SRX/03-C.)

Dānija

45 (79)
   (80)

Analītiskā KPN

Zviedrija

13 (79)
   (80)

ES

58 (79)
   (80)

KPN

58 (80)

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

1 027 (81)
   (82)
   (83)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Igaunija

6 (81)
   (82)
   (83)

Francija

4 612 (81)
   (82)
   (83)

Vācija

14 (81)
   (82)
   (83)

Īrija

1 485 (81)
   (82)
   (83)

Lietuva

24 (81)
   (82)
   (83)

Nīderlande

4 (81)
   (82)
   (83)

Portugāle

25 (81)
   (82)
   (83)

Spānija

1 241 (81)
   (82)
   (83)

Apvienotā Karaliste

2 941 (81)
   (82)
   (83)

ES

11 379 (81)
   (82)
   (83)

KPN

11 379 (82)

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | ES ūdeņi VIId zonā
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi VIId zonā

(SRX/07D.)

Beļģija

80 (84)
   (85)
   (86)

Analītiskā KPN

Francija

670 (84)
   (85)
   (86)

Nīderlande

4 (84)
   (85)
   (86)

Apvienotā Karaliste

133 (84)
   (85)
   (86)

ES

887 (84)
   (85)
   (86)

KPN

887 (85)

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | ES ūdeņi VIII un IX zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi VIII un IX zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

9 (87)
   (88)

Analītiskā KPN

Francija

1 760 (87)
   (88)

Portugāle

1 426 (87)
   (88)

Spānija

1 435 (87)
   (88)

Apvienotā Karaliste

10 (87)
   (88)

ES

4 640 (87)
   (88)

KPN

4 640 (88)

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

(GHL/2A-C46)

Dānija

2

Analītiskā KPN

Vācija

3

Igaunija

2

Spānija

2

Francija

31

Īrija

2

Lietuva

2

Polija

2

Apvienotā Karaliste

123

ES

169

KPN

520 (89)

| Suga | : | Makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

(MAC/2A34.)

Beļģija

425 (92)
   (94)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Dānija

11 209 (92)
   (94)

Vācija

443 (92)
   (94)

Francija

1 339 (92)
   (94)

Nīderlande

1 348 (92)
   (94)

Zviedrija

4 038 (90)
   (91)
   (92)
   (94)

Apvienotā Karaliste

1 248 (92)
   (94)

ES

20 002 (90)
   (92)
   (94)

Norvēģija

169 019 (93)

KPN

Nepiemēro

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem, kas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu ir pagaidu daudzumi:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa un IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2011. gada decembrī (MAC/*2A6.)
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 5 012 |
| Francija | | 490 | | | |
| Nīderlande | | 490 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | 1 697 |
| Apvienotā Karaliste | | 490 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa un IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2011. gada decembrī (MAC/*2A6.)

(MAC/*2A6.)

Dānija

4 130

5 012

Francija

490

Nīderlande

490

Zviedrija

390

10

1 697

Apvienotā Karaliste

490

Norvēģija

3 000

| Suga | : | Makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

16 459 (96)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Spānija

20 (96)

Igaunija

137 (96)

Francija

10 974 (96)

Īrija

54 861 (96)

Latvia

101 (96)

Lietuva

101 (96)

Nīderlande

24 002 (96)

Polija

1 159 (96)

Apvienotā Karaliste

150 870 (96)

Neiedalītas

4 990 (97)

ES

258 684 (96)
   (99)

Norvēģija

14 050 (95)
   (98)

KPN

Nepiemēro

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem, kas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu ir pagaidu kvotas:

| | ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā
  (MAC/*04A-C)
  laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 6 622 | 605 |
| Francija | 4 415 | 403 |
| Īrija | 22 074 | 2 017 |
| Nīderlande | 9 657 | 882 |
| Apvienotā Karaliste | 60 706 | 5 548 |
| ES | 103 474 | 9 455 |

ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā

(MAC/*04A-C)

laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā

(MAC/*2AN-)

Vācija

6 622

605

Francija

4 415

403

Īrija

22 074

2 017

Nīderlande

9 657

882

Apvienotā Karaliste

60 706

5 548

ES

103 474

9 455

| Suga | : | Makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(MAC/8C3411)

Spānija

24 372 (100)
   (101)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Francija

162 (100)
   (101)

Portugāle

5 038 (100)
   (101)

ES

29 572

KPN

Nepiemēro

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu tās ir pagaidu kvotas.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 2 047 |
| Francija | 14 |
| Portugāle | 423 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

2 047

Francija

14

Portugāle

423

| Suga | : | Makrele

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Makrele

Scomber scombrus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā
  (MAC/24-N) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā

(MAC/24-N)

Dānija

11 240 (102)
   (103)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

ES

11 240 (102)
   (103)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (SOL/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(SOL/3A/BCD)

Dānija

704

Analītiskā KPN

Vācija

41 (104)

Nīderlande

68 (104)

Zviedrija

27

ES

840

KPN

840 (105)

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | ES ūdeņi II un IV zonā
  (SOL/24.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi II un IV zonā

(SOL/24.)

Beļģija

1 171

Analītiskā KPN

Dānija

535

Vācija

937

Francija

234

Nīderlande

10 571

Apvienotā Karaliste

602

ES

14 050

Norvēģija

50 (106)

KPN

14 100

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (SOL/561214) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(SOL/561214)

Īrija

48

Piesardzības KPN

Apvienotā Karaliste

12

ES

60

KPN

60

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIa
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIa

(SOL/07A.)

Beļģija

79

Analītiskā KPN

Francija

2

Īrija

73

Nīderlande

56

Apvienotā Karaliste

80

ES

390

KPN

390

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIb un VIIc
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIb un VIIc

(SOL/7BC.)

Francija

7

Piesardzības KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Īrija

37

ES

44

KPN

44

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIId
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId

(SOL/07D.)

Beļģija

1 306

Analītiskā KPN

Francija

2 613

Apvienotā Karaliste

933

ES

4 852

KPN

4 852

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIe
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIe

(SOL/07E.)

Beļģija

25 (107)

Analītiskā KPN

Francija

267 (107)

Apvienotā Karaliste

418 (107)

ES

710

KPN

710

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIf un VIIg
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIf un VIIg

(SOL/7FG.)

Beļģija

775

Analītiskā KPN

Francija

78

Īrija

39

Apvienotā Karaliste

349

ES

1 241

KPN

1 241

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIh, VIIj un VIIk
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIh, VIIj un VIIk

(SOL/7HJK.)

Beļģija

35

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Francija

71

Īrija

190

Nīderlande

56

Apvienotā Karaliste

71

ES

423

KPN

423

| Suga | : | Parastā jūrasmēle

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

| Zona | : | VIIIa un VIIIb
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIa un VIIIb

(SOL/8AB.)

Beļģija

53

Analītiskā KPN

Spānija

10

Francija

3 895

Nīderlande

292

ES

4 250

KPN

4 250

| Suga | : | Jūrasmēles

  Soleidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūrasmēles

Soleidae

| Zona | : | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (SOX/8CDE34) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(SOX/8CDE34)

Spānija

403

Piesardzības KPN

Portugāle

669

ES

1 072

KPN

1 072

| Suga | : | Brētliņa un ar to saistītā piezveja

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa un ar to saistītā piezveja

Sprattus sprattus

| Zona | : | IIIa
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa

(SPR/03A.)

Dānija

34 843

Piesardzības KPN

Vācija

73

Zviedrija

13 184

ES

48 100 (108)

KPN

52 000

| Suga | : | Brētliņa un ar to saistītā piezveja

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa un ar to saistītā piezveja

Sprattus sprattus

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 719 (112)

Piesardzības KPN

Dānija

136 046 (112)

Vācija

1 719 (112)

Francija

1 719 (112)

Nīderlande

1 719 (112)

Zviedrija

1 330 (109)
   (112)

Apvienotā Karaliste

5 672 (112)

Neiedalītas

10 076 (113)

ES

149 924 (112)
   (114)

Norvēģija

10 000 (110)

KPN

170 000 (111)

| Suga | : | Brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | VIId un VIIe
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIId un VIIe

(SPR/7DE.)

Beļģija

27

Piesardzības KPN

Dānija

1 762

Vācija

27

Francija

379

Nīderlande

379

Apvienotā Karaliste

2 847

ES

5 421

KPN

5 421

| Suga | : | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | ES ūdeņi IIIa zonā
  (DGS/03A-C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIIa zonā

(DGS/03A-C.)

Dānija

0

Analītiskā KPN

Zviedrija

0

ES

0

KPN

0

| Suga | : | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (DGS/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(DGS/2AC4-C)

Beļģija

0 (115)

Analītiskā KPN

Dānija

0 (115)

Vācija

0 (115)

Francija

0 (115)

Nīderlande

0 (115)

Zviedrija

0 (115)

Apvienotā Karaliste

0 (115)

ES

0 (115)

KPN

0 (115)

| Suga | : | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

(DGS/15X14)

Beļģija

0 (116)

Analītiskā KPN

Piemēro šīs regulas 13. pantu.

Vācija

0 (116)

Spānija

0 (116)

Francija

0 (116)

Īrija

0 (116)

Nīderlande

0 (116)

Portugāle

0 (116)

Apvienotā Karaliste

0 (116)

ES

0 (116)

KPN

0 (116)

| Suga | : | Stavridas un ar tām saistītā piezveja

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas un ar tām saistītā piezveja

Trachurus spp.

| Zona | : | ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā

(JAX/4BC7D)

Beļģija

47

Piesardzības KPN

Dānija

20 447

Vācija

1 805 (117)

Spānija

380

Francija

1 696 (117)

Īrija

1 286

Nīderlande

12 310 (117)

Portugāle

43

Zviedrija

75

Apvienotā Karaliste

4 866 (117)

ES

42 955 (119)

Norvēģija

3 550 (118)

KPN

46 505

| Suga | : | Stavridas un ar tām saistītā piezveja

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas un ar tām saistītā piezveja

Trachurus spp.

| Zona | : | ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(JAX/2A-14)

Dānija

15 562 (120)
   (122)

Analītiskā KPN

Vācija

12 142 (120)
   (121)
   (122)

Spānija

16 562 (122)

Francija

6 250 (120)
   (121)
   (122)

Īrija

40 439 (120)
   (122)

Nīderlande

48 719 (120)
   (121)
   (122)

Portugāle

1 595 (122)

Zviedrija

675 (120)
   (122)

Apvienotā Karaliste

14 643 (120)
   (121)
   (122)

Neiedalītas

2 200 (123)

ES

156 587 (122)
   (124)

KPN

158 787

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | VIIIc
  (JAX/08C.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

VIIIc

(JAX/08C.)

Spānija

22 521 (125)
   (127)

Analītiskā KPN

Francija

390 (125)

Portugāle

2 226 (125)
   (127)

ES

25 137

KPN

25 137

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | IX
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IX

(JAX/09.)

Spānija

7 654 (128)
   (129)

Analītiskā KPN

Portugāle

21 931 (128)
   (129)

ES

29 585

KPN

29 585

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | X; ES ūdeņi CECAF apgabalā (130)

  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X; ES ūdeņi CECAF apgabalā (130)

(JAX/X34PRT)

Portugāle

Jānosaka (131)
   (132)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (133)

KPN

Jānosaka (133)

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | ES ūdeņi CECAF apgabalā (134)

  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi CECAF apgabalā (134)

(JAX/341PRT)

Portugāle

Jānosaka (135)
   (136)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (137)

KPN

Jānosaka (137)

| Suga | : | Stavridas

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavridas

Trachurus spp.

| Zona | : | ES ūdeņi CECAF apgabalā (138)

  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi CECAF apgabalā (138)

(JAX/341SPN)

Spānija

Jānosaka (139)

Piesardzības KPN

ES

Jānosaka (140)

KPN

Jānosaka (140)

| Suga | : | Esmarka menca un ar to saistītā piezveja

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Esmarka menca un ar to saistītā piezveja

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā

(NOP/2A3A4.)

Dānija

0

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Nīderlande

0

ES

0

Norvēģija

0

KPN

0

| Suga | : | Esmarka menca

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (NOP/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(NOP/04-N.)

Dānija

0

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Rūpnieciskās zivis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rūpnieciskās zivis

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(I/F/04-N.)

Zviedrija

800 (141)
   (142)

Piesardzības KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

ES

800

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Apvienotā kvota |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Apvienotā kvota

| Zona | : | ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā
  (R/G/5B67-C) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā

(R/G/5B67-C)

ES

Nepiemēro

Piesardzības KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Norvēģija

140 (143)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(OTH/04-N.)

Beļģija

27

Piesardzības KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

2 500

Vācija

282

Francija

116

Nīderlande

200

Zviedrija

Nepiemēro (144)

Apvienotā Karaliste

1 875

ES

5 000 (145)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas

| Zona | : | ES ūdeņi IIa, IV zonā un VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'N
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES ūdeņi IIa, IV zonā un VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'N

(OTH/2A46AN)

ES

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Norvēģija

2 720 (146)
   (147)

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas.

(2)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(3)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(4)  Vismaz 98 % no izkrautajām zivīm, kuras atskaita no KPN, ir jābūt tūbītēm. Limandu, makreļu un merlangu piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no KPN.

Īpaši nosacījumi

Minēto kvotu robežās nedrīkst nozvejot vairāk tūbīšu par turpmāk norādīto daudzumu šādās tūbīšu apsaimniekošanas zonās, kas definētas IID pielikumā:

| Zona | : | tūbīšu apsaimniekošanas zonas ES ūdeņi |
| --- | --- | --- |

Zona

:

tūbīšu apsaimniekošanas zonas ES ūdeņi

1

2

3 ()

4 ()

5 ()

6 ()

7 ()

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Dānija

185 398

43 117

Apvienotā Karaliste

4 052

942

Vācija

287

66

Zviedrija

6 808

1 583

ES

196 545

45 708

Norvēģija

16 626

3 774

Neiedalītas

2 231

519

()  Jānosaka.

(5)  Jānosaka.

(6)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(7)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(8)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(9)  Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā.

(10)  No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(11)  Ietverot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 490 tonnas un brosmes nozvejai — 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(12)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(13)  Līdz 50 % no šā apjoma var zvejot ES IV zonas ūdeņos.

(14)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(15)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(16)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus.

(17)  Līdz 50 000 tonnām no šā daudzuma drīkst zvejot ES ūdeņos IVa un IVb rajonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 50 000 |

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HER/*04N-)

ES

50 000

(18)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(19)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(20)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(21)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(22)  Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz 51°33′ ziemeļu platuma un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(23)  Līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.).

(24)  Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56°00′ N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00′ W un uz ziemeļiem no 55°00′ N, izņemot Klaidu.

(25)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu

(26)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(27)  Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.

(28)  Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.

(29)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(30)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.

(31)  Šī zona ir samazināta par VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto teritoriju, ko norobežo:

| — | ziemeļos — 52° 30′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos — 52° 30′ N platuma paralēle,

| — | dienvidos — 52° 00′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos — 52° 00′ N platuma paralēle,

| — | rietumos — Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos — Īrijas krasts,

| — | austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.

(32)  Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:

| — | ziemeļos — 52° 30′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos — 52° 30′ N platuma paralēle,

| — | dienvidos — 52° 00′ N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos — 52° 00′ N platuma paralēle,

| — | rietumos — Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos — Īrijas krasts,

| — | austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.

(33)  Papildus šai kvotai dalībvalstis var kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas, kas nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šīs regulas 7. pantā.

(34)  Papildus šai kvotai dalībvalstis var kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas, kas nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šīs regulas 7. pantā.

(35)  Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 19 363 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(COD/*04N-)

ES

19 363

(36)  Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(37)  Papildus šai kvotai dalībvalstis var kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas, kas nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šīs regulas 7. pantā.

(38)  No kā līdz 5 % drīkst nozvejot: VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14).

(39)  No tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).

(40)  Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(41)  Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| ES | 9 044 |

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(WHG/*04N-)

ES

9 044

(42)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(43)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.

(44)  Mencas, pikšas un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(45)  Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.

(46)  Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.

(47)  Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(48)  Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 37 |
| Spānija | 1 469 |
| Francija | 1 469 |
| Īrija | 184 |
| Nīderlande | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 827 |
| ES | 4 004 |

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

37

Spānija

1 469

Francija

1 469

Īrija

184

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

827

ES

4 004

(49)  Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(50)  Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Spānija | 1 837 |
| Francija | 3 305 |
| Nīderlande | 6 |
| ES | 5 150 |

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/*57-14)

Beļģija

2

Spānija

1 837

Francija

3 305

Nīderlande

6

ES

5 150

(51)  No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas ekonomiskajā zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1).

(52)  No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).

(53)  Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(54)  Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 1 615 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves limita.

(55)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(56)  Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā.

(57)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009 () 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009 () III pielikuma 7. punktu piemēro īpašus noteikumus.

(58)  Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.).

(59)  Padomes Regula (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.).

(60)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(61)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(62)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(63)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(64)  Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā.

(65)  No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt 3 000 tonnas.

(66)  Ietverot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir 6 140 tonnas un brosmes nozvejai — 2 923 tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz 2 000 tonnām, un tās var zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.

(67)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(68)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(69)  No tām VII zonā (Porkupīnas sēklis – 16. vienība (NEP/*07U16)) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas:

| Spānija | 75 |
| --- | --- |
| Francija | 305 |
| Īrija | 463 |
| Apvienotā Karaliste | 411 |
| ES | 1 254 |

Spānija

75

Francija

305

Īrija

463

Apvienotā Karaliste

411

ES

1 254

(70)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(71)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(72)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas seklāki par 30 m.

(73)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi.

(74)  Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā un IIIa zonā. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas.

(75)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(76)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(77)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m.

(78)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(79)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(80)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(81)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

(82)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(83)  No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.).

(84)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

(85)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(86)  No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c, un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD).

(87)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(88)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(89)  No tās 350 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo EK ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.

(90)  Ietverot 242 [cl] tonnas, kas jāzvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-).

(91)  Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(92)  Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā.

(93)  Jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu 47 197 tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā, izņemot 3 000 tonnas, ko drīkst nozvejot IIIa zonā.

(94)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem, kas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu ir pagaidu daudzumi:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa un IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2011. gada decembrī (MAC/*2A6.)
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | | 4 130 | | | 5 012 |
| Francija | | 490 | | | |
| Nīderlande | | 490 | | | |
| Zviedrija | | | 390 | 10 | 1 697 |
| Apvienotā Karaliste | | 490 | | | |
| Norvēģija | 3 000 | | | | |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa un IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2011. gada decembrī (MAC/*2A6.)

(MAC/*2A6.)

Dānija

4 130

5 012

Francija

490

Nīderlande

490

Zviedrija

390

10

1 697

Apvienotā Karaliste

490

Norvēģija

3 000

(95)  Drīkst zvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30′N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā.

(96)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(97)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(98)  Piekļuves kvotas papildu 33 804 tonnas Norvēģija drīkst zvejot uz ziemeļiem no 56°30′N un tās ir jāatskaita no tās nozvejas limita.

(99)  Tajā ir iekļautas 539 tonnas no 2010. gada zvejas iespēju neapgūtās kvotas.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem, kas saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu ir pagaidu kvotas:

| | ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā
  (MAC/*04A-C)
  laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 6 622 | 605 |
| Francija | 4 415 | 403 |
| Īrija | 22 074 | 2 017 |
| Nīderlande | 9 657 | 882 |
| Apvienotā Karaliste | 60 706 | 5 548 |
| ES | 103 474 | 9 455 |

ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā

(MAC/*04A-C)

laikposmos no 2011. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2011. gada 1. septembra līdz 31. decembrim

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā

(MAC/*2AN-)

Vācija

6 622

605

Francija

4 415

403

Īrija

22 074

2 017

Nīderlande

9 657

882

Apvienotā Karaliste

60 706

5 548

ES

103 474

9 455

(100)  Daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

(101)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. Saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu tās ir pagaidu kvotas.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 2 047 |
| Francija | 14 |
| Portugāle | 423 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

2 047

Francija

14

Portugāle

423

(102)  Par nozveju, kas veikta IVa (MAC/*04.) un IIa zonas (MAC/*02A-N.) starptautiskajos ūdeņos jāziņo atsevišķi.

(103)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(104)  Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā.

(105)  No tās ne vairāk kā 744 tonnas drīkst nozvejot IIIa zonā.

(106)  Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.

(107)  Papildus šai kvotai dalībvalstis var kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas, kas nepārsniedz 12 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šīs regulas 7. pantā.

(108)  Vismaz 95 % no izkrāvuma, kuras atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandu, merlangu un pikšu piezveja jātskaita no atlikušajiem KPN 5 %.

(109)  Ietverot tūbītes.

(110)  Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.

(111)  Pagaidu KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus 2011. gada pirmajā pusē.

(112)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(113)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(114)  Vismaz 98 % no izkrāvuma, kuras atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Limandu un merlangu piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 2 %.

(115)  Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Šo sugu nozvejā iegūtos īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

(116)  Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Šo sugu nozvejā iegūtos īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

(117)  Līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A-14).

(118)  Drīkst zvejot tikai ES ūdeņos IV zonā.

(119)  Vismaz 95 % no izkrāvuma, kuras atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Bentisko asarveidīgo zivju, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no KPN alikušajiem 5 %.

(120)  Līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūti ES ūdeņos IIa vai IVa rajonā līdz 2011. gada 30. jūnijam, drīkst uzskatīt par nozvejotiem saskaņā kvotu, kas attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*4BC7D).

(121)  Līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId rajonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07D.).

(122)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(123)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(124)  Vismaz 95 % no izkrāvuma, kuras atskaita no KPN, ir jābūt stavridām. Bentisko asarveidīgo zivju, pikšu, merlangu un makreļu piezveja ir jāatskaita no KPN alikušajiem 5 %.

(125)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 () 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(126)  Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

(127)  Līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*09.).

(128)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(129)  Līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*08C).

(130)  Ūdeņi pie Azoru salām.

(131)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(132)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(133)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.

(134)  Ūdeņi pie Madeiras.

(135)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(136)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(137)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi.

(138)  Ūdeņi pie Kanāriju salām.

(139)  Piemēro šīs regulas 6. pantu.

(140)  Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi.

(141)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju jāatskaita no šo sugu kvotas.

(142)  No tās stavridas ne vairāk par 400 tonnām.

(143)  Nozvejotas tikai ar āķu jedām, arī makrūrzivis, Mora mora un lielās diegspuru vēdzeles.

(144)  Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā.

(145)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. Exceptions may be introduced after consultations, as appropriate.

(146)  Tikai IIa un IV zonā.

(147)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN GRENLANDE

ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

| Suga | : | Karaliskie krabji

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Karaliskie krabji

Chionoecetes spp.

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (PCR/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(PCR/N01GRN)

Īrija

62

Spānija

437

ES

499

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Siļķe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Siļķe

Clupea harengus

| Zona | : | ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (HER/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(HER/1/2.)

Beļģija

22 (1)

Analītiskā KPN

Dānija

22 039 (1)

Vācija

3 859 (1)

Spānija

73 (1)

Francija

951 (1)

Īrija

5 705 (1)

Nīderlande

7 886 (1)

Polija

1 115 (1)

Portugāle

73 (1)

Somija

341 (1)

Zviedrija

8 166 (1)

Apvienotā Karaliste

14 089 (1)

ES

64 319 (1)

Norvēģija

602 680 (2)

KPN

988 000

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto ES KPN daļas limitus (64 319 tonnas), turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par 57 887 tonnām:

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu

(HER/*2AJMN)

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(COD/1N2AB.)

Vācija

1 707

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

211

Spānija

1 904

Īrija

211

Francija

1 567

Portugāle

1 904

Apvienotā Karaliste

6 623

ES

14 127

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (COD/N01514) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(COD/N01514)

Vācija

2 045 (3)
   (4)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

455 (3)
   (4)

ES

2 500 (3)
   (4)
   (5)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | I un IIb
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

I un IIb

(COD/1/2B.)

Vācija

4 703

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

11 397

Francija

2 066

Polija

2 136

Portugāle

2 378

Apvienotā Karaliste

3 045

Citas dalībvalstis

250 (6)

ES

25 975 (7)

KPN

689 000

| Suga | : | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(C/H/05B-F.)

Vācija

0 (8)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0 (8)

Apvienotā Karaliste

0 (8)

ES

0 (8)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (HAL/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(HAL/514GRN)

Portugāle

1 000 (9)

ES

1 075 (10)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (HAL/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(HAL/N01GRN)

ES

75 (11)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | IIb
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIb

(CAP/02B.)

ES

0

KPN

0

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(CAP/514GRN)

Visas dalībvalstis

0

Neiedalītas

5 326

ES

15 400 (12)
   (13)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(HAD/1N2AB.)

Vācija

289

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

174

Apvienotā Karaliste

887

ES

1 350

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Putasu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Putasu

Micromesistius poutassou

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi

(WHB/2A4AXF)

Dānija

0 (15)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0 (15)

Francija

0 (15)

Nīderlande

0 (15)

Apvienotā Karaliste

0 (15)

ES

0 (15)

KPN

40 100 (14)

| Suga | : | Jūras līdaka un zilā jūras līdaka

  Molva molva un Molva dypterygia |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Jūras līdaka un zilā jūras līdaka

Molva molva un Molva dypterygia

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(B/L/05B-F.)

Vācija

0 (17)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0 (17)

Apvienotā Karaliste

0 (17)

ES

0 (16)
   (17)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(PRA/514GRN)

Dānija

1 216 (19)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

1 216 (19)

Neiedalītas

1 468 (20)

ES

7 000 (18)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (PRA/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(PRA/N01GRN)

Dānija

2 000

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

2 000

ES

4 000

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(POK/1N2AB.)

Vācija

2 040

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

328

Apvienotā Karaliste

182

ES

2 550

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(POK/1/2INT)

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Saida

Pollachius virens

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(POK/05B-F.)

Beļģija

0 (21)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0 (21)

Francija

0 (21)

Nīderlande

0 (21)

Apvienotā Karaliste

0 (21)

ES

0 (21)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(GHL/1N2AB.)

Vācija

25 (22)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

25 (22)

ES

50 (22)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(GHL/1/2INT)

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (GHL/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(GHL/514GRN)

Vācija

5 789

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

305

Nav iedalītas

82

ES

7 000 (23)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (GHL/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(GHL/N01GRN)

Vācija

1 685

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nav iedalītas

165

ES

2 650 (24)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (RED/51214.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(RED/51214.)

Igaunija

Jānosaka (25)
   (26)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

Jānosaka (25)
   (26)

Spānija

Jānosaka (25)
   (26)

Francija

Jānosaka (25)
   (26)

Īrija

Jānosaka (25)
   (26)

Latvija

Jānosaka (25)
   (26)

Nīderlande

Jānosaka (25)
   (26)

Polija

Jānosaka (25)
   (26)

Portugāle

Jānosaka (25)
   (26)

Apvienotā Karaliste

Jānosaka (25)
   (26)

ES

Jānosaka (25)
   (26)

KPN

Jānosaka (25)
   (26)

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (RED/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(RED/1N2AB.)

Vācija

766 (27)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

95 (27)

Francija

84 (27)

Portugāle

405 (27)

Apvienotā Karaliste

150 (27)

ES

1 500 (27)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(RED/1/2INT)

ES

Nepiemēro (28)
   (29)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

7 900

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (RED/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(RED/514GRN)

Vācija

Jānosaka (30)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

Jānosaka (30)

Apvienotā Karaliste

Jānosaka (30)

ES

Jānosaka (30)
   (31)
   (32)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Islandes ūdeņi Va zonā
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Islandes ūdeņi Va zonā

(RED/05A-IS)

Beļģija

0 (33)
   (34)
   (35)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0 (33)
   (34)
   (35)

Francija

0 (33)
   (34)
   (35)

Apvienotā Karaliste

0 (33)
   (34)
   (35)

ES

0 (33)
   (34)
   (35)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(RED/05B-F.)

Beļģija

0

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Francija

0

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Piezveja |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Piezveja

| Zona | : | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (XBC/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(XBC/N01GRN)

ES

2 300 (36)
   (37)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Citas suga (38) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas suga (38)

| Zona | : | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(OTH/1N2AB.)

Vācija

117 (38)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

47 (38)

Apvienotā Karaliste

186 (38)

ES

350 (38)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Citas sugas (39) |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas (39)

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(OTH/05B-F.)

Vācija

0 (40)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0 (40)

Apvienotā Karaliste

0 (40)

ES

0 (40)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Plekstveidīgās zivis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Plekstveidīgās zivis

| Zona | : | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(FLX/05B-F.)

Vācija

0 (41)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

0 (41)

Apvienotā Karaliste

0 (41)

ES

0 (41)

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, ES ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas aizsardzības zonā ap Svalbāru.

(2)  Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst izmantot ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto ES KPN daļas limitus (64 319 tonnas), turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par 57 887 tonnām:

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu

(HER/*2AJMN)

(3)  Var zvejot austrumos un rietumos. Austrumgrendlandē zveja ir atļauta tikai no 2011. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(4)  Zveju veic ar 100 % novērošanu un ar VMS. Maksimāli 70 % no kvotas ir jānozvejo vienā no turpmāk minētajiem apgabaliem. Turklāt zvejas piepūles minimums – 20 iemetieni vismaz 45 minūtēs zvejas laika būtu jāveic katrā no šiem apgabaliem:

| Apgabals | Robeža |
| --- | --- |
| 1. | Austrumgrenlande |

Apgabals

Robeža

1.

Austrumgrenlande

uz ziemeļiem no 64° N uz austrumiem no 44° W

| 2. | Austrumgrenlande |
| --- | --- |

2.

Austrumgrenlande

uz dienvidiem no 64° N uz austrumiem no 44° W

| 3. | Rietumgrenlande |
| --- | --- |

3.

Rietumgrenlande

uz rietumiem no 44° W

(5)  Zveju drīkst veikt ar ne vairāk kā 3 kuģiem.

(6)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(7)  Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(8)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(9)  Jāzvejo ne vairāk kā sešiem ES kuģiem, kas ar grunts āķu jedām zvejo Atlantijas paltusu. Saistītu sugu nozveja jāatskaita no šīs kvotas.

(10)  No tās Norvēģijai iedalītas 75 tonnas tikai zvejai ar āķu jedām.

(11)  No tās Norvēģijai iedalītas 75 tonnas zvejai ar āķu jedām.

(12)  No šā daudzuma 10 074 tonnas ir iedalītas Islandei.

(13)  Jānozvejo līdz 2011. gada 30. aprīlim.

(14)  KPN, par ko vienojušās Savienība, Fēru salas, Norvēģija un Islande.

(15)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(16)  Strupdeguna garastes un ogļzivs piezveja ne vairāk kā 0 tonnu apmērā jāatskaita no šīs kvotas.

(17)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(18)  No tās 3 100 tonnas ir iedalītas Norvēģijai.

(19)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(20)  Neiedalīta kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 3. punktu.

(21)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(22)  Tikai kā piezveja.

(23)  No tās 824 tonnas ir iedalītas Norvēģijai.

(24)  No tās 800 tonnas ir iedalītas Norvēģijai. Jāzvejo tikai NAFO 1. zonā.

(25)  Kamēr nav pieņemti ieteikumi saistībā ar NEAFC.

(26)  Var zvejot no 2011. gada 1. janvāra līdz 1. aprīlim.

(27)  Tikai kā piezveja.

(28)  Zveju veic tikai laikposmā no 2011. gada 15. augusta līdz 30. novembrim. Zveju pārtrauc, kad NEAFC Līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC Līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu.

(29)  Kuģu gūtā sarkanasaru piezveja citu sugu zvejā nedrīkst pārsniegt 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

(30)  Drīkst zvejot vienīgi ar pelaģisko trali austrumos vai rietumos.

(31)  No tās pm tonnas ir iedalītas Norvēģijai.

(32)  Kamēr nav saņemti ieteikumi, kas jāpieņem NEAFC kontekstā.

(33)  Tostarp nenovēršamā piezveja (mencas piezveja nav atļauta).

(34)  Jāzvejo no 2011. gada jūlija līdz decembrim.

(35)  Provizoriska kvota, kas noteikta uz laiku, līdz būs pabeigtas apspriešanās zvejniecības jautājumos ar Islandi par 2011. gadu.

(36)  Piezveja ir visu to sugu zivju nozveja, kas nav zvejas atļaujā norādītās kuģa mērķsugas. Drīkst zvejot austrumos vai rietumos.

(37)  No tās 120 tonnas strupdeguna garastes zvejai ir iedalītas Norvēģijai, lai nozvejotu tikai V, XIV zonā un NAFO 1. zonā.

(38)  Tikai kā piezveja.

(39)  Izņemot zivju sugas, kam nav komerciālas vērtības.

(40)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

(41)  Pagaidu kvota saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJA

NAFO konvencijas apgabals

Visas KPN un ar tām saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO.

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

ES

0 (1)

KPN

0 (1)

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

ES

0 (3)

KPN

0 (3)

| Suga | : | Menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Menca

Gadus morhua

| Zona | : | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Igaunija

111

Vācija

449

Latvija

111

Lietuva

111

Polija

379

Spānija

1 448

Francija

200

Portugāle

1 947

Apvienotā Karaliste

947

ES

5 703

KPN

10 000

| Suga | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 2J3KL
  (WIT/N2J3KL) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2J3KL

(WIT/N2J3KL)

ES

0 (4)

KPN

0 (4)

| Suga | : | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

| Zona | : | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

ES

0 (5)

KPN

0 (5)

| Suga | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

ES

0 (6)

KPN

0 (6)

| Suga | : | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

| Zona | : | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

ES

0 (7)

KPN

0 (7)

| Suga | : | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

| Zona | : | NAFO 3. un 4. apakšzona
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3. un 4. apakšzona

(SQI/N34.)

Igaunija

128 (8)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

128 (8)

Lietuva

128 (8)

Polija

227 (8)

ES

(8)
   (9)

KPN

34 000

| Suga | : | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

| Zona | : | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

ES

0 (10)
   (11)

KPN

17 000

| Suga | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

ES

0 (12)

KPN

0 (12)

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3L (13)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3L (13)

(PRA/N3L.)

Igaunija

214

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

214

Lietuva

214

Polija

214

Citas dalībvalstis

214 (14)

ES

1 069

KPN

19 200

| Suga | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | NAFO 3M (15)

  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M (15)

(PRA/*N3M.)

KPN

Nepiemēro (16)
   (18)

| Suga | : | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

| Zona | : | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Igaunija

344,8

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

352,3

Latvija

48,5

Lietuva

24,6

Spānija

4 722

Portugāle

1 973,8

ES

7 466

KPN

12 734

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | NAFO 3LNO
  (SRX/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LNO

(SRX/N3LNO.)

Spānija

5 833

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

1 132

Igaunija

485

Lietuva

106

ES

7 556

KPN

12 000

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Igaunija

297

Vācija

203

Latvija

297

Lietuva

297

ES

1 094

KPN

6 000

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Igaunija

1 571 (19)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

513 (19)

Spānija

233 (19)

Latvija

1 571 (19)

Lietuva

1 571 (19)

Portugāle

2 354 (19)

ES

7 813 (19)

KPN

10 000 (19)

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Spānija

1 771

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

5 229

ES

7 000

KPN

20 000

| Suga | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons

(RED/N1F3K.)

Latvija

269

Lietuva

2 234

KPN

2 503

| Suga | : | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spānija

1 528

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

2 001

ES

3 529

KPN

6 000

---

(1)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 () 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.).

(3)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(4)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(5)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(6)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(7)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(8)  Jāzvejo no 2011. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(9)  Nav noteikta Savienības daļa. 29 458 tonnas ir pieejamas Kanādai un Savienības dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(10)  Lai gan Savienībai ir pieejama kopējā kvota 85 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz 0. Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(11)  Informāciju par nozveju, ko kuģi guvuši saskaņā ar šo kvotu, reizi 24 stundās paziņo karoga dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO izpildsekretāram.

(12)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(13)  Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20′ 0 | 46° 40′ 0 |
| 2 | 47° 20′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 3 | 46° 00′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 4 | 46° 00′ 0 | 46° 40′ 0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20′ 0

46° 40′ 0

2

47° 20′ 0

46° 30′ 0

3

46° 00′ 0

46° 30′ 0

4

46° 00′ 0

46° 40′ 0

(14)  Izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(15)  Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20′ 0 | 46° 40′ 0 |
| 2 | 47° 20′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 3 | 46° 00′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 4 | 46° 00′ 0 | 46° 40′ 0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20′ 0

46° 40′ 0

2

47° 20′ 0

46° 30′ 0

3

46° 00′ 0

46° 30′ 0

4

46° 00′ 0

46° 40′ 0

Turklāt no 2011. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 55′ 0 | 45° 00′ 0 |
| 2 | 47° 30′ 0 | 44° 15′ 0 |
| 3 | 46° 55′ 0 | 44° 15′ 0 |
| 4 | 46° 35′ 0 | 44° 30′ 0 |
| 5 | 46° 35′ 0 | 45° 40′ 0 |
| 6 | 47° 30′ 0 | 45° 40′ 0 |
| 7 | 47° 55′ 0 | 45° 00′ 0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 55′ 0

45° 00′ 0

2

47° 30′ 0

44° 15′ 0

3

46° 55′ 0

44° 15′ 0

4

46° 35′ 0

44° 30′ 0

5

46° 35′ 0

45° 40′ 0

6

47° 30′ 0

45° 40′ 0

7

47° 55′ 0

45° 00′ 0

(16)  Nepiemēro. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94 () attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejā, un informē Komisiju par šādām atļaujām pirms kuģu darbības sākšanas.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Maksimālais zvejas dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | 0 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Spānija | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Polija | 0 | 0 |
| Portugāle | 0 | 0 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

0

0

Igaunija

0

0

Spānija

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Polija

0

0

Portugāle

0

0

Katra dalībvalsts ik mēnesi 25 dienu laikā pēc tā kalendārā mēneša beigām, kurā gūta nozveja, ziņo Komisijai par 3M rajonā un 1. zemsvītras piezīmē norādītajos apgabalos pavadītajām zvejas dienām un gūto nozveju.

(17)  Padomes Regula (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.).

(18)  Nav atļauta specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu. Šīs sugas var zvejot tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(19)  Šai kvotai ir jāatbilst KPN 10 000 tonnu apmērā, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Pēc KPN pilnīgas apguves ir jāpārtrauc specializēto zveju no šā krājuma neatkarīgi no nozveju apjoma.

ID PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠAS ZIVIS – visi apgabali

KPN šajos apgabalos ir pieņemta, saskaņojot to ar starptautiskām tunzivju zvejniecības organizācijām, piemēram, ICCAT.

| Suga | : | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

| Zona | : | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra
  (BFT/AE045W) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra

(BFT/AE045W)

Kipra

66,98 (5)

Grieķija

124,37

Spānija

2 411,01 (2)
   (5)

Francija

958,42 (2)
   (3)
   (5)

Itālija

1 787,91 (5)
   (6)

Malta

153,99 (5)

Portugāle

226,84

Citas dalībvalstis

26,90 (1)

ES

5 756,41 (2)
   (3)
   (5)
   (6)

KPN

12 900

| Suga | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(SWO/AN05N)

Spānija

7 184,1

Portugāle

1 480,0

Citas dalībvalstis

332,9 (7)

ES

8 996,9

KPN

13 700

| Suga | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(SWO/AS05N)

Spānija

4 967,3

Portugāle

351,2

ES

5 318,5

KPN

15 000

| Suga | : | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(ALB/AN05N)

Īrija

3 553,9 (10)

Spānija

15 996,9 (10)

Francija

5 562,1 (10)

Apvienotā Karaliste

273,9 (10)

Portugāle

2 530,0 (10)

ES

27 916,8 (8)

KPN

28 000

| Suga | : | Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

| Zona | : | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(ALB/AS05N)

Spānija

943,7

Francija

311

Portugāle

660

ES

1 914,7

KPN

29 900

| Suga | : | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

15 799,6

Francija

9 017,7

Portugāle

5 049,7

ES

29 867

KPN

85 000

| Suga | : | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

(BUM/ATLANT)

Spānija

34

Portugāle

69

ES

103

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | Baltais marlīns

  Tetrapturus albidus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Baltais marlīns

Tetrapturus albidus

| Zona | : | Atlantijas okeāns
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Atlantijas okeāns

(WHM/ATLANT)

Spānija

28,5

Portugāle

18

ES

46,5

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.

(2)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8301):

| Spānija | 350,51 |
| --- | --- |
| Francija | 158,14 |
| ES | 508,65 |

Spānija

350,51

Francija

158,14

ES

508,65

(3)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*641):

| Francija | 45 () |
| --- | --- |
| ES | 45 |
| ()  Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija, iespējams, pārskatīs šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05. |

Francija

45 ()

ES

45

()  Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija, iespējams, pārskatīs šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05.

(4)  Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija, iespējams, pārskatīs šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05.

(5)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8302):

| Spānija | 48,22 |
| --- | --- |
| Francija | 47,57 |
| Itālija | 37,55 |
| Kipra | 1,34 |
| Malta | 3,08 |
| ES | 137,77 |

Spānija

48,22

Francija

47,57

Itālija

37,55

Kipra

1,34

Malta

3,08

ES

137,77

(6)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*643):

| Itālija | 37,55 |
| --- | --- |
| ES | 37,55 |

Itālija

37,55

ES

37,55

(7)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.

(8)  To ES kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 () 12. pantu, ir 1 253.

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

(10)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to zvejas kuģu maksimālais skaits, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un kuriem ir atļauts zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupa) kā mērķsugu, starp dalībvalstīm ir sadalīts šādi:

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

IE PIELIKUMS

ANTARKTIKA

CCAMLR konvencijas apgabals

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR Sekretariāts, kas ziņos, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga | : | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 48.3. Antarktika
  (ANI/F483.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3. Antarktika

(ANI/F483.)

KPN

2 305

| Suga | : | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika (1)

  (ANI/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika (1)

(ANI/F5852.)

KPN

78 (2)

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.3. Antarktika
  (TOP/F483.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3. Antarktika

(TOP/F483.)

KPN

3 000 (3)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| A pārvaldības apgabals: 48° W līdz 43° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483A) | 0 |
| --- | --- |
| B pārvaldības apgabals: 43° W līdz 40° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483B) | 900 |
| C pārvaldības apgabals: 40° W līdz 33° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483C) | 2 100 |

A pārvaldības apgabals: 48° W līdz 43° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483A)

0

B pārvaldības apgabals: 43° W līdz 40° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483B)

900

C pārvaldības apgabals: 40° W līdz 33° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483C)

2 100

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.4. Antarktika, ziemeļi
  (TOP/F484N.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.4. Antarktika, ziemeļi

(TOP/F484N.)

KPN

40 (4)

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 48.4. Antarktika, dienvidi
  (TOP/F484S.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.4. Antarktika, dienvidi

(TOP/F484S.)

KPN

30 (5)

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika
  (TOP/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika

(TOP/F5852.)

KPN

2 550 (6)

| Suga | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 48
  (KRI/F48.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48

(KRI/F48.)

KPN

5 610 000 (7)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| 48.1. rajons (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2. rajons (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| 48.3. rajons (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| 48.4. rajons (KRI/F48.4.) | 93 000 |

48.1. rajons (KRI/F48.1.)

155 000

48.2. rajons (KRI/F48.2.)

279 000

48.3. rajons (KRI/F48.3.)

279 000

48.4. rajons (KRI/F48.4.)

93 000

| Suga | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.1. Antarktika
  (KRI/F5841.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.1. Antarktika

(KRI/F5841.)

KPN

440 000 (8)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| 58.4.1. rajons uz rietumiem no 115° E (KRI/*F-41W) | 277 000 |
| --- | --- |
| 58.4.1. rajons uz austrumiem no 115° E (KRI/*F-41E) | 163 000 |

58.4.1. rajons uz rietumiem no 115° E (KRI/*F-41W)

277 000

58.4.1. rajons uz austrumiem no 115° E (KRI/*F-41E)

163 000

| Suga | : | Krils

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Krils

Euphausia superba

| Zona | : | FAO 58.4.2. Antarktika
  (KRI/F5842.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.4.2. Antarktika

(KRI/F5842.)

KPN

2 645 000 (9)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| 58.4.2. rajons uz rietumiem no 55° E
  (KRI/*F-42W) | 1 448 000 |
| --- | --- |
| 58.4.2. rajons uz austrumiem no 55° E
  (KRI/*F-42E) | 1 080 000 |

58.4.2. rajons uz rietumiem no 55° E

(KRI/*F-42W)

1 448 000

58.4.2. rajons uz austrumiem no 55° E

(KRI/*F-42E)

1 080 000

| Suga | : | Pelēkā nototēnija

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Pelēkā nototēnija

Lepidonotothen squamifrons

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika
  (NOS/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika

(NOS/F5852.)

KPN

80 (10)
   (11)

| Suga | : | Krabji

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Krabji

Paralomis spp.

| Zona | : | FAO 48.3. Antarktika
  (PAI/F483.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 48.3. Antarktika

(PAI/F483.)

KPN

1 600 (12)

| Suga | : | Makrūrzivis

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika
  (GRV/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika

(GRV/F5852.)

KPN

360 (13)
   (14)

| Suga | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Citas sugas

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika
  (OTH/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika

(OTH/F5852.)

KPN

50 (15)
   (16)

| Suga | : | Raju dzimtas zivis

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

| Zona | : | FAO 58.5.2. Antarktika
  (SRX/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2. Antarktika

(SRX/F5852.)

KPN

120 (17)
   (18)

| Suga | : | Antarktikas leduszivs

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Antarktikas leduszivs

Channichthys rhinoceratus

| Zona | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (LIC/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(LIC/F5852.)

KPN

150 (19)
   (20)

---

(1)  Attiecībā uz šo KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo līnija:

| — | kas novilkta no punkta, kur 72° 15′ E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25′ S platuma paralēli, |
| --- | --- |

—

kas novilkta no punkta, kur 72° 15′ E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25′ S platuma paralēli,

| — | tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74° E garuma meridiānu, |
| --- | --- |

—

tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74° E garuma meridiānu,

| — | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40′ S platuma paralēles un 76° E garuma meridiāna krustpunktam, |
| --- | --- |

—

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40′ S platuma paralēles un 76° E garuma meridiāna krustpunktam,

| — | tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52° S platuma paralēli, |
| --- | --- |

—

tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52° S platuma paralēli,

| — | tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51° S platuma paralēles un 74° 30′ E garuma meridiāna krustpunktam, un |
| --- | --- |

—

tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51° S platuma paralēles un 74° 30′ E garuma meridiāna krustpunktam, un

| — | tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
| --- | --- |

—

tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.

(2)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(3)  Šo KPN piemēro zvejai ar āķu jedām laikposmā no 2011. gada 1. maija līdz 31. augustam un zvejai ar murdiem laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(4)  Šo KPN piemēro apgabalam robežās starp 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma grādiem.

(5)  Šo KPN piemēro apgabalam robežās starp 57° 20′ S un 60° 00′ S platuma un 24° 30′ W un 29° 00′ W garuma grādiem.

(6)  Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79° 20′ E. Zveja uz austrumiem no šā meridiāna šajā zonā ir aizliegta.

(7)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(8)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(9)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(10)  Tikai kā piezveju.

(11)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(12)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(13)  Tikai kā piezveju.

(14)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(15)  Tikai kā piezveju.

(16)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(17)  Tikai kā piezveju.

(18)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

(19)  Tikai kā piezveju.

(20)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim.

IF PIELIKUMS

DIENVIDAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS

SEAFO konvencijas apgabals

Šīs KPN nav iedalītas SEAFO dalībniekiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga | : | Beriksas

  Beryx spp. |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Beriksas

Beryx spp.

| Zona | : | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

KPN

200

Analītiskā KPN

| Suga | : | Sarkanie dziļūdens krabji

  Chaceon maritae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanie dziļūdens krabji

Chaceon maritae

| Zona | : | SEAFO B1 apakšrajons (1)

  (CGE/F47NAM) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO B1 apakšrajons (1)

(CGE/F47NAM)

KPN

200

Analītiskā KPN

| Suga | : | Sarkanie dziļūdens krabji

  Chaceon maritae |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Sarkanie dziļūdens krabji

Chaceon maritae

| Zona | : | SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu
  (CGE/F47X) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu

(CGE/F47X)

KPN

200

Analītiskā KPN

| Suga | : | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

| Zona | : | SEAFO
  (TOP/SEAFO) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO

(TOP/SEAFO)

KPN

230

Analītiskā KPN

| Suga | : | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

| Zona | : | SEAFO B1 apakšrajons (2)

  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO B1 apakšrajons (2)

(ORY/F47NAM)

KPN

0

Analītiskā KPN

| Suga | : | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

| Zona | : | SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu

(ORY/F47X)

KPN

50

Analītiskā KPN

---

(1)  Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

| — | tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns,

| — | tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle,

| — | tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle,

| — | tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

(2)  Šajā pielikumā apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

| — | tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns,

| — | tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle,

| — | tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle,

| — | tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

IG PIELIKUMS

DIENVIDU TUNZIVS — visi apgabali

| Suga | : | Dienvidu tunzivs

  Thunnus maccoyii |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Dienvidu tunzivs

Thunnus maccoyii

| Zona | : | Visi apgabali
  (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Visi apgabali

(SBF/F41-81)

ES

10 (1)

Analītiskā KPN

KPN

9 449

---

(1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

IH PIELIKUMS

WCPFC konvencijas apgabals

| Suga | : | Zobenzivs

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Zobenzivs

Xiphias gladius

| Zona | : | WCPFC apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

WCPFC apgabals uz dienvidiem no 20° S

(SWO/F7120S)

ES

Jānosaka

Analītiskā KPN

KPN

Jānosaka

IJ PIELIKUMS

SPRFMO konvencijas apgabals

| Suga | : | Stavrida

  Trachurus murphyi |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Stavrida

Trachurus murphyi

| Zona | : | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

Jānosaka (1)

Nīderlande

Jānosaka (1)

Lietuva

Jānosaka (1)

Polija

Jānosaka (1)

ES

Jānosaka (1)

---

(1)  Kvotas jānosaka saskaņā ar rezultātiem, kas gūti SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē, kas paredzēta 2011. gada 24.–28. janvārī.

---

IIA PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId RAJONĀ, ICES IV APAKŠAPGABALĀ UN ES ŪDEŅOS ICES IIa UN Vb RAJONĀ

1.   Darbības joma

1.1.   Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, uz kuriem ir kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem vai kuri izmanto šādus rīkus un kuri atrodas minētā pielikuma 2. punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

1.2.   Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem īpašas zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli pa zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2011. gadā lūdz sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.

2.   Reglamentēti zvejas rīki un ģeogrāfiskie apgabali

Šā pielikuma īstenošanas vajadzībām piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītos reglamentētos zvejas rīkus un minētā pielikuma 2. punktā norādītos ģeogrāfiskos apgabalus.

3.   Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle

3.1.   Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā un — 2011. gada pārvaldības periodam — Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. panta 2. punktā, katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām laikposmā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.

3.2.   Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (1), neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.

4.   Dalībvalstu pienākumi

4.1.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantā, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13. līdz 17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

4.2.   Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu mencu pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas minēti šā pielikuma 2. punktā, bet jūras zeltplekstu un jūrasmēļu pārvaldības vajadzībām – ICES IV apakšapgabalu.

5.   Zvejas piepūles iedalīšana

5.1.   Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā nevienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas šis pielikums, neatļauj nevienam tās kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā reglamentētajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

5.2.   Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām.

5.3.   Ja laiku, ko kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar šā pielikuma 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

6.   Attiecīgo datu paziņošana

6.1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, dalībvalstis, sagatavojot ziņojumu atbilstīgi 2. papildinājumam, pēc pieprasījuma nosūta Komisijai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši pagājušajā mēnesī un iepriekšējos mēnešos.

6.2.   Datus nosūta uz attiecīgajām elektroniskā pasta adresēm, kuras Komisija paziņo dalībvalstīm. Kad kļūst iespējams nosūtīt datus uz Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu (vai jebkuru jaunu datu sistēmu, par kuras izmantošanu lemj Komisija), dalībvalstis līdz katra mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta datus uz sistēmu, norādot līdz pagājušā mēneša beigām īstenoto zvejas piepūli. Vismaz divus mēnešus pirms pirmā termiņa Komisija paziņo dalībvalstīm dienu, kurā sistēma ir izmantojama datu nosūtīšanai. Pirmajā uz sistēmu nosūtītajā zvejas piepūles deklarācijā norāda kopš 2011. gada 1. februāra īstenoto zvejas piepūli. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši 2011. gada janvārī.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).

IIA pielikuma 1. papildinājums

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | DK | DE | SE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Kategats |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

DK

DE

SE

a)

Kategats

TR1

197 929

4 212

16 610

TR2

1 106 722

6 987

436 675

TR3

441 872

0

490

BT1

0

0

0

BT2

0

0

0

GN

115 456

26 534

13 102

GT

22 645

0

22 060

LL

1 100

0

25 339

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | BE | DK | DE | ES | FR | IE | NL | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | Skageraks; tā ICES IIIa rajona daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV apakšapgabals un ES ūdeņi ICES IIa rajonā; ICES VIId rajons |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

BE

DK

DE

ES

FR

IE

NL

SE

UK

b)

Skageraks; tā ICES IIIa rajona daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV apakšapgabals un ES ūdeņi ICES IIa rajonā; ICES VIId rajons

TR1

1 094

4 139 276

1 073 668

1 722

1 840 286

192

314 506

210 348

7 561 687

TR2

236 768

3 474 212

436 666

0

7 942 312

13 418

914 458

738 473

6 268 834

TR3

0

2 545 009

257

0

101 316

0

36 617

1 024

8 482

BT1

1 427 574

1 157 265

29 271

0

0

0

999 808

0

1 739 759

BT2

5 818 587

84 053

1 525 679

0

1 230 378

0

31 303 634

0

6 710 298

GN

163 531

2 307 977

224 484

0

342 579

0

438 664

74 925

546 303

GT

0

224 124

467

0

4 338 315

0

0

48 968

14 004

LL

0

56 312

0

245

125 141

0

0

110 468

134 880

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | BE | FR | IE | NL | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| c) | ICES VIIa rajons |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

BE

FR

IE

NL

UK

c)

ICES VIIa rajons

TR1

0

64 257

44 719

0

452 789

TR2

13 554

992

584 047

0

1 450 985

TR3

0

0

1 422

0

0

BT1

0

0

0

0

0

BT2

843 782

0

514 584

200 000

111 693

GN

0

471

18 255

0

5 970

GT

0

0

0

0

158

LL

0

0

0

0

70 614

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | BE | DE | ES | FR | IE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d) | ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

BE

DE

ES

FR

IE

UK

d)

ICES VIa rajons un ES ūdeņi ICES Vb rajonā

TR1

0

8 363

0

1 980 786

166 010

1 377 697

TR2

0

0

0

34 926

479 043

2 972 845

TR3

0

0

0

0

273

16 027

BT1

0

0

0

0

0

117 544

BT2

0

0

0

0

3 801

4 626

GN

0

35 442

13 836

150 198

5 697

213 454

GT

0

0

0

0

1 953

145

LL

0

0

1 402 142

163 130

4 250

630 040

IIA pielikuma 2. papildinājums

II tabula

Ziņojuma forma

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Apgabals | Gads | Mēnesis | Summārā deklarācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Apgabals

Gads

Mēnesis

Summārā deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

III tabula

Datu formāts

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

—

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

3

—

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| | TR1 |
| --- | --- |

TR1

| | TR2 |
| --- | --- |

TR2

| | TR3 |
| --- | --- |

TR3

| | BT1 |
| --- | --- |

BT1

| | BT2 |
| --- | --- |

BT2

| | GN |
| --- | --- |

GN

| | GT |
| --- | --- |

GT

| | LL |
| --- | --- |

LL

| (3) | Apgabals |
| --- | --- |

(3)

Apgabals

8

L

Viens no šādiem apgabaliem:

| | 03AS |
| --- | --- |

03AS

| | 02A0407D |
| --- | --- |

02A0407D

| | 07A |
| --- | --- |

07A

| | 06A |
| --- | --- |

06A

| (4) | Gads |
| --- | --- |

(4)

Gads

4

—

Gads, kurā ir mēnesis, par kuru sniedz deklarāciju

| (5) | Mēnesis |
| --- | --- |

(5)

Mēnesis

2

—

Mēnesis, par kuru sniedz zvejas piepūles deklarāciju (apzīmēts ar diviem cipariem no 01 līdz 12)

| (6) | Summārā deklarācija |
| --- | --- |

(6)

Summārā deklarācija

13

R

Summārā zvejas piepūle, izteikta kilovatdienās, no (4) laukā norādītā gada 1. janvāra līdz (5) laukā norādītā mēneša beigām.

---

(1)  Informācija, kas ir būtiska, ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

IIB PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU DIENVIDU HEKA UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

1.   Darbības joma

Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir traļi, dāņu vadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas vai kuri izmanto minētos zvejas rīkus, un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.

2.   Definīcijas

Šajā pielikumā:

| a) | “zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus vai tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas; |
| --- | --- |

a)

“zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus vai tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;

| b) | “reglamentēti zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

“reglamentēti zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;

| c) | “apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci; |
| --- | --- |

c)

“apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;

| d) | “2011. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

d)

“2011. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim;

| e) | “īpaši nosacījumi” ir šā pielikuma 5.2. punktā minētie īpašie nosacījumi. |
| --- | --- |

e)

“īpaši nosacījumi” ir šā pielikuma 5.2. punktā minētie īpašie nosacījumi.

3.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

| 3.1. | Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienam tās kuģim, kam šajā apgabalā no 2002. līdz 2010. gadam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

3.1.

Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienam tās kuģim, kam šajā apgabalā no 2002. līdz 2010. gadam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

| 3.2. | Kuģim, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

Kuģim, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

4.   Vispārēji pienākumi un darbības ierobežojumi

| 4.1. | Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā. |
| --- | --- |

4.1.

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.

| 4.2. | Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ES kuģis, kas kuģo ar tās karogu, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma 5. punktā paredzēto dienu skaitu, ja uz tā ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

4.2.

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ES kuģis, kas kuģo ar tās karogu, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma 5. punktā paredzēto dienu skaitu, ja uz tā ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem.

| 4.3. | Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu. |
| --- | --- |

4.3.

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

5.   Maksimālais dienu skaits

| 5.1. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2011. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu kuģojošam kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā. |
| --- | --- |

5.1.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2011. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu kuģojošam kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

| 5.2. | Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus:






  a) | saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto heka izkrāvumu apjoms 2008. vai 2009. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas vai mazāks nekā 3 %, un |
| --- | --- | --- |

5.2.

Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus:

a)

saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto heka izkrāvumu apjoms 2008. vai 2009. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas vai mazāks nekā 3 %, un

| b) | saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu apjoms 2008. vai 2009. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu apjoms 2008. vai 2009. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.

| 5.3. | Īpašo nosacījumu, kas minēts 5.2. punktā, kuģis var nodot vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 5.2. punktā norādīto svaru. |
| --- | --- |

5.3.

Īpašo nosacījumu, kas minēts 5.2. punktā, kuģis var nodot vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 5.2. punktā norādīto svaru.

| 5.4. | Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien ir ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un 5.2. punktā norādītajam īpašajam nosacījumam noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.
  Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku, un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajam nosacījumam. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja šis punkts nebūtu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas. |
| --- | --- |

5.4.

Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien ir ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un 5.2. punktā norādītajam īpašajam nosacījumam noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku, un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajam nosacījumam. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja šis punkts nebūtu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas.

| 5.5. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 5.4. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- | --- |

5.5.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 5.4. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2008. un 2009. gada nozvejas reģistrs, kas apliecina atbilstību 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajos īpašajos nosacījumos noteiktajam nozvejas sastāvam, ja šie kuģi atbilst šādam īpašajam nosacījumam, |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2008. un 2009. gada nozvejas reģistrs, kas apliecina atbilstību 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajos īpašajos nosacījumos noteiktajam nozvejas sastāvam, ja šie kuģi atbilst šādam īpašajam nosacījumam,

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 5.4. punktā minēto sistēmu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 5.4. punktā minēto sistēmu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 5.4. punktu.

6.   Pārvaldības periodi

| 6.1. | Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

6.1.

Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

| 6.2. | Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.
  Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 4.1. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām. |
| --- | --- |

6.2.

Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 4.1. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

7.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

| 7.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (1) 7. pantam vai Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2) 23. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, par kuru var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā.
  Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi šā pielikuma 3. vai 5.3. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
| --- | --- |

7.1.

Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (1) 7. pantam vai Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2) 23. pantam vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, par kuru var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā.

Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi šā pielikuma 3. vai 5.3. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

| 7.2. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- | --- |

7.2.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajam nosacījumam. |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajam nosacījumam.

| 7.3. | Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 5.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

7.3.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 5.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

| 7.4. | Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā šīs jūrā pavadāmās papildu dienas var pārdalīt visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas no flotes izslēgtam kuģim, kurš atbilda 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam. |
| --- | --- |

7.4.

Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā šīs jūrā pavadāmās papildu dienas var pārdalīt visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas no flotes izslēgtam kuģim, kurš atbilda 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam.

| 7.5. | Papildu dienas, ko Komisija par zvejas darbību izbeigšanu iedalījusi 2010. gada pārvaldības periodam, iekļauj dalībvalstij noteiktajā maksimālajā dienu skaitā, kas norādīts I tabulā, un iedala I tabulā uzskaitītajām zvejas rīku grupām; uz šīm papildu dienām attiecas maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita korekcijas, kas izriet no šīs regulas piemērošanas 2011. gada pārvaldības periodam. |
| --- | --- |

7.5.

Papildu dienas, ko Komisija par zvejas darbību izbeigšanu iedalījusi 2010. gada pārvaldības periodam, iekļauj dalībvalstij noteiktajā maksimālajā dienu skaitā, kas norādīts I tabulā, un iedala I tabulā uzskaitītajām zvejas rīku grupām; uz šīm papildu dienām attiecas maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita korekcijas, kas izriet no šīs regulas piemērošanas 2011. gada pārvaldības periodam.

| 7.6. | Atkāpjoties no 7.1., 7.2. un 7.3. punkta, Komisija 2011. gada pārvaldības periodā izņēmuma kārtā dalībvalstij var iedalīt papildu dienas par zvejas darbību izbeigšanu, kura notikusi no 2004. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim un par kuru iepriekš nav pieprasītas papildu dienas. |
| --- | --- |

7.6.

Atkāpjoties no 7.1., 7.2. un 7.3. punkta, Komisija 2011. gada pārvaldības periodā izņēmuma kārtā dalībvalstij var iedalīt papildu dienas par zvejas darbību izbeigšanu, kura notikusi no 2004. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim un par kuru iepriekš nav pieprasītas papildu dienas.

8.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai zinātnisko novērotāju izvietošanai

| 8.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.
  Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa. |
| --- | --- |

8.1.

Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.

Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

| 8.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu Komisijai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

8.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu Komisijai apstiprināšanai.

| 8.3. | Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var grozīt 5.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. |
| --- | --- |

8.3.

Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var grozīt 5.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma.

| 8.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma. |
| --- | --- |

8.4.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

9.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

| 9.1. | Ja kuģim neierobežots skaits dienu ir iedalīts tāpēc, ka ir izpildīti īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2011. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) heku un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāru. |
| --- | --- |

9.1.

Ja kuģim neierobežots skaits dienu ir iedalīts tāpēc, ka ir izpildīti īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2011. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) heku un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāru.

| 9.2. | Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.

  I   tabula


  Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus









  Īpašais nosacījums | Reglamentēti zvejas rīki | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| | Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas | ES | 158 |
| FR | 142 |
| PT | 172 |
| 5.2. punkta a) apakšpunkts un 5.2. punkta b) apakšpunkts | Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥60 mm, un grunts āķu jedas | Neierobežots |

9.2.

Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.

I   tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu var pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

Īpašais nosacījums

Reglamentēti zvejas rīki

Maksimālais dienu skaits

Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas

ES

158

FR

142

PT

172

5.2. punkta a) apakšpunkts un 5.2. punkta b) apakšpunkts

Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥60 mm, un grunts āķu jedas

Neierobežots

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

10.   Dienu nodošana starp kuģiem, kas kuģo ar vienas dalībvalsts karogu

| 10.1. | Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas nodot kādam citam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

10.1.

Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas nodot kādam citam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

| 10.2. | Saskaņā ar 10.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2008. un 2009. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

10.2.

Saskaņā ar 10.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2008. un 2009. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| 10.3. | Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
| --- | --- |

10.3.

Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.

| 10.4. | Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez atbilstības īpašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

10.4.

Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez atbilstības īpašiem nosacījumiem.

| 10.5. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

10.5.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

11.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu, ja mutatis mutandis piemēro 3.1., 3.2., un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

12.   Attiecīgo datu vākšana

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko īstenojuši kuģi, kuri apgabalā izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu kW.

13.   Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 12. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai arī informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2010. un 2011. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.

II   tabula

Forma, kādā sagatavojams ziņojums par kilovatdienām (pa gadiem)

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Gads | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Gads

Summārā zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III   tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (4)

  L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (4)

L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| TR | = | traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm |
| --- | --- | --- |
| GN | = | žaunu tīkli ≥ 60 mm |
| LL | = | grunts āķu jedas |

TR

=

traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm

GN

=

žaunu tīkli ≥ 60 mm

LL

=

grunts āķu jedas

| (3) | Gads |
| --- | --- |

(3)

Gads

4

2006., 2007., 2008., 2009., 2010. vai 2011. gads

| (4) | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Summārā zvejas piepūles deklarācija

7

R

Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

IV   tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama ar kuģiem saistīta informācija

| Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotie zvejas rīki | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam vai rīkiem | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku vai rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks vai rīki | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) |

Dalībvalsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotie zvejas rīki

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam vai rīkiem

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku vai rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks vai rīki

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

V   tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma ar kuģiem saistīta informācija

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (5)

  L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (5)

L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

ES zvejas flotes reģistra numurs.

Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (6)

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(5)

Paziņotie zvejas rīki

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| TR | = | traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm |
| --- | --- | --- |
| GN | = | žaunu tīkli ≥ 60 mm |
| LL | = | grunts āķu jedas |

TR

=

traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm

GN

=

žaunu tīkli ≥ 60 mm

LL

=

grunts āķu jedas

| (6) | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem |
| --- | --- |

(6)

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem

2

L

Norāda, kuru no IIB pielikuma 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem piemēro, ja piemēro kādu no tiem.

| (7) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam.

| (9) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(9)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2792/1999 (1999. gada 17. decembris), kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(3)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

(4)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(5)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(6)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).

---

IIC PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀ

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

| 1.1. | Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem vai kuri izmanto tādus zvejas rīkus, un kuri atrodas ICES VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2011. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

1.1.

Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem vai kuri izmanto tādus zvejas rīkus, un kuri atrodas ICES VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2011. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim.

| 1.2. | Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar zvejas žurnālu 2004. gadā ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), atbrīvo no šā pielikuma ar nosacījumu, ka:






  a) | šādi kuģi 2011. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar zvejas žurnālu 2004. gadā ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), atbrīvo no šā pielikuma ar nosacījumu, ka:

a)

šādi kuģi 2011. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars),

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī, un |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī, un

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 31. jūlijam un 2012. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un jūrasmēļu nozveju 2011. gadā. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 31. jūlijam un 2012. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un jūrasmēļu nozveju 2011. gadā.

Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc piemērot atbrīvojumu no šā pielikuma.

2.   Zvejas rīki

Šā pielikuma īstenošanas vajadzībām piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

| a) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

a)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;

| b) | stacionārie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm. |
| --- | --- |

b)

stacionārie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm.

3.   Vispārēji pienākumi un darbības ierobežojumi

| 3.1. | Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. līdz 35. pantu. |
| --- | --- |

3.1.

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. līdz 35. pantu.

| 3.2. | Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES VIIe rajonu. |
| --- | --- |

3.2.

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES VIIe rajonu.

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITU ĪSTENOŠANA

4.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

| 4.1. | Kuģiem, kas izmanto 2. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā norādītajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. |
| --- | --- |

4.1.

Kuģiem, kas izmanto 2. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā norādītajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

| 4.2. | Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002.–2010. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.2.

Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002.–2010. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

| 4.3. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu. |
| --- | --- |

4.3.

Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

| 4.4. | Kuģim, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā norādītajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošana, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
| --- | --- |

4.4.

Kuģim, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā norādītajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošana, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas kuģis, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēts Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā 6. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīki, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām.

APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS ES KUĢIEM

6.   Maksimālais dienu skaits

| 6.1. | Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2011. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu kuģojošam kuģim, uz kura ir un tiek izmantots kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā. |
| --- | --- |

6.1.

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2011. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu kuģojošam kuģim, uz kura ir un tiek izmantots kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

| 6.2. | Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2011. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tā dienu skaita, kas I tabulā norādītai zvejas rīku grupai noteikts tajā pašā tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.
  Katras konkrētas zvejas rīku grupas kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot attiecīgo zvejas rīku grupu. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja šis punkts nebūtu piemērots. |
| --- | --- |

6.2.

Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2011. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tā dienu skaita, kas I tabulā norādītai zvejas rīku grupai noteikts tajā pašā tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Katras konkrētas zvejas rīku grupas kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot attiecīgo zvejas rīku grupu. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja šis punkts nebūtu piemērots.

| 6.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.2. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.2. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.2. punktā minēto sistēmu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.2. punktā minēto sistēmu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.2. punktu.

7.   Pārvaldības periodi

| 7.1. | Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

7.1.

Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

| 7.2. | Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.
  Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām. |
| --- | --- |

7.2.

Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

8.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

| 8.1. | Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam vai Regulai (EK) Nr. 744/2008 (1) vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstīm jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem.
  Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.
  Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
| --- | --- |

8.1.

Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam vai Regulai (EK) Nr. 744/2008 (1) vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstīm jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem.

Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

| 8.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- | --- |

8.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

| 8.3. | Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 6.2. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

8.3.

Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 6.2. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

| 8.4. | Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot attiecīgās grupas zvejas rīkus. |
| --- | --- |

8.4.

Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot attiecīgās grupas zvejas rīkus.

| 8.5. | Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu līdz Komisija pieņem lēmumu. |
| --- | --- |

8.5.

Dalībvalsts 2011. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu līdz Komisija pieņem lēmumu.

9.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai zinātnisko novērotāju izvietošanai

| 9.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un – attiecībā uz valsts programmām – Regulā (EK) Nr. 665/2008 (2).
  Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa. |
| --- | --- |

9.1.

Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un – attiecībā uz valsts programmām – Regulā (EK) Nr. 665/2008 (2).

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

| 9.2. | Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu Komisijai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

9.2.

Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu Komisijai apstiprināšanai.

| 9.3. | Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 6.1. punktā minēto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. |
| --- | --- |

9.3.

Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 6.1. punktā minēto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma.

| 9.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

  I   tabula


  Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)








  Zvejas rīks
  2. punkts | Nosaukums
  Izmanto tikai 2. punktā norādītās zvejas rīku grupas | Lamanša rietumu daļa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.a | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | 164 |
| 2.b | Stacionārie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm | 164 |

9.4.

Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

I   tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)

Zvejas rīks

2. punkts

Nosaukums

Izmanto tikai 2. punktā norādītās zvejas rīku grupas

Lamanša rietumu daļa

2.a

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

164

2.b

Stacionārie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm

164

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

10.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar vienas dalībvalsts karogu

| 10.1. | Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas kādam citam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks par vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

10.1.

Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas kādam citam zvejas kuģim, kas kuģo ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks par vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

| 10.2. | Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

10.2.

Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

| 10.3. | Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kas izmanto to pašu zvejas rīku grupu, kas norādīta 2. punktā, un tajā pašā pārvaldības periodā. |
| --- | --- |

10.3.

Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kas izmanto to pašu zvejas rīku grupu, kas norādīta 2. punktā, un tajā pašā pārvaldības periodā.

| 10.4. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Sīki izstrādātu izklājlapas formātu, kādā šos ziņojumus dara pieejamus Komisijai, var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

10.4.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Sīki izstrādātu izklājlapas formātu, kādā šos ziņojumus dara pieejamus Komisijai, var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

11.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu, ja mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

12.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajā apgabalā īstenojuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

13.   Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 12. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2010. un 2011. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.

II   tabula

Forma, kādā sagatavojams ziņojums par kilovatdienām (pa gadiem)

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Gads | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Gads

Summārā zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III   tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (3)

  L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (3)

L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| BT | = | rāmja traļi ≥ 80 mm |
| --- | --- | --- |
| GN | = | žaunu tīkli < 220 mm |
| TN | = | vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm |

BT

=

rāmja traļi ≥ 80 mm

GN

=

žaunu tīkli < 220 mm

TN

=

vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (3) | Gads |
| --- | --- |

(3)

Gads

4

2006., 2007., 2008., 2009., 2010. vai 2011. gads

| (4) | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Summārā zvejas piepūles deklarācija

7

R

Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

IV   tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama ar kuģiem saistīta informācija

| Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotie zvejas rīki | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku vai rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks vai rīki | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Dalībvalsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotie zvejas rīki

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku vai rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks vai rīki

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V   tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma ar kuģiem saistīta informācija

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (4)

  L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (4)

L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

ES zvejas flotes reģistra numurs.

Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(5)

Paziņotie zvejas rīki

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

| BT | = | rāmja traļi ≥ 80 mm |
| --- | --- | --- |
| GN | = | žaunu tīkli < 220 mm |
| TN | = | vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm |

BT

=

rāmja traļi ≥ 80 mm

GN

=

žaunu tīkli < 220 mm

TN

=

vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (6) | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem |
| --- | --- |

(6)

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam.

| (9) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(9)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 744/2008 (2008. gada 24. jūlijs), ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 665/2008 ( 2008. gada 14. jūlijs ), ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 186, 15.7.2008, 3. lpp.).

(3)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(4)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

IID PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ICES IIa UN IIIa RAJONĀ UN ICES IV APAKŠAPGABALĀ

| 1. | Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro ES kuģiem, kuri ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro ES kuģiem, kuri ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

| 2. | Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro trešo valstu kuģiem, kam ir atļauts zvejot tūbītes ICES IV apakšapgabala ES ūdeņos, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā noteikts pēc Savienības un Norvēģijas apspriešanās, kā paredzēts Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotajā secinājumu protokolā. |
| --- | --- |

2.

Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro trešo valstu kuģiem, kam ir atļauts zvejot tūbītes ICES IV apakšapgabala ES ūdeņos, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā noteikts pēc Savienības un Norvēģijas apspriešanās, kā paredzēts Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotajā secinājumu protokolā.

| 3. | Šā pielikuma nolūkos tūbīšu apsaimniekošanas apgabali ir norādīti šeit un šā pielikuma papildinājumā:






  Tūbīšu apsaimniekošanas apgabals | ICES statistikas taisnstūri |
| --- | --- | --- |
| 1 | 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6 |
| 2 | 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8 |
| 3 | 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0 |
| 4 | 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0 |
| 5 | 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5 |
| 6 | 41-43 G0-G3; 44 G1 |
| 7 | 47-51 E7-E9 |

3.

Šā pielikuma nolūkos tūbīšu apsaimniekošanas apgabali ir norādīti šeit un šā pielikuma papildinājumā:

Tūbīšu apsaimniekošanas apgabals

ICES statistikas taisnstūri

1

31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6

2

31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8

3

41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0

4

38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0

5

47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5

6

41-43 G0-G3; 44 G1

7

47-51 E7-E9

| 4. | Pamatojoties uz ICES un STECF ieteikumiem attiecībā uz tūbīšu zvejas iespējām katrā tūbīšu apsaimniekošanas apgabalā, kas definēts 3. punktā, Komisija līdz 2011. gada 1. martam centīsies pārskatīt KPN un kvotas, kā arī īpašos nosacījumus attiecībā uz tūbītēm ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā, kā tas paredzēts I pielikumā. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz ICES un STECF ieteikumiem attiecībā uz tūbīšu zvejas iespējām katrā tūbīšu apsaimniekošanas apgabalā, kas definēts 3. punktā, Komisija līdz 2011. gada 1. martam centīsies pārskatīt KPN un kvotas, kā arī īpašos nosacījumus attiecībā uz tūbītēm ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā, kā tas paredzēts I pielikumā.

| 5. | No 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2011. gada 1. augusta līdz 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm. |
| --- | --- |

5.

No 2011. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2011. gada 1. augusta līdz 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

IID pielikuma 1. papildinājums

Tūbīšu apsaimniekošanas apgabali

Image

---

III PIELIKUMS

Zvejas atļauju maksimālais skaits ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 93 | DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21 | 69 |
| Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 80 | DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14 | 50 |
| Makreles | | | 70 (1) |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

93

DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21

69

Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

80

DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14

50

Makreles

70 (1)

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N

480

DK: 450, UK: 30

150

---

(1)  Neskarot īpašas licences, kuras Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai saskaņā ar iedibināto praksi.

---

IV PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS

| 1. | Maksimālais skaits ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 63 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 44 |
| ES | 107 |

1.

Maksimālais skaits ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Spānija

63

Francija

44

ES

107

| 2. | Maksimālais skaits ES piekrastes amatierzvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 139 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 86 |
| Itālija | 35 |
| Kipra | 25 |
| Malta | 83 |
| ES | 368 |

2.

Maksimālais skaits ES piekrastes amatierzvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Spānija

139

Francija

86

Itālija

35

Kipra

25

Malta

83

ES

368

| 3. | Maksimālais skaits ES kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Itālija | 68 |
| --- | --- | --- |
| ES | 68 |

3.

Maksimālais skaits ES kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Itālija

68

ES

68

| 4. | To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (1).

  A   tabula












  Zvejas kuģu skaits |
| --- | --- |
| | Kipra | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |
| Kuģi zvejai ar riņķvadiem | 1 | 1 | 9 (2) | 17 | 6 | 0 |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | 10 (3) | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |
| Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |
| Kuģi zvejai ar rokām velkamām āķu rindām | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |
| Traleri | 0 | 0 | 0 | 78 (4) | 0 | 0 |
| Citi amatierzvejas kuģi | 0 | 250 (5) | 0 | 87 | 33 | 0 |

4.

To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (1).

A   tabula

Zvejas kuģu skaits

Kipra

Grieķija

Itālija

Francija

Spānija

Malta

Kuģi zvejai ar riņķvadiem

1

1

9 (2)

17

6

0

Kuģi zvejai ar āķu jedām

10 (3)

0

30

0

81

83

Laivas zvejai ar ēsmu

0

0

0

8

61

0

Kuģi zvejai ar rokām velkamām āķu rindām

0

0

0

29

2

0

Traleri

0

0

0

78 (4)

0

0

Citi amatierzvejas kuģi

0

250 (5)

0

87

33

0

B   tabula

| Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība |
| --- |
| | Kipra | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |
| Kuģi zvejai ar riņķvadiem | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Laivas zvejai ar ēsmu | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Kuģi zvejai ar rokām velkamām āķu rindām | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Traleri | pm | pm | pm | pm | pm | pm |
| Citi amatierzvejas kuģi | pm | pm | pm | pm | pm | pm |

Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība

Kipra

Grieķija

Itālija

Francija

Spānija

Malta

Kuģi zvejai ar riņķvadiem

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Kuģi zvejai ar āķu jedām

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Laivas zvejai ar ēsmu

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Kuģi zvejai ar rokām velkamām āķu rindām

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Traleri

pm

pm

pm

pm

pm

pm

Citi amatierzvejas kuģi

pm

pm

pm

pm

pm

pm

| 5. | Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 6 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 1 (6) |

5.

Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits

Spānija

6

Itālija

6

Portugāle

1 (6)

| 6. | Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A   tabula








  Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- | --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 14 | 11 852 |
| Itālija | 15 | 13 000 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Malta | 8 | 12 300 |

6.

Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A   tabula

Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

14

11 852

Itālija

15

13 000

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Malta

8

12 300

B   tabula

| Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās) |
| --- |
| Spānija | 5 855 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Malta | 8 768 |

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)

Spānija

5 855

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Malta

8 768

---

(1)  Tabulu A un B, tostarp sadalījumu starp dalībvalstīm katrā kuģu kategorijā, pārskata pēc tam, kad ICCAT starpsesiju atbilstības komiteja 2011. gada februārī būs pieņēmusi ES zvejas piepūles plānus, ja šajos plānos katrai kuģu kategorijai noteiktie vispārējie limiti nav palielināti.

(2)  Šis skaitlis var pieaugt ar nosacījumu, ka Savienības starptautiskie pienākumi ir izpildīti.

(3)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

(4)  No kuriem 8 kuģi ir traleri.

(5)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

(6)  Šis skaitlis var pieaugt ar nosacījumu, ka Savienības starptautiskās saistības ir izpildītas.

---

V PIELIKUMS

CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS

A   DAĻA

SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ

| Mērķsuga | Zona | Aizlieguma periods |
| --- | --- | --- |
| Haizivis (visas sugas) | Konvencijas apgabals | Visu gadu |
| Notothenia rossii | FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

  FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

  FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju | Visu gadu |
| Zivis | FAO 48.1. Antarktika (1)


  FAO 48.2. Antarktika (1) | Visu gadu |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri


  Electrona carlsbergi
   (1) | FAO 48.3. | Visu gadu |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5. Antarktika | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim |
| Dissostichus spp. | FAO 88.3. Antarktika (1)


  FAO 58.5.1. Antarktika (1)
   (2)


  FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20′ E (1)


  FAO 88.2. Antarktika uz ziemeļiem no 65° S (1)


  FAO 58.4.4. Antarktika (1)
   (2)


  FAO 58.6. Antarktika (1)


  FAO 58.7. Antarktika (1) | Visu gadu |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4. (1)
   (2) | Visu gadu |
| Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2. Antarktika | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4. Antarktika (1) apgabals, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni | Visu gadu |

Mērķsuga

Zona

Aizlieguma periods

Haizivis (visas sugas)

Konvencijas apgabals

Visu gadu

Notothenia rossii

FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju

Visu gadu

Zivis

FAO 48.1. Antarktika (1)

FAO 48.2. Antarktika (1)

Visu gadu

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Electrona carlsbergi
   (1)

FAO 48.3.

Visu gadu

Dissostichus spp.

FAO 48.5. Antarktika

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim

Dissostichus spp.

FAO 88.3. Antarktika (1)

FAO 58.5.1. Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20′ E (1)

FAO 88.2. Antarktika uz ziemeļiem no 65° S (1)

FAO 58.4.4. Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.6. Antarktika (1)

FAO 58.7. Antarktika (1)

Visu gadu

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4. (1)
   (2)

Visu gadu

Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2. Antarktika

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4. Antarktika (1) apgabals, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni

Visu gadu

B   DAĻA

NOZVEJAS UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN IZPĒTES ZVEJU CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ 2010./11. GADĀ

| Apakšapgabals/rajons | Reģions | Sezona | SSRU | Dissotichus spp. nozvejas limits
  (tonnās) | Piezvejas limits (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raju dzimtas zivis | Macrourus spp. | Citas sugas |
| 58.4.1. | Viss rajons | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim | SSRU A, B, D, F un H: 0

  SSRU C: 100

  SSRU E: 50

  SSRU G: 60 | Kopā 210 | Visā rajonā: 50 | Visā rajonā: 33 | Visā rajonā: 20 |
| 58.4.2. | Viss rajons | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim | SSRU A: 30

  SSRU B, C un D: 0

  SSRU E: 40 | Kopā 70 | Visā rajonā: 50 | Visā rajonā: 20 | Visā rajonā: 20 |
| 88.1. | Viss apakšapgabals | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. augustam | SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 372

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 2 104

  SSRU J un L: 374

  SSRU M: 0 | Kopā 2 850 | 142

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 50

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 105

  SSRU J un L: 50

  SSRU M: 0 | 430

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 40

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 320

  SSRU J un L: 70

  SSRU M: 0 | 20

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 60

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 60

  SSRU J un L: 40

  SSRU M: 0 |
| 88.2. | Uz dienvidiem no 65° S | No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. augustam | SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 214

  SSRU E: 361 | Kopā 575 (3) | 50 (3)


  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 50

  SSRU E: 50 | 92 (3)


  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 34

  SSRU E: 58 | 20

  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 80

  SSRU E: 20 |

Apakšapgabals/rajons

Reģions

Sezona

SSRU

Dissotichus spp. nozvejas limits

(tonnās)

Piezvejas limits (tonnās)

Raju dzimtas zivis

Macrourus spp.

Citas sugas

58.4.1.

Viss rajons

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim

SSRU A, B, D, F un H: 0

SSRU C: 100

SSRU E: 50

SSRU G: 60

Kopā 210

Visā rajonā: 50

Visā rajonā: 33

Visā rajonā: 20

58.4.2.

Viss rajons

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim

SSRU A: 30

SSRU B, C un D: 0

SSRU E: 40

Kopā 70

Visā rajonā: 50

Visā rajonā: 20

Visā rajonā: 20

88.1.

Viss apakšapgabals

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. augustam

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 372

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 2 104

SSRU J un L: 374

SSRU M: 0

Kopā 2 850

142

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 50

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 105

SSRU J un L: 50

SSRU M: 0

430

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 40

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 320

SSRU J un L: 70

SSRU M: 0

20

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 60

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 60

SSRU J un L: 40

SSRU M: 0

88.2.

Uz dienvidiem no 65° S

No 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. augustam

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 214

SSRU E: 361

Kopā 575 (3)

50 (3)

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 50

SSRU E: 50

92 (3)

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 34

SSRU E: 58

20

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 80

SSRU E: 20

C   DAĻA

PAZIŅOJUMS PAR NODOMU PIEDALĪTIES EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ

Līgumslēdzēja puse: ...

Zvejas sezona: ...

Kuģa nosaukums: ...

Plānotais nozvejas apjoms (tonnās): ...

| Zvejas metode: |  parasta tralēšana
   nepārtrauktas zvejas sistēma
   zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi
   citas apstiprinātas metodes: lūdzu, norādiet |
| --- | --- |

Zvejas metode:

 parasta tralēšana

 nepārtrauktas zvejas sistēma

 zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi

 citas apstiprinātas metodes: lūdzu, norādiet

Metodes, kas izmantotas, lai tieši aprēķinātu noķerto krilu dzīvsvaru (4):

Produkti, ko paredzēts gūt no nozvejas, un to pārrēķina koeficienti (5):

| Produkta veids | % no nozvejas | Pārrēķina koeficients (6) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Produkta veids

% no nozvejas

Pārrēķina koeficients (6)

| | | Dec. | Janv. | Febr. | Marts | Apr. | Maijs | Jūn. | Jūl. | Aug. | Sept. | Okt. | Nov. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apakšapgabals/rajons | 48.1 | | | | | | | | | | | | |
| 48.2 | | | | | | | | | | | | |
| 48.3 | | | | | | | | | | | | |
| 48.4 | | | | | | | | | | | | |
| 48.5 | | | | | | | | | | | | |
| 48.6 | | | | | | | | | | | | |
| 58.4.1 | | | | | | | | | | | | |
| 58.4.2 | | | | | | | | | | | | |
| 88.1 | | | | | | | | | | | | |
| 88.2 | | | | | | | | | | | | |
| 88.3 | | | | | | | | | | | | |
| | X | Atzīmējiet lodziņus, kas attiecas uz plānotās darbības laikiem un vietām. |
| | | Piesardzīgi nozvejas limiti nav noteikti, tādēļ uzskata, ka veic izpētes zveju. |

Dec.

Janv.

Febr.

Marts

Apr.

Maijs

Jūn.

Jūl.

Aug.

Sept.

Okt.

Nov.

Apakšapgabals/rajons

48.1

48.2

48.3

48.4

48.5

48.6

58.4.1

58.4.2

88.1

88.2

88.3

X

Atzīmējiet lodziņus, kas attiecas uz plānotās darbības laikiem un vietām.

Piesardzīgi nozvejas limiti nav noteikti, tādēļ uzskata, ka veic izpētes zveju.

Ņemiet vērā, ka dati, ko jūs norādāt šajā veidlapā, ir paredzēti tikai informācijai un neliedz jums darboties vietās un laikos, ko neesat minējuši.

D   DAĻA

ZVEJAS RĪKU KONFIGURĀCIJA UN ZVEJAS METOŽU IZMANTOŠANA

| Zvejas rīka atvēruma perimetrs (m) | Vertikālais atvērums (m) | Horizontālais atvērums (m) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Zvejas rīka atvēruma perimetrs (m)

Vertikālais atvērums (m)

Horizontālais atvērums (m)

Linuma plāksnes garums un linuma acs izmērs

| Plāksne | Garums (m) | Linuma acs izmērs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1. plāksne | | |
| 2. plāksne | | |
| 3. plāksne | | |
| ... | | |
| Pēdējā plāksne (āmis) | | |

Plāksne

Garums (m)

Linuma acs izmērs (mm)

1. plāksne

2. plāksne

3. plāksne

...

Pēdējā plāksne (āmis)

Sniedziet katras izmantotās zvejas rīku konfigurācijas shēmu.

Image

Vai tiek izmantotas vairākas zvejas metodes (7) ? Jā Nē

| | Zvejas metode | Plānotais izmantošanas laiks (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| 4 | | |
| 5 | | |
| ... | | Kopā 100 % |

Zvejas metode

Plānotais izmantošanas laiks (%)

1

2

3

4

5

...

Kopā 100 %

Vai ir ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu no zvejas rīka (8)? Jā Nē

Sniedziet zvejas metožu, zvejas rīku konfigurācijas un parametru un zvejas modeļu aprakstu.

Image

---

(1)  Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām.

(2)  Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).

(3)  Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza apjoma pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā:

| — | raju dzimtas zivīm: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu), |
| --- | --- |

—

raju dzimtas zivīm: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu),

| — | Macrourus spp.: 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp. vai 20 tonnas (izvēlas lielāko apjomu), |
| --- | --- |

—

Macrourus spp.: 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp. vai 20 tonnas (izvēlas lielāko apjomu),

| — | citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU. |
| --- | --- |

—

citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU.

(4)  Paziņojumā jāiekļauj sīki un skaidri aprakstīta metode, kā aprēķina noķerto krillu dzīvsvaru, un, ja piemēro pārrēķina koeficentus, tad arī sīku un skaidri aprakstīta metode, kā ir iegūts katrs pārrēķina koeficents. Dalībvalstīm šāds apraksts atkārtoti nav jāiesniedz attiecībā uz turpmākajām sezonām, ja vien dzīvsvara aprēķina metodē nav radušās izmaiņas.

(5)  Informācija jāsniedz pēc iespējas plašākā mērā.

(6)  Pārrēķina koeficients = nesadalītu zivju svars/apstrādātu zivju svars.

(7)  Ja atbilde ir “Jā”, norādiet zvejas metožu maiņas biežumu: ...

(8)  Ja atbilde ir “Jā”, norādiet ierīces konstrukciju:

Image

---

VI PIELIKUMS

IOTC APGABALS

| 1. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC apgabalā atļauts zvejot tropiskās tunzivis







  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Zvejas kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 22 | 33 604 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| ES | 49 | 96 595 |

1.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC apgabalā atļauts zvejot tropiskās tunzivis

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Zvejas kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

22

61 364

Francija

22

33 604

Portugāle

5

1 627

ES

49

96 595

| 2. | Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis







  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Zvejas kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija (1) | 26 | 2 007 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 400 |
| ES | 72 | 21 922 |

2.

Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Zvejas kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija (1)

26

2 007

Portugāle

15

6 925

Apvienotā Karaliste

4

1 400

ES

72

21 922

| 3. | Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis.

| 4. | Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis. |
| --- | --- |

4.

Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.

---

(1)  Turklāt Francija līdz 2011. gada beigām drīkst izdot atļauju 15 zvejas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un reģistrēti tikai Reinjonā, ja šo kuģu maksimālā kopējā kapacitāte nepārsniedz bruto tilpību 3 375.

---

VII PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20 °S.

| Spānija | Jānosaka |
| --- | --- |
| ES | Jānosaka |

Spānija

Jānosaka

ES

Jānosaka

---

VIII PIELIKUMS

Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo es ūdeņos

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 20 | 20 |
| Venecuēla (1) | Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 41 | 41 |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N

20

20

Venecuēla (1)

Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

41

41

---

(1)  Lai izsniegtu šīs zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, lai nodrošinātu, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un dod tam pamatojumu.

---