# Az Európai Unió L 7/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.007.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 7 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. január 11. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.007.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 7

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. január 11.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/3/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. február 24.) a dán közlekedési minisztérium és a Danske statsbaner közötti közlekedési közszolgáltatási szerződésekről (C 41/08 (korábbi NN 35/08) állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 975. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. július 6.) a Németország által a Deutsche Solar AG javára tervezett C 34/08 (ex N 170/08) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 4489. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2011/3/EU

*

A Bizottság határozata (2010. február 24.) a dán közlekedési minisztérium és a Danske statsbaner közötti közlekedési közszolgáltatási szerződésekről (C 41/08 (korábbi NN 35/08) állami támogatás)
  (az értesítés a C(2010) 975. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 975. számú dokumentummal történt)

1

1

2011/4/EU

*

A Bizottság határozata (2010. július 6.) a Németország által a Deutsche Solar AG javára tervezett C 34/08 (ex N 170/08) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 4489. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 4489. számú dokumentummal történt)

1

40

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 28.) külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén Spanyolország által az üzleti és cégértékre alkalmazott adózási amortizációról C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)
  (az értesítés a C(2009) 8107. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2011/5/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 28.) külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén Spanyolország által az üzleti és cégértékre alkalmazott adózási amortizációról C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)
  (az értesítés a C(2009) 8107. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 8107. számú dokumentummal történt)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 11.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. február 24.)

a dán közlekedési minisztérium és a Danske statsbaner közötti közlekedési közszolgáltatási szerződésekről (C 41/08 (korábbi NN 35/08) állami támogatás)

(az értesítés a C(2010) 975. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/3/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Két panaszt, illetve az egyrészt a Bizottság és a két panaszos, másrészt a Bizottság és a dán hatóságok közötti számos egyeztetést követően a Bizottság úgy határozott, hogy 2008. szeptember 10-én megindítja ebben az ügyben a hivatalos vizsgálati eljárást, és az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele
   (3) útján felkérte Dániát és az érdekelt feleket, hogy juttassák el hozzá észrevételeiket. |
| --- | --- |

(1)

Két panaszt, illetve az egyrészt a Bizottság és a két panaszos, másrészt a Bizottság és a dán hatóságok közötti számos egyeztetést követően a Bizottság úgy határozott, hogy 2008. szeptember 10-én megindítja ebben az ügyben a hivatalos vizsgálati eljárást, és az eljárás megindításáról szóló határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele
   (3) útján felkérte Dániát és az érdekelt feleket, hogy juttassák el hozzá észrevételeiket.

| (2) | A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata részben tárgyát képezte az egyik panaszos által az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott megsemmisítés iránti keresetnek. A keresetet, mint elfogadhatatlant, a Bíróság 2009. november 25-i végzésével (4) elutasította. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata részben tárgyát képezte az egyik panaszos által az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott megsemmisítés iránti keresetnek. A keresetet, mint elfogadhatatlant, a Bíróság 2009. november 25-i végzésével (4) elutasította.

| (3) | A Bizottság 2009. december 17-i levelében felkérte Dániát és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be hozzá az ebben az ügyben az állami támogatások összeegyeztethetősége vizsgálatának megfelelő jogalapjával kapcsolatos észrevételeiket a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. december 17-i levelében felkérte Dániát és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be hozzá az ebben az ügyben az állami támogatások összeegyeztethetősége vizsgálatának megfelelő jogalapjával kapcsolatos észrevételeiket a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A PANASZOSOK BEMUTATÁSA

2.1.   AZ INTÉZKEDÉSEK KEDVEZMÉNYEZETTJE: A DANSKE STATSBANER

2.1.1.   A LEGNAGYOBB MÚLTÚ DÁN VASÚTTÁRSASÁG

| (4) | A Danske Statsbaner SV (DSB) Dánia legnagyobb múltú vasúttársasága. |
| --- | --- |

(4)

A Danske Statsbaner SV (DSB) Dánia legnagyobb múltú vasúttársasága.

| (5) | A DSB a dán állam kizárólagos tulajdonában van. (6) A társaság kizárólag vasúti személyszállítási és ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt. (7) A DSB leányvállalatain keresztül Svédországban, Norvégiában és az Egyesült Királyságban is tevékenykedik. |
| --- | --- |

(5)

A DSB a dán állam kizárólagos tulajdonában van. (6) A társaság kizárólag vasúti személyszállítási és ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt. (7) A DSB leányvállalatain keresztül Svédországban, Norvégiában és az Egyesült Királyságban is tevékenykedik.

| (6) | A dán parlament 1998-ban törvényt fogadott el a vasúti infrastruktúrának a DSB által nyújtott vasúti szállítási szolgáltatásoktól történő különválasztásáról. (8) |
| --- | --- |

(6)

A dán parlament 1998-ban törvényt fogadott el a vasúti infrastruktúrának a DSB által nyújtott vasúti szállítási szolgáltatásoktól történő különválasztásáról. (8)

| (7) | A DSB 2008-ban mintegy 9 200 munkavállalót foglalkoztatott. 2008. évi forgalma elérte a mintegy 9,85 milliárd DKK (1,32 milliárd EUR) összeget. |
| --- | --- |

(7)

A DSB 2008-ban mintegy 9 200 munkavállalót foglalkoztatott. 2008. évi forgalma elérte a mintegy 9,85 milliárd DKK (1,32 milliárd EUR) összeget.

2.1.2.   A DSB KÖZVÁLLALKOZÁS LÉTREHOZÁSA

| (8) | A DSB-t 1999-ben független közvállalkozássá alakították. (9) |
| --- | --- |

(8)

A DSB-t 1999-ben független közvállalkozássá alakították. (9)

| (9) | Ezzel egyidejűleg a társaságnál új pénzügyi igazgatási modellt vezettek be. A társaság nyitómérlegét az eszközök és kötelezettségek értékelése alapján állapították meg. A dán hatóságok jelezték, hogy minden jelentősebb tétel tekintetében a DSB független szakértők bevonásával végeztetett egy további értékbecslést is. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel egyidejűleg a társaságnál új pénzügyi igazgatási modellt vezettek be. A társaság nyitómérlegét az eszközök és kötelezettségek értékelése alapján állapították meg. A dán hatóságok jelezték, hogy minden jelentősebb tétel tekintetében a DSB független szakértők bevonásával végeztetett egy további értékbecslést is.

| (10) | A dán hatóságok kifejtették, hogy a DSB saját tőkéjét a hasonló, szintén jelentős értékű állóeszközökkel rendelkező társaságokkal való összehasonlítás útján határozták meg. A társaság végleges nyitómérlege 36 %-os szolvenciamutatón, valamint bizonyos induló tőkebevitelen alapult. |
| --- | --- |

(10)

A dán hatóságok kifejtették, hogy a DSB saját tőkéjét a hasonló, szintén jelentős értékű állóeszközökkel rendelkező társaságokkal való összehasonlítás útján határozták meg. A társaság végleges nyitómérlege 36 %-os szolvenciamutatón, valamint bizonyos induló tőkebevitelen alapult.

| (11) | Egyébiránt meg kell jegyezni, hogy a DSB esetében alkalmazható jogi keretet nemzeti számviteli szabályokkal és versenyjogi iránymutatásokkal egészítették ki, amelyek értelmében a társaság a keresztfinanszírozás elkerülése érdekében köteles külön számvitelt vezetni fő tevékenységeiről. A DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződések alapján folyósított szerződéses kifizetéseket ezért a tisztán kereskedelmi alapon végzett egyéb tevékenységektől elkülönítve könyvelték. |
| --- | --- |

(11)

Egyébiránt meg kell jegyezni, hogy a DSB esetében alkalmazható jogi keretet nemzeti számviteli szabályokkal és versenyjogi iránymutatásokkal egészítették ki, amelyek értelmében a társaság a keresztfinanszírozás elkerülése érdekében köteles külön számvitelt vezetni fő tevékenységeiről. A DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződések alapján folyósított szerződéses kifizetéseket ezért a tisztán kereskedelmi alapon végzett egyéb tevékenységektől elkülönítve könyvelték.

| (12) | A DSB minden tevékenység tekintetében elkülönülő, dokumentált folyamatköltség-számítási módszertanon alapuló számvitelt folytat, amelynek keretében kulcsok segítségével osztja meg a költségeket és bevételeket. (10) |
| --- | --- |

(12)

A DSB minden tevékenység tekintetében elkülönülő, dokumentált folyamatköltség-számítási módszertanon alapuló számvitelt folytat, amelynek keretében kulcsok segítségével osztja meg a költségeket és bevételeket. (10)

2.1.3.   A DSB CSOPORT

i.   A DSB S-tog a/s

| (13) | A DSB csoporthoz tartozik egy leányvállalat, a DSB S-tog a/s is, amely a DSB SV 100 %-os tulajdonában van: ez a vállalat biztosítja Koppenhága és vonzáskörzetének összes elővárosi vasúti szolgáltatását. |
| --- | --- |

(13)

A DSB csoporthoz tartozik egy leányvállalat, a DSB S-tog a/s is, amely a DSB SV 100 %-os tulajdonában van: ez a vállalat biztosítja Koppenhága és vonzáskörzetének összes elővárosi vasúti szolgáltatását.

| (14) | A DSB S-tog a/s számvitele elkülönül a DSB SV-étől, mivel független vállalatról van szó. Hasonlóképpen a DSB számviteli szabályainak értelmében a DSB és a DSB S-tog a/s közötti tranzakciókat a piaci feltételek szerint kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(14)

A DSB S-tog a/s számvitele elkülönül a DSB SV-étől, mivel független vállalatról van szó. Hasonlóképpen a DSB számviteli szabályainak értelmében a DSB és a DSB S-tog a/s közötti tranzakciókat a piaci feltételek szerint kell lefolytatni.

| (15) | A DSB S-tog a/s leányvállalat adózás utáni többletét beszámítják a DSB SV konszolidált eredményébe. A dán állam osztalékpolitikáját a DSB SV anyavállalat viszonylatában határozza meg, amennyiben az osztalékot ez utóbbi folyósítja. |
| --- | --- |

(15)

A DSB S-tog a/s leányvállalat adózás utáni többletét beszámítják a DSB SV konszolidált eredményébe. A dán állam osztalékpolitikáját a DSB SV anyavállalat viszonylatában határozza meg, amennyiben az osztalékot ez utóbbi folyósítja.

ii.   Egyéb részesedések

| (16) | A DSB 100 %-os tulajdonosa a DSB Sverige AB, a DSB Norge és a DSB UK Ltd AS vállalatoknak, amelyek tevékenysége a fent említetteknek megfelelően személyszállítási és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása Svédországban, Norvégiában, illetve az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(16)

A DSB 100 %-os tulajdonosa a DSB Sverige AB, a DSB Norge és a DSB UK Ltd AS vállalatoknak, amelyek tevékenysége a fent említetteknek megfelelően személyszállítási és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása Svédországban, Norvégiában, illetve az Egyesült Királyságban.

| (17) | Ezen túlmenően a DSB 60 %-os részesedéssel rendelkezik a Roslagståg AB társaságban, a Stockholm térségében található Roslag vonal üzemeltetőjében. A DSB tulajdonában van továbbá a BSD ApS magánjogi társaság, amely a szellemi tulajdonjogok védelmével foglalkozik. |
| --- | --- |

(17)

Ezen túlmenően a DSB 60 %-os részesedéssel rendelkezik a Roslagståg AB társaságban, a Stockholm térségében található Roslag vonal üzemeltetőjében. A DSB tulajdonában van továbbá a BSD ApS magánjogi társaság, amely a szellemi tulajdonjogok védelmével foglalkozik.

| (18) | Ezenkívül a DSB és a DSB S-tog a/s együttes tulajdonában áll a DSB Rejsekort A/S holding, amely 52 %-os részesedéssel rendelkezik a Rejsekort A/S vállalatban, az elektronikus tömegközlekedési jegyárusító rendszer üzemeltetőjében. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül a DSB és a DSB S-tog a/s együttes tulajdonában áll a DSB Rejsekort A/S holding, amely 52 %-os részesedéssel rendelkezik a Rejsekort A/S vállalatban, az elektronikus tömegközlekedési jegyárusító rendszer üzemeltetőjében.

| (19) | Végül a DSB 100 %-os tulajdonosa a Kort & Godt elnevezésű pályaudvari üzletláncnak. |
| --- | --- |

(19)

Végül a DSB 100 %-os tulajdonosa a Kort & Godt elnevezésű pályaudvari üzletláncnak.

2.2.   A PANASZOSOK

2.2.1.   AZ ELSŐ PANASZOS

| (20) | Az első panaszos a Gråhundbus autóbuszos személyszállítással foglalkozó magánvállalkozás (a továbbiakban: Gråhundbus). |
| --- | --- |

(20)

Az első panaszos a Gråhundbus autóbuszos személyszállítással foglalkozó magánvállalkozás (a továbbiakban: Gråhundbus).

2.2.2.   A MÁSODIK PANASZOS

| (21) | A második panaszos a Dansk Kollektiv Traffik, egy több dán közlekedési szolgáltatót képviselő szakmai szövetség (a továbbiakban: DKT). |
| --- | --- |

(21)

A második panaszos a Dansk Kollektiv Traffik, egy több dán közlekedési szolgáltatót képviselő szakmai szövetség (a továbbiakban: DKT).

3.   A DÁN KÖZLEKEDÉSI MINISZTÉRIUM ÉS A DSB KÖZÖTTI KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉSEK RÉSZLETES BEMUTATÁSA

3.1.   A KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉSEK JOGI KERETE DÁNIÁBAN

| (22) | 2000. január 1-jéig a DSB Dániában monopolhelyzetben volt a vasúti személyszállítási szolgáltatások terén. Azóta a dán törvényhozás eltörölte ezt a monopóliumot és két alternatív rendszert vezetett be a vasúti személyszállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében: (11)







  — | egyrészt a kereskedelmi alapon működtetett vasúti személyszállítást, amelyhez az állami hatóságok nem nyújtanak ellentételezést („szabadforgalom”); |
| --- | --- | --- |

(22)

2000. január 1-jéig a DSB Dániában monopolhelyzetben volt a vasúti személyszállítási szolgáltatások terén. Azóta a dán törvényhozás eltörölte ezt a monopóliumot és két alternatív rendszert vezetett be a vasúti személyszállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében: (11)

—

egyrészt a kereskedelmi alapon működtetett vasúti személyszállítást, amelyhez az állami hatóságok nem nyújtanak ellentételezést („szabadforgalom”);

| — | másrészt a közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében működtetett személyszállítást, amelyhez a hatóságok ellentételezést nyújtanak („közszolgáltatási forgalom”). |
| --- | --- |

—

másrészt a közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében működtetett személyszállítást, amelyhez a hatóságok ellentételezést nyújtanak („közszolgáltatási forgalom”).

| (23) | A dán hatóságok szerint jelenleg egyáltalán nem nyújtanak a szabadforgalmi rendszer keretében rendszeres személyszállítási szolgáltatást. |
| --- | --- |

(23)

A dán hatóságok szerint jelenleg egyáltalán nem nyújtanak a szabadforgalmi rendszer keretében rendszeres személyszállítási szolgáltatást.

| (24) | A közlekedési közszolgáltatási szerződések tekintetében a dán szabályozási keret két szerződéstípust különböztet meg:






  — | az illetékes állami hatóságok és az üzemeltető között közvetlen tárgyalások útján, előzetes pályázati felhívás nélkül kötött közlekedési közszolgáltatási szerződéseket. Dániában az ilyen típusú közszolgáltatási szerződésekre vonatkozó tárgyalások tekintetében – egyes kisebb regionális üzemeltetők által működtetett viszonylatok kivételével – a közlekedési minisztérium az illetékes hatóság, |
| --- | --- | --- |

(24)

A közlekedési közszolgáltatási szerződések tekintetében a dán szabályozási keret két szerződéstípust különböztet meg:

—

az illetékes állami hatóságok és az üzemeltető között közvetlen tárgyalások útján, előzetes pályázati felhívás nélkül kötött közlekedési közszolgáltatási szerződéseket. Dániában az ilyen típusú közszolgáltatási szerződésekre vonatkozó tárgyalások tekintetében – egyes kisebb regionális üzemeltetők által működtetett viszonylatok kivételével – a közlekedési minisztérium az illetékes hatóság,

| — | a pályázati eljárást követően odaítélt közlekedési közszolgáltatási szerződéseket. E pályázaton elnyerhető közlekedési közszolgáltatási szerződések tekintetében az illetékes hatóság a Trafikstyrelsen, a közlekedési minisztérium által létrehozott szabályozó hatóság. |
| --- | --- |

—

a pályázati eljárást követően odaítélt közlekedési közszolgáltatási szerződéseket. E pályázaton elnyerhető közlekedési közszolgáltatási szerződések tekintetében az illetékes hatóság a Trafikstyrelsen, a közlekedési minisztérium által létrehozott szabályozó hatóság.

| (25) | Mindezek fényében a DSB fővonali, regionális és helyi vasúti személyszállítási szolgáltatásokat nyújt közvetlenül a közlekedési minisztériummal kötött közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében. |
| --- | --- |

(25)

Mindezek fényében a DSB fővonali, regionális és helyi vasúti személyszállítási szolgáltatásokat nyújt közvetlenül a közlekedési minisztériummal kötött közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében.

| (26) | Egyébiránt a pályázati eljárás igénybevétele az évek során fokozatosan fejlődött ki. 2002-ben az Arriva így nyerte el a nyugat-dániai regionális tömegközlekedés egy részét. 2007-ben a DSB és a First Group (DSB First) által alkotott közös vállalkozás szintén elnyerte a kelet-dániai és dél-svédországi regionális tömegközlekedés egy részét, beleértve a nemzetközi regionális tömegközlekedési összeköttetéseket is. |
| --- | --- |

(26)

Egyébiránt a pályázati eljárás igénybevétele az évek során fokozatosan fejlődött ki. 2002-ben az Arriva így nyerte el a nyugat-dániai regionális tömegközlekedés egy részét. 2007-ben a DSB és a First Group (DSB First) által alkotott közös vállalkozás szintén elnyerte a kelet-dániai és dél-svédországi regionális tömegközlekedés egy részét, beleértve a nemzetközi regionális tömegközlekedési összeköttetéseket is.

| (27) | A dán hatóságok azt is jelezték, hogy a jövőben több szerződést szándékoznak pályázati eljárás keretében odaítélni. |
| --- | --- |

(27)

A dán hatóságok azt is jelezték, hogy a jövőben több szerződést szándékoznak pályázati eljárás keretében odaítélni.

3.2.   A 2000–2004. ÉVI KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS

| (28) | Ez a szerződés a DSB által a 2000 és 2004 közötti időszakban közlekedési közszolgáltatás keretében üzemeltetett fővonali, illetve regionális szállításra vonatkozik. |
| --- | --- |

(28)

Ez a szerződés a DSB által a 2000 és 2004 közötti időszakban közlekedési közszolgáltatás keretében üzemeltetett fővonali, illetve regionális szállításra vonatkozik.

| (29) | Az I. szakasz értelmében „e szerződés tárgya a vasúti személyszállítás kedvező irányú fejlődésének előmozdítása a DSB – a dán állami vasúttársaság – stabil pénzügyi helyzetéből kiindulva.” |
| --- | --- |

(29)

Az I. szakasz értelmében „e szerződés tárgya a vasúti személyszállítás kedvező irányú fejlődésének előmozdítása a DSB – a dán állami vasúttársaság – stabil pénzügyi helyzetéből kiindulva.”

| (30) | A következő preambulumbekezdések összefoglalják az e közlekedési közszolgáltatási szerződés elemzése tekintetében legfontosabb rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(30)

A következő preambulumbekezdések összefoglalják az e közlekedési közszolgáltatási szerződés elemzése tekintetében legfontosabb rendelkezéseket.

3.2.1.   A SZERZŐDÉS TARTALMA (12)

| (31) | A 3. cikk meghatározza a szerződés alkalmazási hatályát. Ennek keretében a vasúti szállítási, illetve az utasoknak nyújtott szolgáltatásokról tesz említést. A szerződés hatálya nem terjed ki sem a pályázati eljárás keretében odaítélt közlekedési közszolgáltatásokra, sem a szabadforgalom keretében biztosított szállításra, beleértve az áruszállítást. |
| --- | --- |

(31)

A 3. cikk meghatározza a szerződés alkalmazási hatályát. Ennek keretében a vasúti szállítási, illetve az utasoknak nyújtott szolgáltatásokról tesz említést. A szerződés hatálya nem terjed ki sem a pályázati eljárás keretében odaítélt közlekedési közszolgáltatásokra, sem a szabadforgalom keretében biztosított szállításra, beleértve az áruszállítást.

| (32) | A DSB által nyújtott szállítási szolgáltatásokat a szerződés 7. cikke határozza meg részletesen. A DSB köteles bizonyos mennyiségű [vasútvonal kilométerben mért(továbbiakban: vonatkilométer)] szolgáltatást biztosítani a szerződéses időszak során.

  Megteendő vonatkilométer a szerződéses időszakban











  Pénzügyi év | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió vasútkm | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

A DSB által nyújtott szállítási szolgáltatásokat a szerződés 7. cikke határozza meg részletesen. A DSB köteles bizonyos mennyiségű [vasútvonal kilométerben mért(továbbiakban: vonatkilométer)] szolgáltatást biztosítani a szerződéses időszak során.

Megteendő vonatkilométer a szerződéses időszakban

Pénzügyi év

2000

2001

2002

2003

2004

millió vasútkm

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | A 7. cikk 1. bekezdésének a. pontja évente 51 millió vonatkilométer megtételét tűzi ki célul 2006. január 1-jétől. |
| --- | --- |

(33)

A 7. cikk 1. bekezdésének a. pontja évente 51 millió vonatkilométer megtételét tűzi ki célul 2006. január 1-jétől.

| (34) | A szerződés 8. cikke mindamellett kiköti: a dán közlekedési minisztérium dönthet úgy, hogy a megteendő vonatkilométerek egy bizonyos részére pályázatot ír ki, ami a szerződés megszűnését vonná maga után. A 8. cikk rendelkezései részletesen meghatározzák a pályázatokra irányadó jogi rendszert. Rendelkeznek továbbá annak következményeiről is, különösen az ellentételezés csökkenése és a gördülőállománnyal összefüggő vonzatok tekintetében. |
| --- | --- |

(34)

A szerződés 8. cikke mindamellett kiköti: a dán közlekedési minisztérium dönthet úgy, hogy a megteendő vonatkilométerek egy bizonyos részére pályázatot ír ki, ami a szerződés megszűnését vonná maga után. A 8. cikk rendelkezései részletesen meghatározzák a pályázatokra irányadó jogi rendszert. Rendelkeznek továbbá annak következményeiről is, különösen az ellentételezés csökkenése és a gördülőállománnyal összefüggő vonzatok tekintetében.

| (35) | A 7. cikk meghatározza a szállítási szolgáltatás vonatkozásában a menetrendekre és a járatsűrűségre vonatkozó szabályokat is. A menetrendek tekintetében a 9. cikk rendelkezik azok összehangolásáról. Több rendelkezés célja biztosítani azt, hogy a DSB koherens tömegközlekedési rendszert hozhasson létre, amely lehetővé teszi az autóbuszok és a vonatok közötti koordinációt. |
| --- | --- |

(35)

A 7. cikk meghatározza a szállítási szolgáltatás vonatkozásában a menetrendekre és a járatsűrűségre vonatkozó szabályokat is. A menetrendek tekintetében a 9. cikk rendelkezik azok összehangolásáról. Több rendelkezés célja biztosítani azt, hogy a DSB koherens tömegközlekedési rendszert hozhasson létre, amely lehetővé teszi az autóbuszok és a vonatok közötti koordinációt.

| (36) | A 10. cikk rendelkezik a – 2006-ig összesen 5,6 milliárd DKK értéket elérő – új gördülőállomány beszerzésére és felhasználására vonatkozóan. Ez az új gördülőállomány egy IC4 elnevezésű új dízelvonat-modellt jelent. Az új vonatok sebességgel, ülésszámmal vagy kényelmi szinttel összefüggő műszaki jellemzőit szintén a 10. cikk határozza meg, akárcsak e vonatok használati feltételeit bizonyos viszonylatokon. Ezeket a beruházásokat az alább bemutatott szerződéses kifizetéseken keresztül kompenzálják. |
| --- | --- |

(36)

A 10. cikk rendelkezik a – 2006-ig összesen 5,6 milliárd DKK értéket elérő – új gördülőállomány beszerzésére és felhasználására vonatkozóan. Ez az új gördülőállomány egy IC4 elnevezésű új dízelvonat-modellt jelent. Az új vonatok sebességgel, ülésszámmal vagy kényelmi szinttel összefüggő műszaki jellemzőit szintén a 10. cikk határozza meg, akárcsak e vonatok használati feltételeit bizonyos viszonylatokon. Ezeket a beruházásokat az alább bemutatott szerződéses kifizetéseken keresztül kompenzálják.

| (37) | Egyéb említésre érdemes vonatkozó rendelkezések az alábbiak:






  — | a 11. cikk, amely meghatározza az infrastruktúrával összefüggő feltételeket és a Banedanmarkkal való kapcsolatot, |
| --- | --- | --- |

(37)

Egyéb említésre érdemes vonatkozó rendelkezések az alábbiak:

—

a 11. cikk, amely meghatározza az infrastruktúrával összefüggő feltételeket és a Banedanmarkkal való kapcsolatot,

| — | a 12. cikk, amely a utasoknak nyújtandó szolgáltatásokról rendelkezik, |
| --- | --- |

—

a 12. cikk, amely a utasoknak nyújtandó szolgáltatásokról rendelkezik,

| — | a 13. cikk, amely meghatározza a pontatlanság esetén alkalmazható szankciókat, |
| --- | --- |

—

a 13. cikk, amely meghatározza a pontatlanság esetén alkalmazható szankciókat,

| — | a 14. cikk, amely előírja a szállítási díjak rögzítésének feltételeit. |
| --- | --- |

—

a 14. cikk, amely előírja a szállítási díjak rögzítésének feltételeit.

3.2.2.   SZERZŐDÉS SZERINTI KIFIZETÉSEK

| (38) | A DSB-nek nyújtott pénzügyi ellentételezéseket a szerződés 4. cikke rögzíti. |
| --- | --- |

(38)

A DSB-nek nyújtott pénzügyi ellentételezéseket a szerződés 4. cikke rögzíti.

| (39) | A jegyértékesítésből származó bevételek a DSB-t illetik. Ezen túlmenően a dán közlekedési minisztérium szerződés szerinti kifizetést folyósít a DSB részére a szerződésben foglalt szolgáltatásokért. |
| --- | --- |

(39)

A jegyértékesítésből származó bevételek a DSB-t illetik. Ezen túlmenően a dán közlekedési minisztérium szerződés szerinti kifizetést folyósít a DSB részére a szerződésben foglalt szolgáltatásokért.

| (40) | A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

  Szerződés szerinti kifizetések (2000–2004)











  Pénzügyi év | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió DKK | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

Szerződés szerinti kifizetések (2000–2004)

Pénzügyi év

2000

2001

2002

2003

2004

millió DKK

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Ezeket az összegeket minden évben a nettóár-index alapján indexálják. |
| --- | --- |

(41)

Ezeket az összegeket minden évben a nettóár-index alapján indexálják.

| (42) | A szerződés szerinti kifizetések összege a DSB 1999. június 11-én elfogadott tízéves előzetes költségvetésén alapul, amely meghatározza a DSB hosszú távú pénzügyi stratégiáját. |
| --- | --- |

(42)

A szerződés szerinti kifizetések összege a DSB 1999. június 11-én elfogadott tízéves előzetes költségvetésén alapul, amely meghatározza a DSB hosszú távú pénzügyi stratégiáját.

| (43) | A 4. cikk rendelkezik továbbá bizonyos kiigazításokról a vasúti szállítási ágazatra alkalmazandó, 1999. november 26-i ötéves keretmegállapodás hatálybalépésével kapcsolatban. E keretmegállapodás miatt több különös módosító rendelkezést kellett elfogadni a szerződéshez az alábbiakkal kapcsolatban:






  — | új gördülőállomány beszerzése és üzembe helyezése (a szerződés 10. cikke), |
| --- | --- | --- |

(43)

A 4. cikk rendelkezik továbbá bizonyos kiigazításokról a vasúti szállítási ágazatra alkalmazandó, 1999. november 26-i ötéves keretmegállapodás hatálybalépésével kapcsolatban. E keretmegállapodás miatt több különös módosító rendelkezést kellett elfogadni a szerződéshez az alábbiakkal kapcsolatban:

—

új gördülőállomány beszerzése és üzembe helyezése (a szerződés 10. cikke),

| — | az elővárosi vonatok pool-rendszere, valamint a pályaudvarok korszerűsítése, |
| --- | --- |

—

az elővárosi vonatok pool-rendszere, valamint a pályaudvarok korszerűsítése,

| — | az Odense–Svendborg vasúti összeköttetés minőségének javítása, |
| --- | --- |

—

az Odense–Svendborg vasúti összeköttetés minőségének javítása,

| — | a társadalmi-gazdasági tekintetben ésszerű forgalmi teljesítmény előmozdítását célzó pénzügyi ösztönzők bevezetése. |
| --- | --- |

—

a társadalmi-gazdasági tekintetben ésszerű forgalmi teljesítmény előmozdítását célzó pénzügyi ösztönzők bevezetése.

| (44) | A szerződés szerinti kifizetések fedezik a szerződés 10. cikkével összhangban beszerzett gördülőállománnyal összefüggő amortizációt és kamatokat is. Mindamellett a további módosítások a szerződés szerinti kifizetések növekedését vonhatják maguk után. |
| --- | --- |

(44)

A szerződés szerinti kifizetések fedezik a szerződés 10. cikkével összhangban beszerzett gördülőállománnyal összefüggő amortizációt és kamatokat is. Mindamellett a további módosítások a szerződés szerinti kifizetések növekedését vonhatják maguk után.

| (45) | Az 5. cikk az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozik. A szerződés szerinti kifizetések magukban foglalják a DSB-nek a szerződés hatálya alá tartozó vonatok infrastruktúra-használati díjainak megfizetésével összefüggő kiadásait. Az 5. cikk rendelkezik ezenkívül az infrastruktúra-használati díjak éves kiigazításának mechanizmusáról is. |
| --- | --- |

(45)

Az 5. cikk az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozik. A szerződés szerinti kifizetések magukban foglalják a DSB-nek a szerződés hatálya alá tartozó vonatok infrastruktúra-használati díjainak megfizetésével összefüggő kiadásait. Az 5. cikk rendelkezik ezenkívül az infrastruktúra-használati díjak éves kiigazításának mechanizmusáról is.

3.2.3.   VÁROSI KÖZLEKEDÉS

| (46) | A dán közlekedési minisztérium a DSB S-tog a/s társasággal is szerződést kötött közlekedési közszolgáltatás nyújtásáról a villamosított városi vasúthálózaton a 2000 és 2004 közötti időszakban. |
| --- | --- |

(46)

A dán közlekedési minisztérium a DSB S-tog a/s társasággal is szerződést kötött közlekedési közszolgáltatás nyújtásáról a villamosított városi vasúthálózaton a 2000 és 2004 közötti időszakban.

| (47) | Ez a szerződés a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződéssel azonos mintára készült és ahhoz hasonló rendelkezéseket tartalmaz. Részletesen leírja a DSB S-tog a/s által a főváros területén villamos vasúttal nyújtandó közlekedési közszolgáltatásokat és kötelezi a társaságot bizonyos mennyiségű (megtett vonatkilométerben mért) szolgáltatás biztosítására a szerződéses időszak során. Tartalmaz a szállítási szolgáltatás menetrendjével és járatsűrűségével kapcsolatos kötelezettségeket, valamint az új gördülőállomány beszerzésére és felhasználására vonatkozó rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(47)

Ez a szerződés a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződéssel azonos mintára készült és ahhoz hasonló rendelkezéseket tartalmaz. Részletesen leírja a DSB S-tog a/s által a főváros területén villamos vasúttal nyújtandó közlekedési közszolgáltatásokat és kötelezi a társaságot bizonyos mennyiségű (megtett vonatkilométerben mért) szolgáltatás biztosítására a szerződéses időszak során. Tartalmaz a szállítási szolgáltatás menetrendjével és járatsűrűségével kapcsolatos kötelezettségeket, valamint az új gördülőállomány beszerzésére és felhasználására vonatkozó rendelkezéseket is.

| (48) | Az e szerződésben meghatározott ellentételezési rendszer hasonló a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglalthoz. A szerződés szerinti kifizetéseket szintén ugyanazon számítási alapok figyelembevételével határozták meg (6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség). |
| --- | --- |

(48)

Az e szerződésben meghatározott ellentételezési rendszer hasonló a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglalthoz. A szerződés szerinti kifizetéseket szintén ugyanazon számítási alapok figyelembevételével határozták meg (6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség).

| (49) | A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat mutatja be; azokra a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglaltakkal azonos feltételek irányadók.

  Szerződés szerinti kifizetések (2000–2004)











  Pénzügyi év | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió DKK | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat mutatja be; azokra a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglaltakkal azonos feltételek irányadók.

Szerződés szerinti kifizetések (2000–2004)

Pénzügyi év

2000

2001

2002

2003

2004

millió DKK

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3.   A 2005–2014. ÉVI KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS

| (50) | A dán közlekedési minisztérium és a DSB közötti második szerződés tárgya fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatások nyújtása a 2005. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakban. |
| --- | --- |

(50)

A dán közlekedési minisztérium és a DSB közötti második szerződés tárgya fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatások nyújtása a 2005. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakban.

| (51) | A szerződés tárgyát a bevezető a következőképpen írja le: „Egyértelmű keretet létrehozni e közszolgáltatás megvalósítására oly módon, hogy az állam számára garantálható legyen a vasúti közlekedés céljára elkülönített pénzügyi források lehető legeredményesebb felhasználása a vasúti személyszállítás tekintetében, valamint ügyelve a DSB stabil pénzügyi helyzetének megóvására.” |
| --- | --- |

(51)

A szerződés tárgyát a bevezető a következőképpen írja le: „Egyértelmű keretet létrehozni e közszolgáltatás megvalósítására oly módon, hogy az állam számára garantálható legyen a vasúti közlekedés céljára elkülönített pénzügyi források lehető legeredményesebb felhasználása a vasúti személyszállítás tekintetében, valamint ügyelve a DSB stabil pénzügyi helyzetének megóvására.”

3.3.1.   A SZERZŐDÉS TARTALMA (13)

| (52) | Az 1.1. cikk meghatározza a szerződés hatályát. Felsorolja a hálózat azon különös szakaszait, amelyeken a közlekedést a szerződés értelmében közlekedési közszolgáltatásként biztosítják. |
| --- | --- |

(52)

Az 1.1. cikk meghatározza a szerződés hatályát. Felsorolja a hálózat azon különös szakaszait, amelyeken a közlekedést a szerződés értelmében közlekedési közszolgáltatásként biztosítják.

| (53) | Meg kell jegyezni, hogy két konkrét összeköttetésen nem a DSB-t illeti a jegyértékesítésből származó jövedelem. A szerződés hatálya kiterjed ezenkívül a Németországgal meglévő nemzetközi összeköttetésre és a Koppenhága–Ystad vonalra, amelyet ezt megelőzően szabadforgalom keretében üzemeltettek. |
| --- | --- |

(53)

Meg kell jegyezni, hogy két konkrét összeköttetésen nem a DSB-t illeti a jegyértékesítésből származó jövedelem. A szerződés hatálya kiterjed ezenkívül a Németországgal meglévő nemzetközi összeköttetésre és a Koppenhága–Ystad vonalra, amelyet ezt megelőzően szabadforgalom keretében üzemeltettek.

| (54) | A DSB által nyújtandó szállítási szolgáltatásokat forgalmi tervben (a vonatok száma és elosztása), megállótervben (a megállóhelyek kiszolgálása) és egy vonaltervben (csatlakozással kapcsolatos követelmények) határozzák meg. Ezt a három tervet az első cikk mutatja be, csakúgy, mint a szükséges ülésszámra, a járatsűrűségre, a megbízhatóságra, az utas-elégedettségre, a szolgáltatás szüneteltetésére és más különleges feltételekre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(54)

A DSB által nyújtandó szállítási szolgáltatásokat forgalmi tervben (a vonatok száma és elosztása), megállótervben (a megállóhelyek kiszolgálása) és egy vonaltervben (csatlakozással kapcsolatos követelmények) határozzák meg. Ezt a három tervet az első cikk mutatja be, csakúgy, mint a szükséges ülésszámra, a járatsűrűségre, a megbízhatóságra, az utas-elégedettségre, a szolgáltatás szüneteltetésére és más különleges feltételekre vonatkozó szabályokat.

| (55) | A 2. cikk írja elő az árszabás módját, beleértve az Øresundot átszelő útvonalakra vonatkozó különleges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(55)

A 2. cikk írja elő az árszabás módját, beleértve az Øresundot átszelő útvonalakra vonatkozó különleges intézkedéseket.

| (56) | A 3. cikk a szóban forgó szállítási szolgáltatások alkalmazási hatályát szabályozza a szabadforgalom keretében működtetett szolgáltatásokéhoz képest. A 3. cikk 3. bekezdése különösen előírja, hogy a közlekedési közszolgáltatások kiterjeszthetők az aktuális kereten kívül is, anélkül, hogy ezáltal nőne a szerződés szerinti kifizetések összege. |
| --- | --- |

(56)

A 3. cikk a szóban forgó szállítási szolgáltatások alkalmazási hatályát szabályozza a szabadforgalom keretében működtetett szolgáltatásokéhoz képest. A 3. cikk 3. bekezdése különösen előírja, hogy a közlekedési közszolgáltatások kiterjeszthetők az aktuális kereten kívül is, anélkül, hogy ezáltal nőne a szerződés szerinti kifizetések összege.

| (57) | A 4. cikk meghatározza a pályaudvarok korszerűsítésével összefüggő szabályokat, feladatokat és kötelezettségeket. A DSB-nek terveket kell készítenie a pályaudvarok korszerűsítésére, és azokat tájékoztatásul be kell nyújtania a dán közlekedési minisztériumnak. |
| --- | --- |

(57)

A 4. cikk meghatározza a pályaudvarok korszerűsítésével összefüggő szabályokat, feladatokat és kötelezettségeket. A DSB-nek terveket kell készítenie a pályaudvarok korszerűsítésére, és azokat tájékoztatásul be kell nyújtania a dán közlekedési minisztériumnak.

| (58) | A szerződés 5. cikke felsorolja a DSB különös kötelezettségvállalásait a szállítási tevékenység ellátása tekintetében. Ezek a kötelezettségvállalások kiterjednek többek között a tájékoztatásra, a berendezések felülvizsgálatára, pályázat kiírása esetén bizonyos vonalakon a gördülőállomány üzemeltetők számára történő biztosítására, vagy a jegykibocsátás, illetve bizonyos utaskategóriák esetében az ingyenes bérletkiadás bizonyos feltételeire. |
| --- | --- |

(58)

A szerződés 5. cikke felsorolja a DSB különös kötelezettségvállalásait a szállítási tevékenység ellátása tekintetében. Ezek a kötelezettségvállalások kiterjednek többek között a tájékoztatásra, a berendezések felülvizsgálatára, pályázat kiírása esetén bizonyos vonalakon a gördülőállomány üzemeltetők számára történő biztosítására, vagy a jegykibocsátás, illetve bizonyos utaskategóriák esetében az ingyenes bérletkiadás bizonyos feltételeire.

| (59) | Végül a 6. cikk rendelkezik bizonyos vonalak tekintetében pályázat kiírásának lehetőségéről és feltételeiről, valamint az érintett szolgáltatásokkal összefüggő szerződés szerinti kifizetések ebből fakadó csökkenéséről. |
| --- | --- |

(59)

Végül a 6. cikk rendelkezik bizonyos vonalak tekintetében pályázat kiírásának lehetőségéről és feltételeiről, valamint az érintett szolgáltatásokkal összefüggő szerződés szerinti kifizetések ebből fakadó csökkenéséről.

3.3.2.   SZERZŐDÉS SZERINTI KIFIZETÉSEK

| (60) | A DSB-nek nyújtott pénzügyi ellentételezéseket a szerződés 7. cikke rögzíti. |
| --- | --- |

(60)

A DSB-nek nyújtott pénzügyi ellentételezéseket a szerződés 7. cikke rögzíti.

| (61) | A jegyértékesítésből származó bevételek elvileg a DSB-t illetik. (14) Ezen túlmenően a dán közlekedési minisztérium egy szerződés szerinti összegű kifizetést nyújt a DSB részére a szerződésben foglalt szolgáltatásokért. |
| --- | --- |

(61)

A jegyértékesítésből származó bevételek elvileg a DSB-t illetik. (14) Ezen túlmenően a dán közlekedési minisztérium egy szerződés szerinti összegű kifizetést nyújt a DSB részére a szerződésben foglalt szolgáltatásokért.

| (62) | A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

  Szerződés szerinti kifizetések (2005–2014)
















  Pénzügyi év | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió DKK | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

Szerződés szerinti kifizetések (2005–2014)

Pénzügyi év

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

millió DKK

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Ezek a kifizetések rögzített összegűek és azok nem képezik automatikus kiigazítás tárgyát, hacsak arról a szerződés külön nem rendelkezik. Mindamellett az összegeket minden évben kiigazítják a pénzügyi törvényben meghatározott nettóár-index alakulásának függvényében. |
| --- | --- |

(63)

Ezek a kifizetések rögzített összegűek és azok nem képezik automatikus kiigazítás tárgyát, hacsak arról a szerződés külön nem rendelkezik. Mindamellett az összegeket minden évben kiigazítják a pénzügyi törvényben meghatározott nettóár-index alakulásának függvényében.

| (64) | A szerződés nem pontosítja, hogyan számították ki a szerződés szerinti kifizetések összegét. A dán közlekedési minisztérium jelezte, hogy a kifizetéseket tízéves költségvetés alapján, a becsült költségek és bevételek figyelembevételével határozták meg. |
| --- | --- |

(64)

A szerződés nem pontosítja, hogyan számították ki a szerződés szerinti kifizetések összegét. A dán közlekedési minisztérium jelezte, hogy a kifizetéseket tízéves költségvetés alapján, a becsült költségek és bevételek figyelembevételével határozták meg.

| (65) | A szerződés szerinti kifizetések fedezik többek között az új gördülőállománnyal összefüggő amortizációt és kamatokat is, az alábbi táblázat szerint:

  Az új gördülőállomány amortizációja, 2005–2014
















  (millió DKK) |
| --- | --- |
| Pénzügyi év | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Helyi vonatok | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

A szerződés szerinti kifizetések fedezik többek között az új gördülőállománnyal összefüggő amortizációt és kamatokat is, az alábbi táblázat szerint:

Az új gördülőállomány amortizációja, 2005–2014

(millió DKK)

Pénzügyi év

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Helyi vonatok

15

44

74

89

89

| (66) | Az új gördülőállományba eszközölt éves beruházásokkal összefüggő átadási tervet az alábbi táblázat mutatja be:

  Az új gördülőállomány átadása















  Pénzügyi év | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Helyi vonatok | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Az új gördülőállományba eszközölt éves beruházásokkal összefüggő átadási tervet az alábbi táblázat mutatja be:

Az új gördülőállomány átadása

Pénzügyi év

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Helyi vonatok

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | A szerződésbe több olyan rendelkezést is belefoglaltak, amely figyelembe veszi a gördülőállománynak a 2000 és 2004 közötti időszakra vonatkozó szerződés keretében esedékes átadása tekintetében tapasztalt késedelmet. |
| --- | --- |

(67)

A szerződésbe több olyan rendelkezést is belefoglaltak, amely figyelembe veszi a gördülőállománynak a 2000 és 2004 közötti időszakra vonatkozó szerződés keretében esedékes átadása tekintetében tapasztalt késedelmet.

| (68) | A 7.1.2. cikk rendelkezik annak lehetőségéről, hogy az új gördülőállomány átadása függvényében minden évben kiigazítsák a szerződés szerinti kifizetések összegét. E kiigazítások nem eredményezhetik a DSB-nek járó ellentételezés növekedését. Ilyen kiigazításra nem kerülhet sor, amennyiben a vonatkozó összeg kevesebb mint 8 millió DKK. |
| --- | --- |

(68)

A 7.1.2. cikk rendelkezik annak lehetőségéről, hogy az új gördülőállomány átadása függvényében minden évben kiigazítsák a szerződés szerinti kifizetések összegét. E kiigazítások nem eredményezhetik a DSB-nek járó ellentételezés növekedését. Ilyen kiigazításra nem kerülhet sor, amennyiben a vonatkozó összeg kevesebb mint 8 millió DKK.

3.3.3.   VÁROSI KÖZLEKEDÉS

| (69) | A dán közlekedési minisztérium a DSB S-tog a/s társasággal is kötött egy újabb szerződést közlekedési közszolgáltatás nyújtásáról a villamosított városi vasúthálózaton a 2005. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakban. |
| --- | --- |

(69)

A dán közlekedési minisztérium a DSB S-tog a/s társasággal is kötött egy újabb szerződést közlekedési közszolgáltatás nyújtásáról a villamosított városi vasúthálózaton a 2005. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakban.

| (70) | Ez a szerződés a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglaltakhoz hasonló rendelkezésrendszeren alapul. Meghatározza a DSB S-tog a/s által nyújtandó szolgáltatások feltételeit az érintett vonalak, a szállítási szolgáltatás, valamint a szolgáltatás kapacitásával, rendszerességével és megbízhatóságával, illetve az utas-elégedettséggel és a szolgáltatás szüneteltetésével kapcsolatos követelmények tekintetében. A szerződés ezen túlmenően meghatározza az árszabásra, a pályaudvarok korszerűsítésére és a jelentéstételre vonatkozó feltételeket, továbbá rögzíti a szerződésszegés szankcióit. |
| --- | --- |

(70)

Ez a szerződés a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglaltakhoz hasonló rendelkezésrendszeren alapul. Meghatározza a DSB S-tog a/s által nyújtandó szolgáltatások feltételeit az érintett vonalak, a szállítási szolgáltatás, valamint a szolgáltatás kapacitásával, rendszerességével és megbízhatóságával, illetve az utas-elégedettséggel és a szolgáltatás szüneteltetésével kapcsolatos követelmények tekintetében. A szerződés ezen túlmenően meghatározza az árszabásra, a pályaudvarok korszerűsítésére és a jelentéstételre vonatkozó feltételeket, továbbá rögzíti a szerződésszegés szankcióit.

| (71) | Az e szerződésben meghatározott ellentételezési rendszer hasonló a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglalthoz. A szerződés szerinti kifizetéseket szintén ugyanazon számítási alapok figyelembevételével határozták meg (6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség). |
| --- | --- |

(71)

Az e szerződésben meghatározott ellentételezési rendszer hasonló a fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződésben foglalthoz. A szerződés szerinti kifizetéseket szintén ugyanazon számítási alapok figyelembevételével határozták meg (6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség).

| (72) | A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

  Szerződés szerinti kifizetések (2005–2014)
















  Pénzügyi év | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| millió DKK | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

A szerződés szerinti kifizetéseket az alábbi táblázat tartalmazza:

Szerződés szerinti kifizetések (2005–2014)

Pénzügyi év

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

millió DKK

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | A fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződéshez hasonlóan ez a szerződés is rendelkezik a kifizetések felülvizsgálatára vonatkozó feltételekről és a gördülőállomány amortizációjára nyújtandó szerződés szerinti kifizetésekről. |
| --- | --- |

(73)

A fővonali és regionális közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó szerződéshez hasonlóan ez a szerződés is rendelkezik a kifizetések felülvizsgálatára vonatkozó feltételekről és a gördülőállomány amortizációjára nyújtandó szerződés szerinti kifizetésekről.

4.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT ELFOGADÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (74) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy a DSB-nek a közszolgáltatás nyújtásáért folyósított ellentételezés összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság szerint az eljárás tárgya annak megállapítása volt, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések maguk után vonták-e állami támogatás nyújtását a DSB-nek, és hogy a teljesített szerződés szerinti kifizetések a szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során a DSB által viselt költségek túlkompenzációjához vezetnek-e. |
| --- | --- |

(74)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy a DSB-nek a közszolgáltatás nyújtásáért folyósított ellentételezés összeegyeztethető-e a belső piaccal. A Bizottság szerint az eljárás tárgya annak megállapítása volt, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések maguk után vonták-e állami támogatás nyújtását a DSB-nek, és hogy a teljesített szerződés szerinti kifizetések a szerződésekben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során a DSB által viselt költségek túlkompenzációjához vezetnek-e.

| (75) | A Bizottság először is azt a kérdést tette fel, hogy a DSB gazdasági előnyhöz jutott-e. Ehhez a Bíróság által az Altmark-ítéletben (16) felhozott kritériumokat alkalmazta. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság először is azt a kérdést tette fel, hogy a DSB gazdasági előnyhöz jutott-e. Ehhez a Bíróság által az Altmark-ítéletben (16) felhozott kritériumokat alkalmazta.

| (76) | Noha a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett vállalkozás ténylegesen egyértelműen meghatározott közlekedési közszolgáltatási kötelezettségeket teljesített (az eljárás megindításáról szóló határozat (69)–(76) preambulumbekezdése), mindamellett kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy a 2009–2014 közötti időszak tekintetében az ellentételezést előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították-e ki (az említett határozat (77)–(80) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(76)

Noha a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett vállalkozás ténylegesen egyértelműen meghatározott közlekedési közszolgáltatási kötelezettségeket teljesített (az eljárás megindításáról szóló határozat (69)–(76) preambulumbekezdése), mindamellett kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy a 2009–2014 közötti időszak tekintetében az ellentételezést előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították-e ki (az említett határozat (77)–(80) preambulumbekezdése).

| (77) | A Bizottság abban a tekintetben is kifejezte kétségeit, hogy az ellentételezés nem haladja-e meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségek részének vagy egészének fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot. E tekintetben a Bizottság különösen szerette volna megvizsgálni a DSB eredménytöbbletét (az eljárás megindításáról szóló határozat (83)–(90) preambulumbekezdése), a gördülőállomány átadásának késedelmét (az említett határozat (91)–(100) preambulumbekezdése) és a Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esetét (az említett határozat (101)–(103) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság abban a tekintetben is kifejezte kétségeit, hogy az ellentételezés nem haladja-e meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségek részének vagy egészének fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot. E tekintetben a Bizottság különösen szerette volna megvizsgálni a DSB eredménytöbbletét (az eljárás megindításáról szóló határozat (83)–(90) preambulumbekezdése), a gördülőállomány átadásának késedelmét (az említett határozat (91)–(100) preambulumbekezdése) és a Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esetét (az említett határozat (101)–(103) preambulumbekezdése).

| (78) | Ezen túlmenően a Bizottság kiemelte azt is, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket nem pályázati eljárás keretében ítélték oda. Ezután kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyek fejében egy átlagos, jól vezetett és az előírt közszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás biztosította volna e kötelezettségeket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot (ugyanazon határozat (104)–(107) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(78)

Ezen túlmenően a Bizottság kiemelte azt is, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket nem pályázati eljárás keretében ítélték oda. Ezután kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyek fejében egy átlagos, jól vezetett és az előírt közszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás biztosította volna e kötelezettségeket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot (ugyanazon határozat (104)–(107) preambulumbekezdése).

| (79) | A közszolgáltatással járó ellentételezés állami forrásnak minősül, torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, a Bizottság ezért aggályát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések állami támogatásokat tartalmaznak a DSB javára. |
| --- | --- |

(79)

A közszolgáltatással járó ellentételezés állami forrásnak minősül, torzíthatja a versenyt és hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, a Bizottság ezért aggályát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések állami támogatásokat tartalmaznak a DSB javára.

| (80) | Ezt követően a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések az 1191/69/EGK rendelet (17) 14. cikke értelmében összeegyeztethetők-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(80)

Ezt követően a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések az 1191/69/EGK rendelet (17) 14. cikke értelmében összeegyeztethetők-e a belső piaccal.

| (81) | A Bizottság a fent kifejtett okokból az Altmark-ítélettel megállapított harmadik kritériumnak való megfelelőség értékelése során azt is kétségbe vonta, hogy a kompenzáció mértéke – azaz a dán kormány által fizetett ár – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges költségeket. A Bizottság számára különösen kétséges továbbá, hogy a dán állam által a DSB eredményéből leemelt osztalék és a szerződés szerinti éves kifizetések csökkentése következtében elkerülhető volt-e a túlkompenzáció veszélye (az említett határozat (129) és (131) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a fent kifejtett okokból az Altmark-ítélettel megállapított harmadik kritériumnak való megfelelőség értékelése során azt is kétségbe vonta, hogy a kompenzáció mértéke – azaz a dán kormány által fizetett ár – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges költségeket. A Bizottság számára különösen kétséges továbbá, hogy a dán állam által a DSB eredményéből leemelt osztalék és a szerződés szerinti éves kifizetések csökkentése következtében elkerülhető volt-e a túlkompenzáció veszélye (az említett határozat (129) és (131) preambulumbekezdése).

5.   A DÁN HATÓSÁGOK ÉRVEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐEN

| (82) | 2008. december 12-i levelükben a dán hatóságok úgy vélték, hogy a Bizottság előzetes információkérésére válaszképpen már benyújtották a szükséges tényadatokat és jogi információkat, amelyek segítségével a Bizottság megállapíthatja, hogy a szerződés szerinti kifizetések nem minősülnek állami támogatásnak, vagy legalábbis azt, hogy az esetleges állami támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. A dán hatóságok tehát felhívták a Bizottság figyelmét a már benyújtott tényadatokra és jogi információkra. Ezen túlmenően előadták azon tényadatokkal és jogi információkkal kapcsolatos érveiket, amelyek esetében időközben bekövetkezett események következtében vagy a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott észrevételek fényében pontosításra volt szükség. |
| --- | --- |

(82)

2008. december 12-i levelükben a dán hatóságok úgy vélték, hogy a Bizottság előzetes információkérésére válaszképpen már benyújtották a szükséges tényadatokat és jogi információkat, amelyek segítségével a Bizottság megállapíthatja, hogy a szerződés szerinti kifizetések nem minősülnek állami támogatásnak, vagy legalábbis azt, hogy az esetleges állami támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. A dán hatóságok tehát felhívták a Bizottság figyelmét a már benyújtott tényadatokra és jogi információkra. Ezen túlmenően előadták azon tényadatokkal és jogi információkkal kapcsolatos érveiket, amelyek esetében időközben bekövetkezett események következtében vagy a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott észrevételek fényében pontosításra volt szükség.

| (83) | Ezenkívül a dán hatóságok jelezték, hogy elviekben támogatják a Bizottság érvelését egyrészt az állami támogatás meglétének az Altmark-ítéletben foglalt kritériumok alapján történő ellenőrzése, másrészt a Szerződésnek való megfelelőség megállapításához alkalmazott jogalap tekintetében. |
| --- | --- |

(83)

Ezenkívül a dán hatóságok jelezték, hogy elviekben támogatják a Bizottság érvelését egyrészt az állami támogatás meglétének az Altmark-ítéletben foglalt kritériumok alapján történő ellenőrzése, másrészt a Szerződésnek való megfelelőség megállapításához alkalmazott jogalap tekintetében.

| (84) | Ezzel szemben a dán hatóságok egyet nem értésüknek adtak hangot a Danske Busvognmænd (más néven „Combus”)-ítélet (18) Bizottság általi értelmezését illetően. A Bizottság kinyilvánította, hogy ha a közlekedési közszolgáltatási szerződés állami támogatást von maga után, arról értesíteni kell a Bizottságot. Ezzel szemben a dán hatóságok szerint ha az 1191/69/EGK rendelet alkalmazandó, és ha a közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében megállapított ellentételezések e rendeletnek megfelelnek, akkor ezen ellentételezések az 1191/69/EGK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(84)

Ezzel szemben a dán hatóságok egyet nem értésüknek adtak hangot a Danske Busvognmænd (más néven „Combus”)-ítélet (18) Bizottság általi értelmezését illetően. A Bizottság kinyilvánította, hogy ha a közlekedési közszolgáltatási szerződés állami támogatást von maga után, arról értesíteni kell a Bizottságot. Ezzel szemben a dán hatóságok szerint ha az 1191/69/EGK rendelet alkalmazandó, és ha a közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében megállapított ellentételezések e rendeletnek megfelelnek, akkor ezen ellentételezések az 1191/69/EGK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól.

| (85) | Végül Dánia hangsúlyozza, hogy a közelmúlt joggyakorlata – és különösen az Elsőfokú Bíróság T-289/03 sz. BUPA e.a. kontra Bizottság ítélete – kimondja, hogy az Altmark-ítéletben megfogalmazott kritériumok alkalmazásakor figyelemmel kell lenni az adott ágazat helyzetére, és hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(85)

Végül Dánia hangsúlyozza, hogy a közelmúlt joggyakorlata – és különösen az Elsőfokú Bíróság T-289/03 sz. BUPA e.a. kontra Bizottság ítélete – kimondja, hogy az Altmark-ítéletben megfogalmazott kritériumok alkalmazásakor figyelemmel kell lenni az adott ágazat helyzetére, és hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek.

| (86) | A dán hatóságok kiemelik, hogy a Bizottság elismerte a második Altmark kritérium teljesülését az 1998–2008 közötti időszakban nyújtott ellentételezés tekintetében, azonban kétségeinek adott hangot a 2009–2014 közötti időszakot illetően. |
| --- | --- |

(86)

A dán hatóságok kiemelik, hogy a Bizottság elismerte a második Altmark kritérium teljesülését az 1998–2008 közötti időszakban nyújtott ellentételezés tekintetében, azonban kétségeinek adott hangot a 2009–2014 közötti időszakot illetően.

| (87) | A dán hatóságok úgy vélik, hogy ezek a kétségek félreértésen alapulnak, mivel az ellentételezés mértékét – akárcsak az előző esetben – a 2005 és 2014 közötti időszak tízéves költségvetése alapján számították ki. |
| --- | --- |

(87)

A dán hatóságok úgy vélik, hogy ezek a kétségek félreértésen alapulnak, mivel az ellentételezés mértékét – akárcsak az előző esetben – a 2005 és 2014 közötti időszak tízéves költségvetése alapján számították ki.

| (88) | Ezt a költségvetést benyújtották a Bizottságnak az annak alapjául szolgáló alábbi előrejelzésekkel és feltevésekkel együtt:






  — | az átlagos éves infláció mértéke: 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(88)

Ezt a költségvetést benyújtották a Bizottságnak az annak alapjául szolgáló alábbi előrejelzésekkel és feltevésekkel együtt:

—

az átlagos éves infláció mértéke: 2,5 %,

| — | a jegyárak emelkedése az inflációnak megfelelően: 2,5 %, |
| --- | --- |

—

a jegyárak emelkedése az inflációnak megfelelően: 2,5 %,

| — | a termelékenység átlagos éves növekedése: 2,5 %, |
| --- | --- |

—

a termelékenység átlagos éves növekedése: 2,5 %,

| — | éves kamatláb: 5,15 %, |
| --- | --- |

—

éves kamatláb: 5,15 %,

| — | adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %, |
| --- | --- |

—

adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %,

| — | gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK, |
| --- | --- |

—

gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK,

| — | a megtett kilométerek számának növekedése: mintegy 20 %, |
| --- | --- |

—

a megtett kilométerek számának növekedése: mintegy 20 %,

| — | az utasszám növekedése: mintegy 20 %, |
| --- | --- |

—

az utasszám növekedése: mintegy 20 %,

| — | mentesség a DSB alkalmazottaira vonatkozó munkáltatói hozzájárulás alól. |
| --- | --- |

—

mentesség a DSB alkalmazottaira vonatkozó munkáltatói hozzájárulás alól.

| (89) | Ezen túlmenően Dánia közli, hogy ezt a költségvetést eredetileg a 2003. évi infrastruktúra-használati díjfizetési kötelezettségek alapján állapították meg. Az e díjakban bekövetkezett változásokat és a DSB-nek fizetett ellentételezés emiatt bekövetkezett csökkenését időközben – még annak aláírása előtt – belefoglalták a szerződésbe. A közlekedési minisztérium a 2004. évi 112. törvényben közzétette a szerződés tartalmát és a költségvetést, és az adatokat a pénzügyi törvényben is felhasználták. |
| --- | --- |

(89)

Ezen túlmenően Dánia közli, hogy ezt a költségvetést eredetileg a 2003. évi infrastruktúra-használati díjfizetési kötelezettségek alapján állapították meg. Az e díjakban bekövetkezett változásokat és a DSB-nek fizetett ellentételezés emiatt bekövetkezett csökkenését időközben – még annak aláírása előtt – belefoglalták a szerződésbe. A közlekedési minisztérium a 2004. évi 112. törvényben közzétette a szerződés tartalmát és a költségvetést, és az adatokat a pénzügyi törvényben is felhasználták.

| (90) | A dán hatóságok bemutatták érveiket és információt szolgáltattak azon három szempontot illetően, amelyekre a Bizottság a túlkompenzációval kapcsolatos kétségeit alapozta. |
| --- | --- |

(90)

A dán hatóságok bemutatták érveiket és információt szolgáltattak azon három szempontot illetően, amelyekre a Bizottság a túlkompenzációval kapcsolatos kétségeit alapozta.

i.   A DSB eredményeinek javulása

| (91) | A dán hatóságok először is úgy vélik, hogy a DSB eredményeinek javulása nem túlkompenzációnak köszönhető. Dánia szerint az ellentételezés kiszámításának alapja helyes volt, ezért az eredmények javulását nem eredményezhette esetleges túlkompenzáció, hanem az más körülmények miatt következhetett be. |
| --- | --- |

(91)

A dán hatóságok először is úgy vélik, hogy a DSB eredményeinek javulása nem túlkompenzációnak köszönhető. Dánia szerint az ellentételezés kiszámításának alapja helyes volt, ezért az eredmények javulását nem eredményezhette esetleges túlkompenzáció, hanem az más körülmények miatt következhetett be.

| (92) | Dánia részletes elemzést nyújtott be a DSB saját tőkéjének alakulásáról, amely az 1999 és 2004 közötti időszakban 4,797 milliárd DKK-ról 7,701 milliárd DKK-ra nőtt (ami 2,852 milliárd DKK növekedésnek felel meg). A saját tőke növekedése bizonyos olyan körülmények miatt következett be, amelyeket a költségvetés kidolgozásakor nem vettek figyelembe: ilyen volt többek között a DSB hatékonyságának jelentős és váratlan javulása, valamint magasabb összegű – például ingatlaneladásból származó – rendkívüli bevételek. Nem olyan körülményekről van szó tehát, amelyekkel a dán kormány ésszerű módon számolhatott volna a költségvetés kidolgozása, és következésképpen az ellentételezés összegének megállapítása során. |
| --- | --- |

(92)

Dánia részletes elemzést nyújtott be a DSB saját tőkéjének alakulásáról, amely az 1999 és 2004 közötti időszakban 4,797 milliárd DKK-ról 7,701 milliárd DKK-ra nőtt (ami 2,852 milliárd DKK növekedésnek felel meg). A saját tőke növekedése bizonyos olyan körülmények miatt következett be, amelyeket a költségvetés kidolgozásakor nem vettek figyelembe: ilyen volt többek között a DSB hatékonyságának jelentős és váratlan javulása, valamint magasabb összegű – például ingatlaneladásból származó – rendkívüli bevételek. Nem olyan körülményekről van szó tehát, amelyekkel a dán kormány ésszerű módon számolhatott volna a költségvetés kidolgozása, és következésképpen az ellentételezés összegének megállapítása során.

| (93) | A dán hatóságok magyarázata szerint a saját tőke növekedése nem az állam által fizetett túl magas összegű működési támogatás, hanem öt más (részben előre nem látott) tényező miatt következett be:






  — | a DSB saját tőkéjében bekövetkezett emelkedés jelentős része részben az induló költségvetésben szerepelt (1,709 milliárd DKK). Az 1999. évi 249. törvény bizonyítja, hogy kezdetben, a DSB független, életképes közvállalkozássá történő átalakításának szabályozására, létezett egy olyan nyilvánvaló politikai és gazdasági feltétel, amely szerint a DSB szolvenciamutatójának néhány éven belül el kell érnie legalább a 30 %-ot. Ez az előfeltétel a szolvenciamutatók DSB-hez hasonló méretű vállalkozások számára szükséges gazdasági értékelésén alapult, |
| --- | --- | --- |

(93)

A dán hatóságok magyarázata szerint a saját tőke növekedése nem az állam által fizetett túl magas összegű működési támogatás, hanem öt más (részben előre nem látott) tényező miatt következett be:

—

a DSB saját tőkéjében bekövetkezett emelkedés jelentős része részben az induló költségvetésben szerepelt (1,709 milliárd DKK). Az 1999. évi 249. törvény bizonyítja, hogy kezdetben, a DSB független, életképes közvállalkozássá történő átalakításának szabályozására, létezett egy olyan nyilvánvaló politikai és gazdasági feltétel, amely szerint a DSB szolvenciamutatójának néhány éven belül el kell érnie legalább a 30 %-ot. Ez az előfeltétel a szolvenciamutatók DSB-hez hasonló méretű vállalkozások számára szükséges gazdasági értékelésén alapult,

| — | ezen időszak végén, 2005-ben (736 millió DKK) osztalékot fizettek az államnak, ami azt jelenti, hogy a DSB 2004 végén nem rendelkezhetett ténylegesen ezzel a saját tőkével, |
| --- | --- |

—

ezen időszak végén, 2005-ben (736 millió DKK) osztalékot fizettek az államnak, ami azt jelenti, hogy a DSB 2004 végén nem rendelkezhetett ténylegesen ezzel a saját tőkével,

| — | a sajáttőke-növekedés részben amiatt következett be, hogy 1999-ben és 2001-ben változások következtek be a számviteli gyakorlatban, ami az 1999. évi induló költségvetésben meghatározott előfeltételeket illeti (a saját tőke 594 millió DKK összegben való értékelése). Ez a számviteli gyakorlatban bekövetkezett változás semmiféle valós gazdasági jelentőséggel nem bírt a vállalkozásra nézve, ezért e tekintetben kiigazítás szükséges. A dán hatóságok ezért hangsúlyozzák, hogy az ilyen számviteli eltérések alapján helyesbített adatokkal számolva megállapítható, hogy a saját tőke növekedése voltaképpen negatív volt, azaz 135 millió DKK-val csökkent, |
| --- | --- |

—

a sajáttőke-növekedés részben amiatt következett be, hogy 1999-ben és 2001-ben változások következtek be a számviteli gyakorlatban, ami az 1999. évi induló költségvetésben meghatározott előfeltételeket illeti (a saját tőke 594 millió DKK összegben való értékelése). Ez a számviteli gyakorlatban bekövetkezett változás semmiféle valós gazdasági jelentőséggel nem bírt a vállalkozásra nézve, ezért e tekintetben kiigazítás szükséges. A dán hatóságok ezért hangsúlyozzák, hogy az ilyen számviteli eltérések alapján helyesbített adatokkal számolva megállapítható, hogy a saját tőke növekedése voltaképpen negatív volt, azaz 135 millió DKK-val csökkent,

| — | az 1999. évi induló költségvetés kidolgozásakor 32 %-os társaságiadó-kulcsot a későbbiekben (2002, 2003 és 2004 folyamán) 30 %-ra csökkentették. Az adókulcs e csökkenése az adott időszakban 43 millió DKK nem várt nyereséget eredményezett. E hatás nélkül a saját tőke csökkenése 178 millió DKK összegű lett volna, |
| --- | --- |

—

az 1999. évi induló költségvetés kidolgozásakor 32 %-os társaságiadó-kulcsot a későbbiekben (2002, 2003 és 2004 folyamán) 30 %-ra csökkentették. Az adókulcs e csökkenése az adott időszakban 43 millió DKK nem várt nyereséget eredményezett. E hatás nélkül a saját tőke csökkenése 178 millió DKK összegű lett volna,

| — | az 1999. évi nyitómérlegben felülvizsgálat keretében 36 millió DKK-val csökkentették a saját tőkét. |
| --- | --- |

—

az 1999. évi nyitómérlegben felülvizsgálat keretében 36 millió DKK-val csökkentették a saját tőkét.

| (94) | Dánia szerint ezek az adatok bizonyítják, hogy a DSB saját tőkéjének növekedése nem az állam által folyósított túl magas összegű működési támogatás eredménye, hanem azt a fenti pénzügyi, számviteli és adóügyi információk fényében kell értelmezni. Ennélfogva a DSB nem használta fel az államtól kapott támogatást saját tőkéjének az induló költségvetésben meghatározott összegnél magasabb arányú növelésére. |
| --- | --- |

(94)

Dánia szerint ezek az adatok bizonyítják, hogy a DSB saját tőkéjének növekedése nem az állam által folyósított túl magas összegű működési támogatás eredménye, hanem azt a fenti pénzügyi, számviteli és adóügyi információk fényében kell értelmezni. Ennélfogva a DSB nem használta fel az államtól kapott támogatást saját tőkéjének az induló költségvetésben meghatározott összegnél magasabb arányú növelésére.

| (95) | Ami a költségvetésben szereplő, osztalékfizetés előtti működési eredményeket illeti, a dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy az eredmények megfigyelt javulásából nem lehet arra következtetni, hogy a DSB túlkompenzációban részesült volna. Ez a javulás inkább számos olyan – negatív vagy pozitív hatású – tényező eredménye lehet, amelyet az ellentételezés mértékének megállapításakor még nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(95)

Ami a költségvetésben szereplő, osztalékfizetés előtti működési eredményeket illeti, a dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy az eredmények megfigyelt javulásából nem lehet arra következtetni, hogy a DSB túlkompenzációban részesült volna. Ez a javulás inkább számos olyan – negatív vagy pozitív hatású – tényező eredménye lehet, amelyet az ellentételezés mértékének megállapításakor még nem lehetett figyelembe venni.

| (96) | Dánia úgy véli, hogy az eredeti költségvetéshez viszonyított ilyen mértékű eltérések a közszolgáltatási kötelezettség ellátására vonatkozó többéves szerződések esetében elkerülhetetlenek. Ilyen esetben pedig nem állapítható meg az ellentételezés mértéke oly módon, hogy utólagos vizsgálatot követően ki lehessen jelenteni, hogy az – a bevételek és az ésszerű haszon levonása után – pontosan megfelel a valós költségeknek. |
| --- | --- |

(96)

Dánia úgy véli, hogy az eredeti költségvetéshez viszonyított ilyen mértékű eltérések a közszolgáltatási kötelezettség ellátására vonatkozó többéves szerződések esetében elkerülhetetlenek. Ilyen esetben pedig nem állapítható meg az ellentételezés mértéke oly módon, hogy utólagos vizsgálatot követően ki lehessen jelenteni, hogy az – a bevételek és az ésszerű haszon levonása után – pontosan megfelel a valós költségeknek.

| (97) | A dán hatóságok szerint még abban az esetben is, ha a közszolgáltatási kötelezettség pályázat elnyerésének az eredménye, a piacon és az érintett vállalkozás helyzetében bekövetkezhetnek olyan változások, amelyek miatt a tényleges eredmény nem felel meg a szerződés megkötésekor a kedvezményezett vállalkozás által tervezettnek. |
| --- | --- |

(97)

A dán hatóságok szerint még abban az esetben is, ha a közszolgáltatási kötelezettség pályázat elnyerésének az eredménye, a piacon és az érintett vállalkozás helyzetében bekövetkezhetnek olyan változások, amelyek miatt a tényleges eredmény nem felel meg a szerződés megkötésekor a kedvezményezett vállalkozás által tervezettnek.

| (98) | Dánia ezért úgy véli, hogy az eredmények ilyen váratlan tényezők miatt bekövetkező javulása vagy romlása alapján nem lehet kijelenteni, hogy az ellentételezést túlkompenzáció vagy alulkompenzáció nyújtását eredményező módon állapították volna meg. |
| --- | --- |

(98)

Dánia ezért úgy véli, hogy az eredmények ilyen váratlan tényezők miatt bekövetkező javulása vagy romlása alapján nem lehet kijelenteni, hogy az ellentételezést túlkompenzáció vagy alulkompenzáció nyújtását eredményező módon állapították volna meg.

| (99) | Jelen esetben az eredmények megfigyelt javulása több tényező együttes jelenlétének eredménye: ilyen például az általános gazdasági helyzet alakulása, az érintett piacon bekövetkező fejlemények vagy a termelékenység javulása miatti nyereség (például a munkaköltség vagy az infrastruktúra-használati költségek csökkenése a teherszállítási üzletág átadása után, az amortizáció csökkenése vagy a pénzügyi igazgatás javulása). |
| --- | --- |

(99)

Jelen esetben az eredmények megfigyelt javulása több tényező együttes jelenlétének eredménye: ilyen például az általános gazdasági helyzet alakulása, az érintett piacon bekövetkező fejlemények vagy a termelékenység javulása miatti nyereség (például a munkaköltség vagy az infrastruktúra-használati költségek csökkenése a teherszállítási üzletág átadása után, az amortizáció csökkenése vagy a pénzügyi igazgatás javulása).

| (100) | Dánia hozzáfűzi, hogy a DSB-vel kötött szerződésekre jellemző, hogy a szerződő felek a piacgazdaságban szokásos megfontolások alapján történő kifizetésben állapodtak meg, amennyiben annak mértékét úgy határozták meg, hogy az fedezze a DSB költségeit, figyelemmel a bevételekre és az ésszerű haszonra. Az a tény, hogy a DSB végül jobb eredményeket ért el a költségvetésben előrevetítetteknél, nem jelenti azt, hogy az ellentételezés szerződésekben rögzített összege túl magas lett volna. |
| --- | --- |

(100)

Dánia hozzáfűzi, hogy a DSB-vel kötött szerződésekre jellemző, hogy a szerződő felek a piacgazdaságban szokásos megfontolások alapján történő kifizetésben állapodtak meg, amennyiben annak mértékét úgy határozták meg, hogy az fedezze a DSB költségeit, figyelemmel a bevételekre és az ésszerű haszonra. Az a tény, hogy a DSB végül jobb eredményeket ért el a költségvetésben előrevetítetteknél, nem jelenti azt, hogy az ellentételezés szerződésekben rögzített összege túl magas lett volna.

| (101) | A dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy még ha szerintük nem is történt túlkompenzáció, annak kockázatát eleve kizárta a dán kormány 1999. évi 249. törvényben bejelentett osztalékpolitikája és a DSB-vel kötött megállapodás keretében fizetendő ellentételezés mértékének ezt követő csökkentése. |
| --- | --- |

(101)

A dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy még ha szerintük nem is történt túlkompenzáció, annak kockázatát eleve kizárta a dán kormány 1999. évi 249. törvényben bejelentett osztalékpolitikája és a DSB-vel kötött megállapodás keretében fizetendő ellentételezés mértékének ezt követő csökkentése.

| (102) | Dánia valójában úgy véli, hogy osztalékpolitikája által biztosította, hogy a DSB ne emelje saját tőkéjét a várt, és következésképpen szükséges szint fölé. Noha nem írtak elő jogilag kötelező szabályt, az osztalékpolitika megkísérel összeegyeztetni két szempontot:






  — | a piacgazdaságban szokásos megfontolásokat, amelyek célja annak meghatározása, mi indokolt gazdasági szempontból, figyelemmel a vállalkozás gazdasági helyzetére, és |
| --- | --- | --- |

(102)

Dánia valójában úgy véli, hogy osztalékpolitikája által biztosította, hogy a DSB ne emelje saját tőkéjét a várt, és következésképpen szükséges szint fölé. Noha nem írtak elő jogilag kötelező szabályt, az osztalékpolitika megkísérel összeegyeztetni két szempontot:

—

a piacgazdaságban szokásos megfontolásokat, amelyek célja annak meghatározása, mi indokolt gazdasági szempontból, figyelemmel a vállalkozás gazdasági helyzetére, és

| — | a társadalmi-gazdasági, illetve versennyel összefüggő megfontolásokat, a DSB saját tőkéjének mértékével és működési támogatásával összefüggésben. |
| --- | --- |

—

a társadalmi-gazdasági, illetve versennyel összefüggő megfontolásokat, a DSB saját tőkéjének mértékével és működési támogatásával összefüggésben.

| (103) | A dán hatóságok megjegyzik, hogy a szándék szerint az államnak teljesítendő osztalékfizetést a DSB saját tőkéje mértékének korrigálására szolgáló eszközként használták a társaság megalapítását követő években, valamint a működési többlet visszafizetésére, amennyiben később úgy tűnt, hogy a DSB eredményei valójában jobbak lettek az elvártnál. Ez az elv az 1999. évi 249. törvényből (pénzügyi törvény) következik. Az osztalékfizetést fel kell használni a DSB tőkeszerkezetének, illetve ezáltal a nettó tényleges működési támogatásnak a folyamatos szabályozására. Az osztalékpolitikát ezenkívül úgy határozták meg, hogy az a DSB-t hatékonyságának javítására ösztönözze, mivel a kiindulópont az volt, hogy az osztaléknak a DSB adózás utáni többlete felének kell megfelelnie. A hatékonyság javulása így bizonyos mértékig nyereséges a DSB számára, nem csupán a működési támogatás visszafizetésében nyilvánul meg. |
| --- | --- |

(103)

A dán hatóságok megjegyzik, hogy a szándék szerint az államnak teljesítendő osztalékfizetést a DSB saját tőkéje mértékének korrigálására szolgáló eszközként használták a társaság megalapítását követő években, valamint a működési többlet visszafizetésére, amennyiben később úgy tűnt, hogy a DSB eredményei valójában jobbak lettek az elvártnál. Ez az elv az 1999. évi 249. törvényből (pénzügyi törvény) következik. Az osztalékfizetést fel kell használni a DSB tőkeszerkezetének, illetve ezáltal a nettó tényleges működési támogatásnak a folyamatos szabályozására. Az osztalékpolitikát ezenkívül úgy határozták meg, hogy az a DSB-t hatékonyságának javítására ösztönözze, mivel a kiindulópont az volt, hogy az osztaléknak a DSB adózás utáni többlete felének kell megfelelnie. A hatékonyság javulása így bizonyos mértékig nyereséges a DSB számára, nem csupán a működési támogatás visszafizetésében nyilvánul meg.

| (104) | A dán hatóságok szerint ez összhangban van a piacgazdaság általános megfontolásaival, amelyek értelmében az ésszerű haszon mértékének meghatározása során megengedett az ösztönzők használata – amint azt a Bizottság is ajánlja (19). |
| --- | --- |

(104)

A dán hatóságok szerint ez összhangban van a piacgazdaság általános megfontolásaival, amelyek értelmében az ésszerű haszon mértékének meghatározása során megengedett az ösztönzők használata – amint azt a Bizottság is ajánlja (19).

| (105) | Dánia rámutat arra, hogy ennek az osztalékpolitikának az alkalmazása az 1999–2006 közötti időszakban, a szerződés keretében szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal összefüggésben mintegy 3 milliárd DKK többlet-visszafizetést eredményezett az állam számára az eredetileg tervezett összeghez képest. |
| --- | --- |

(105)

Dánia rámutat arra, hogy ennek az osztalékpolitikának az alkalmazása az 1999–2006 közötti időszakban, a szerződés keretében szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal összefüggésben mintegy 3 milliárd DKK többlet-visszafizetést eredményezett az állam számára az eredetileg tervezett összeghez képest.

| (106) | A dán hatóságok szerint az osztalékpolitika ezáltal valójában egyfajta „visszafizetési mechanizmusként” működött, lehetővé téve az esetleges túlkompenzációk ellentételezését. Hangsúlyozzák továbbá, hogy a DSB ellentételezésének az a része, amelyet az az államnak osztalék formájában visszafizetett, ráadásul egyértelműen magasabb a DSB költségvetésében eredetileg elvárt és a végül ténylegesen realizált eredmény közötti különbségnél. Ily módon az osztalékpolitika hozzájárult annak garantálásához, hogy a DSB ne kovácsolhasson versenyelőnyt az államtól kapott működési támogatásból – például azáltal, hogy saját tőkéjét az eredetileg várt szintnél jobban megnöveli vagy ilyen célra felhasználja az éves többletet. |
| --- | --- |

(106)

A dán hatóságok szerint az osztalékpolitika ezáltal valójában egyfajta „visszafizetési mechanizmusként” működött, lehetővé téve az esetleges túlkompenzációk ellentételezését. Hangsúlyozzák továbbá, hogy a DSB ellentételezésének az a része, amelyet az az államnak osztalék formájában visszafizetett, ráadásul egyértelműen magasabb a DSB költségvetésében eredetileg elvárt és a végül ténylegesen realizált eredmény közötti különbségnél. Ily módon az osztalékpolitika hozzájárult annak garantálásához, hogy a DSB ne kovácsolhasson versenyelőnyt az államtól kapott működési támogatásból – például azáltal, hogy saját tőkéjét az eredetileg várt szintnél jobban megnöveli vagy ilyen célra felhasználja az éves többletet.

| (107) | Ezen túlmenően a dán hatóságok megítélése szerint igen nehéz meghatározni a működési támogatás utólagos kiigazítására vonatkozó szerződéses feltételeket. Ezzel szemben az állam – az osztalékpolitikának köszönhetően, a dán társasági jog értelmében – biztosítani tudja, hogy a nettó működési támogatást ténylegesen kiigazítsák, amennyiben az éves eredmény magasabb a szerződés megkötésekor vártnál vagy előrejelzettnél. Szerinte az osztalékfizetés ezért a gyakorlatban rendkívül hatékony eszközt jelent a túlkompenzáció elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(107)

Ezen túlmenően a dán hatóságok megítélése szerint igen nehéz meghatározni a működési támogatás utólagos kiigazítására vonatkozó szerződéses feltételeket. Ezzel szemben az állam – az osztalékpolitikának köszönhetően, a dán társasági jog értelmében – biztosítani tudja, hogy a nettó működési támogatást ténylegesen kiigazítsák, amennyiben az éves eredmény magasabb a szerződés megkötésekor vártnál vagy előrejelzettnél. Szerinte az osztalékfizetés ezért a gyakorlatban rendkívül hatékony eszközt jelent a túlkompenzáció elkerülése érdekében.

| (108) | A dán hatóságok emellett megemlítik, hogy az Elsőfokú Bíróság szintén úgy ítélkezett, hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek az ellentételezés megállapítását illetően, amennyiben az összetett gazdasági kérdések értékelésétől függ. (20) Emlékeztetnek arra is, hogy a közösségi jog nem rendelkezik olyan kötelezettségről, amely értelmében a nettó működési támogatás felülvizsgálat keretében történő csökkentésének mindig egy adott módon, például szerződésben rögzített szabályok alkalmazása útján vagy ezzel egyenértékű módszer alkalmazásával kellene történnie. Az Altmark-kritériumok szerint a fontos az, hogy az állam ténylegesen biztosítsa a túlkompenzáció lehetőségének kizárását. Azt azonban a tagállamok dönthetik el, milyen módon kívánnak eljárni a gyakorlatban. |
| --- | --- |

(108)

A dán hatóságok emellett megemlítik, hogy az Elsőfokú Bíróság szintén úgy ítélkezett, hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek az ellentételezés megállapítását illetően, amennyiben az összetett gazdasági kérdések értékelésétől függ. (20) Emlékeztetnek arra is, hogy a közösségi jog nem rendelkezik olyan kötelezettségről, amely értelmében a nettó működési támogatás felülvizsgálat keretében történő csökkentésének mindig egy adott módon, például szerződésben rögzített szabályok alkalmazása útján vagy ezzel egyenértékű módszer alkalmazásával kellene történnie. Az Altmark-kritériumok szerint a fontos az, hogy az állam ténylegesen biztosítsa a túlkompenzáció lehetőségének kizárását. Azt azonban a tagállamok dönthetik el, milyen módon kívánnak eljárni a gyakorlatban.

ii.   A gördülőállomány átadása során tapasztalt késedelmek

| (109) | A dán hatóságok szerint az IC4 és IC2 vonatok átadásának késedelme nem eredményezett gazdasági előnyt a DSB számára. |
| --- | --- |

(109)

A dán hatóságok szerint az IC4 és IC2 vonatok átadásának késedelme nem eredményezett gazdasági előnyt a DSB számára.

| (110) | Megerősítik, hogy a 2005–2014 közötti időszakra vonatkozó szállítási szerződés megkötése előtt megrendelt és a tervek szerint 2003-tól szállítandó új IC4 és IC2 vonatok átadása a gyártónak (Ansaldo Breda) felróható késedelem miatt nem történt meg időben. A dán hatóságok jelzik, hogy ha az átadásokra az eredeti ütemterv szerint került volna sor, a DSB viselte volna a vonatok amortizációjával összefüggő költségeket és a kamatokat, amelyeket a szerződés szerinti kifizetések fedeztek. |
| --- | --- |

(110)

Megerősítik, hogy a 2005–2014 közötti időszakra vonatkozó szállítási szerződés megkötése előtt megrendelt és a tervek szerint 2003-tól szállítandó új IC4 és IC2 vonatok átadása a gyártónak (Ansaldo Breda) felróható késedelem miatt nem történt meg időben. A dán hatóságok jelzik, hogy ha az átadásokra az eredeti ütemterv szerint került volna sor, a DSB viselte volna a vonatok amortizációjával összefüggő költségeket és a kamatokat, amelyeket a szerződés szerinti kifizetések fedeztek.

| (111) | Mivel már nem a DSB viselte ezeket a költségeket, a 2005–2014. évi szállítási szerződés keretében csökkentették a szerződés szerinti kifizetéseket. Azon költségek összegét, amelyek viselése alól a vállalkozás mentesült, a DSB által ténylegesen felvett kölcsönök és 20 éves amortizációs idő alapján számították ki, összhangban a DSB számviteli gyakorlatával (az IC4 vonat egy éves késedelme 4 millió DKK, az IC2 vonat egy éves késedelme 2,7 millió DKK megtakarítást eredményezett). |
| --- | --- |

(111)

Mivel már nem a DSB viselte ezeket a költségeket, a 2005–2014. évi szállítási szerződés keretében csökkentették a szerződés szerinti kifizetéseket. Azon költségek összegét, amelyek viselése alól a vállalkozás mentesült, a DSB által ténylegesen felvett kölcsönök és 20 éves amortizációs idő alapján számították ki, összhangban a DSB számviteli gyakorlatával (az IC4 vonat egy éves késedelme 4 millió DKK, az IC2 vonat egy éves késedelme 2,7 millió DKK megtakarítást eredményezett).

| (112) | Ennek következtében a DSB-nek teljesített kifizetések összegét a szerződés keretében 645 millió DKK-val csökkentették (252 millió DKK 2005-re és 393 millió DKK 2006-ra). |
| --- | --- |

(112)

Ennek következtében a DSB-nek teljesített kifizetések összegét a szerződés keretében 645 millió DKK-val csökkentették (252 millió DKK 2005-re és 393 millió DKK 2006-ra).

| (113) | E tényekre tekintettel Dánia úgy véli, hogy nem helytálló az az állítás, miszerint az IC4 és IC2 vonatok átadásának késedelme a 2005–2014. évi szállítási szerződés tekintetében túlkompenzációt biztosított volna a DSB számára. |
| --- | --- |

(113)

E tényekre tekintettel Dánia úgy véli, hogy nem helytálló az az állítás, miszerint az IC4 és IC2 vonatok átadásának késedelme a 2005–2014. évi szállítási szerződés tekintetében túlkompenzációt biztosított volna a DSB számára.

| (114) | Hogy kellőképpen korszerű állomány álljon rendelkezésére, a DSB 2001-től kezdve (kiegészítő szerződések keretében) bérelt ilyen járműveket, amelyek bérleti idejét 2006 után meg kellett hosszabbítani a szállító (Ansaldo Breda) részéről tapasztalt jelentős késedelem miatt (a meghosszabbítás időtartama legfeljebb 4 év volt). |
| --- | --- |

(114)

Hogy kellőképpen korszerű állomány álljon rendelkezésére, a DSB 2001-től kezdve (kiegészítő szerződések keretében) bérelt ilyen járműveket, amelyek bérleti idejét 2006 után meg kellett hosszabbítani a szállító (Ansaldo Breda) részéről tapasztalt jelentős késedelem miatt (a meghosszabbítás időtartama legfeljebb 4 év volt).

| (115) | A dán hatóságok egyfelől rámutatnak arra, hogy a DSB-nek a megkötött szerződés alapján történő kifizetések nem fedezték az olyan vonatok üzembe helyezésével összefüggő költségeket (amortizációt és kamatokat), amelyeket nem helyeztek ténylegesen üzembe, másfelől pedig arra, hogy a megkötött szerződés nem rendelkezett arról, hogy a DSB köteles lenne helyettesítő állománnyal kiváltani a meglévőt az említett vonalakon. |
| --- | --- |

(115)

A dán hatóságok egyfelől rámutatnak arra, hogy a DSB-nek a megkötött szerződés alapján történő kifizetések nem fedezték az olyan vonatok üzembe helyezésével összefüggő költségeket (amortizációt és kamatokat), amelyeket nem helyeztek ténylegesen üzembe, másfelől pedig arra, hogy a megkötött szerződés nem rendelkezett arról, hogy a DSB köteles lenne helyettesítő állománnyal kiváltani a meglévőt az említett vonalakon.

| (116) | Ezért a dán hatóságok szerint a kiegészítő szerződések kiegészítő közszolgáltatási kötelezettségeket (korszerű helyettesítő állomány üzembe helyezése bizonyos vonalakon) rónak a DSB-re, miközben ellentételezést biztosítanak számára a bérleti költségekért. |
| --- | --- |

(116)

Ezért a dán hatóságok szerint a kiegészítő szerződések kiegészítő közszolgáltatási kötelezettségeket (korszerű helyettesítő állomány üzembe helyezése bizonyos vonalakon) rónak a DSB-re, miközben ellentételezést biztosítanak számára a bérleti költségekért.

| (117) | A dán hatóságok megítélése szerint a késedelemnek tulajdonítható pozitív nettó gazdasági hatás annak köszönhető, hogy az eredeti ötéves szerződés – a 2001–2004. évi kiegészítő szerződéshez hasonlóan – nem tartalmazott az IC4 vonatok késedelmes átadása esetében az ellentételezés csökkentésére vonatkozó rendelkezéseket. Ezzel szemben a hatályban lévő, 2005–2014. évi szállítási szerződés rendelkezik az ellentételezés csökkentéséről késedelem esetén. |
| --- | --- |

(117)

A dán hatóságok megítélése szerint a késedelemnek tulajdonítható pozitív nettó gazdasági hatás annak köszönhető, hogy az eredeti ötéves szerződés – a 2001–2004. évi kiegészítő szerződéshez hasonlóan – nem tartalmazott az IC4 vonatok késedelmes átadása esetében az ellentételezés csökkentésére vonatkozó rendelkezéseket. Ezzel szemben a hatályban lévő, 2005–2014. évi szállítási szerződés rendelkezik az ellentételezés csökkentéséről késedelem esetén.

| (118) | A dán hatóságok 104 millió DKK-ra értékelik a 2001–2004 közötti időszakban a vonatok késedelmes átadása miatt bekövetkezett pozitív nettó gazdasági hatást. Mindamellett ez a közvetlen hatás nem felel meg a késedelem által a DSB-t azáltal ért tényleges gazdasági következményeknek, hogy a vállalkozás így nem tudta használni az új vonatokat (a régebbi vonatok karbantartása, az arculatot ért kár, bevételkiesés). |
| --- | --- |

(118)

A dán hatóságok 104 millió DKK-ra értékelik a 2001–2004 közötti időszakban a vonatok késedelmes átadása miatt bekövetkezett pozitív nettó gazdasági hatást. Mindamellett ez a közvetlen hatás nem felel meg a késedelem által a DSB-t azáltal ért tényleges gazdasági következményeknek, hogy a vállalkozás így nem tudta használni az új vonatokat (a régebbi vonatok karbantartása, az arculatot ért kár, bevételkiesés).

| (119) | Dánia egyébként rámutat arra, hogy a DSB által az Ansaldo Bredától kapott kártérítés csupán ideiglenes kompenzáció a vonatok átadásának késedelméből eredő gazdasági veszteségekért. Az átadás időpontjában fogják meghatározni a DSB tényleges kárát, és ezután állapíthatják meg az Ansaldo Breda által fizetendő kártérítés teljes összegét. |
| --- | --- |

(119)

Dánia egyébként rámutat arra, hogy a DSB által az Ansaldo Bredától kapott kártérítés csupán ideiglenes kompenzáció a vonatok átadásának késedelméből eredő gazdasági veszteségekért. Az átadás időpontjában fogják meghatározni a DSB tényleges kárát, és ezután állapíthatják meg az Ansaldo Breda által fizetendő kártérítés teljes összegét.

| (120) | Ezért a dán hatóságok úgy vélik, hogy ez a kártérítés pontosan meg fog felelni a DSB gazdasági veszteségének, ezáltal a DSB számára számviteli szempontból semleges lesz. Ugyanezen okból az Ansaldo Breda által fizetendő kártérítés nettó hatása nem jelenthet túlkompenzációt a DSB számára. A vonatok átadásának késedelme ezért sem a múltban nem eredményezett, sem a jövőben nem eredményezhet gazdasági előnyt a DSB számára. |
| --- | --- |

(120)

Ezért a dán hatóságok úgy vélik, hogy ez a kártérítés pontosan meg fog felelni a DSB gazdasági veszteségének, ezáltal a DSB számára számviteli szempontból semleges lesz. Ugyanezen okból az Ansaldo Breda által fizetendő kártérítés nettó hatása nem jelenthet túlkompenzációt a DSB számára. A vonatok átadásának késedelme ezért sem a múltban nem eredményezett, sem a jövőben nem eredményezhet gazdasági előnyt a DSB számára.

| (121) | A dán hatóságok végül emlékeztetnek arra, hogy a dán kormány osztalékpolitikája végső soron azt eredményezi, hogy az osztalékfizetés megszünteti a DSB-nek kifizetett kompenzáció bárminemű esetleges pozitív hatását. |
| --- | --- |

(121)

A dán hatóságok végül emlékeztetnek arra, hogy a dán kormány osztalékpolitikája végső soron azt eredményezi, hogy az osztalékfizetés megszünteti a DSB-nek kifizetett kompenzáció bárminemű esetleges pozitív hatását.

iii.   A Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esete

| (122) | A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy ilyen ellentételezésre kizárólag az érintett vonal DSB által 2005 és 2014 között történő üzemeltetése kapcsán került sor. |
| --- | --- |

(122)

A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy ilyen ellentételezésre kizárólag az érintett vonal DSB által 2005 és 2014 között történő üzemeltetése kapcsán került sor.

| (123) | A gyakorlatban három időszakot kell elkülöníteni a vonal üzemeltetése szempontjából:






  — | 2002-ig a vonalat „szabadforgalmi tevékenység” keretében üzemeltették, azaz teljes versenykörülmények között, anélkül, hogy az állam ahhoz kapcsolódóan ellentételezést nyújtott volna vagy kötelezettséget írt volna elő. A DSB-nek ezért elkülönült számvitelt kellett folytatnia e vonal tekintetében, amelynek egy átfogó időszakra vetítve többletet kellett eredményeznie, kizárólag e vonal bevételeit figyelembe véve, |
| --- | --- | --- |

(123)

A gyakorlatban három időszakot kell elkülöníteni a vonal üzemeltetése szempontjából:

—

2002-ig a vonalat „szabadforgalmi tevékenység” keretében üzemeltették, azaz teljes versenykörülmények között, anélkül, hogy az állam ahhoz kapcsolódóan ellentételezést nyújtott volna vagy kötelezettséget írt volna elő. A DSB-nek ezért elkülönült számvitelt kellett folytatnia e vonal tekintetében, amelynek egy átfogó időszakra vetítve többletet kellett eredményeznie, kizárólag e vonal bevételeit figyelembe véve,

| — | 2002-ben a DSB úgy döntött, hogy nem üzemelteti tovább a vonalat „szabadforgalom” keretében, és a közlekedési minisztérium és a DSB szabad tárgyalások útján, a 2002-től 2004. december 31-ig terjedő időszakra szerződést kötött a vonal tömegközlekedés keretében történő üzemeltetéséről. Ezzel szemben a szerződés nem rendelkezett arról, hogy a DSB-nek külön vagy kiegészítő kifizetést nyújtanának a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért, |
| --- | --- |

—

2002-ben a DSB úgy döntött, hogy nem üzemelteti tovább a vonalat „szabadforgalom” keretében, és a közlekedési minisztérium és a DSB szabad tárgyalások útján, a 2002-től 2004. december 31-ig terjedő időszakra szerződést kötött a vonal tömegközlekedés keretében történő üzemeltetéséről. Ezzel szemben a szerződés nem rendelkezett arról, hogy a DSB-nek külön vagy kiegészítő kifizetést nyújtanának a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért,

| — | a 2005–2014. évi szállítási szerződés megkötésekor lehetőség nyílt arra, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezés a Koppenhága–Ystad vonalra is kiterjedjen. |
| --- | --- |

—

a 2005–2014. évi szállítási szerződés megkötésekor lehetőség nyílt arra, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezés a Koppenhága–Ystad vonalra is kiterjedjen.

| (124) | Dánia így megállapítja, hogy 2005 előtt semminemű állami finanszírozást nem biztosítottak a vonal üzemeltetéséhez. |
| --- | --- |

(124)

Dánia így megállapítja, hogy 2005 előtt semminemű állami finanszírozást nem biztosítottak a vonal üzemeltetéséhez.

| (125) | Ezen túlmenően a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ez a vonal a szabadforgalmú üzemeltetés során veszteséges volt, és hogy az alapján, hogy a ténylegesen realizált bevételek egy csekély része esetleg a Koppenhága–Ystad vonal DSB általi üzemeltetésének megindításából eredő közvetett következményeknek tulajdonítható, nem jelenthető ki, hogy a DSB bizonyára túlkompenzációban részesült. Mindamellett a DSB-nek mindenesetre jogában állna ésszerű haszonhoz jutni, akár a befektetett tőke megtérülése formájában. Megítélésük szerint ez alapján nem állítható, hogy a ténylegesen realizált bevételek a DSB túlkompenzációját eredményezték volna, figyelembe véve az ésszerű haszonhoz való jogot. |
| --- | --- |

(125)

Ezen túlmenően a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy ez a vonal a szabadforgalmú üzemeltetés során veszteséges volt, és hogy az alapján, hogy a ténylegesen realizált bevételek egy csekély része esetleg a Koppenhága–Ystad vonal DSB általi üzemeltetésének megindításából eredő közvetett következményeknek tulajdonítható, nem jelenthető ki, hogy a DSB bizonyára túlkompenzációban részesült. Mindamellett a DSB-nek mindenesetre jogában állna ésszerű haszonhoz jutni, akár a befektetett tőke megtérülése formájában. Megítélésük szerint ez alapján nem állítható, hogy a ténylegesen realizált bevételek a DSB túlkompenzációját eredményezték volna, figyelembe véve az ésszerű haszonhoz való jogot.

| (126) | A DSB-nek az Ystad és Rønne (a Bornholm szigetén található érkezési kikötő) közötti kompátkelést is magukban foglaló jegyek értékesítésével kapcsolatban felmerült költségei tekintetében a dán hatóságok benyújtották a Bornholmstrafikken (a kompot üzemeltető társaság) által alkalmazott díjak magyarázatát. A dán hatóságok szerint ebből az tűnik ki, hogy nem alkalmaztak eltérő díjakat a DSB és a Gråhundbus esetében. |
| --- | --- |

(126)

A DSB-nek az Ystad és Rønne (a Bornholm szigetén található érkezési kikötő) közötti kompátkelést is magukban foglaló jegyek értékesítésével kapcsolatban felmerült költségei tekintetében a dán hatóságok benyújtották a Bornholmstrafikken (a kompot üzemeltető társaság) által alkalmazott díjak magyarázatát. A dán hatóságok szerint ebből az tűnik ki, hogy nem alkalmaztak eltérő díjakat a DSB és a Gråhundbus esetében.

| (127) | A dán hatóságok információt nyújtottak a Rønne–Ystad kompösszeköttetés Bornholmstrafikken A/S általi üzemeltetésének feltételeiről. A pályázati eljárást követően a kormánnyal kötött szerződés az alábbi feltételeket tartalmazza:






  — | a kormány és a Bornholmstrafikken közötti szerződés általános kötelezettséget ír elő a Bornholmstrafikken számára a tekintetben, hogy annak össze kell hangolnia indulási és érkezési menetrendjét a Koppenhágát Ystaddal összekötő autóbusz- vagy vasútvonalak üzemeltetőivel, |
| --- | --- | --- |

(127)

A dán hatóságok információt nyújtottak a Rønne–Ystad kompösszeköttetés Bornholmstrafikken A/S általi üzemeltetésének feltételeiről. A pályázati eljárást követően a kormánnyal kötött szerződés az alábbi feltételeket tartalmazza:

—

a kormány és a Bornholmstrafikken közötti szerződés általános kötelezettséget ír elő a Bornholmstrafikken számára a tekintetben, hogy annak össze kell hangolnia indulási és érkezési menetrendjét a Koppenhágát Ystaddal összekötő autóbusz- vagy vasútvonalak üzemeltetőivel,

| — | a szerződés tartalmaz olyan rendelkezéseket is, amelyek értelmében a Bornholmstrafikken a jegyértékesítés terén is köteles együttműködni azokkal az autóbusz- vagy vasútvonal-üzemeltetőkkel, akik a szerződés időtartama alatt Koppenhága és Ystad között biztosítják az autóbusz- vagy vasúti összeköttetést, oly módon, hogy az utasok kombinált és kedvezményes komp- és autóbusz-, illetve vonatjegyet vásárolhassanak, |
| --- | --- |

—

a szerződés tartalmaz olyan rendelkezéseket is, amelyek értelmében a Bornholmstrafikken a jegyértékesítés terén is köteles együttműködni azokkal az autóbusz- vagy vasútvonal-üzemeltetőkkel, akik a szerződés időtartama alatt Koppenhága és Ystad között biztosítják az autóbusz- vagy vasúti összeköttetést, oly módon, hogy az utasok kombinált és kedvezményes komp- és autóbusz-, illetve vonatjegyet vásárolhassanak,

| — | a szerződés rögzíti a Borholmstrafikken által kiszabható legmagasabb díjakat, |
| --- | --- |

—

a szerződés rögzíti a Borholmstrafikken által kiszabható legmagasabb díjakat,

| — | a szerződés nem tartalmaz semminemű más rendelkezést a díjszabás feltételeit vagy kedvezmény nyújtását illetően, és a kormánynak nincs is oka arra, hogy utólag új követelményeket támasszon e tekintetben. |
| --- | --- |

—

a szerződés nem tartalmaz semminemű más rendelkezést a díjszabás feltételeit vagy kedvezmény nyújtását illetően, és a kormánynak nincs is oka arra, hogy utólag új követelményeket támasszon e tekintetben.

| (128) | A dán hatóságok szerint ebből az következik, hogy a kormánynak nincs lehetősége befolyásolni a Bornholmstrafikken működését azon túlmenően, hogy biztosíthatja a szerződés rendelkezéseinek a Bornholmstrafikken általi betartását. A Bornholmstrafikken azonos díjszabást alkalmaz – és a szóban forgó időszakban, azaz 2000 óta mindig is azonos díjszabást alkalmazott – a DSB-vel és a Gråhundbusszal szemben, ennélfogva a DSB nem részesült előnyben. |
| --- | --- |

(128)

A dán hatóságok szerint ebből az következik, hogy a kormánynak nincs lehetősége befolyásolni a Bornholmstrafikken működését azon túlmenően, hogy biztosíthatja a szerződés rendelkezéseinek a Bornholmstrafikken általi betartását. A Bornholmstrafikken azonos díjszabást alkalmaz – és a szóban forgó időszakban, azaz 2000 óta mindig is azonos díjszabást alkalmazott – a DSB-vel és a Gråhundbusszal szemben, ennélfogva a DSB nem részesült előnyben.

| (129) | A dán hatóságok mindamellett közölték, hogy létezik egyetlen, kizárólag a DSB esetében alkalmazható díj, a „DSB Orange” elnevezésű kedvezményes ár, amely magában foglalja a Nagy-Bælten történő átkelést. Ez a díj kizárólag a DSB egy igen sajátos jegytípusára elérhető, amelyet csak azok az utasok vehetnek igénybe, akik DSB Orange jegyet vásárolnak Jyllandtól Bornholmig. A dán hatóságok szerint a Bornholmstrafikken azért biztosít kedvezményt erre a sajátos jegytípusra, mert szeretne több jyllandi ügyfelet vonzani Bornholm szigetére. E sajátos kedvezmény nyújtására a dán állam és a kompszolgáltatás üzemeltetője közötti szerződés nem tartalmaz kötelezettséget: ennélfogva az a jyllandi – és ezáltal a teljes – ügyfélkör bővítését célzó kereskedelmi szándék eredménye. |
| --- | --- |

(129)

A dán hatóságok mindamellett közölték, hogy létezik egyetlen, kizárólag a DSB esetében alkalmazható díj, a „DSB Orange” elnevezésű kedvezményes ár, amely magában foglalja a Nagy-Bælten történő átkelést. Ez a díj kizárólag a DSB egy igen sajátos jegytípusára elérhető, amelyet csak azok az utasok vehetnek igénybe, akik DSB Orange jegyet vásárolnak Jyllandtól Bornholmig. A dán hatóságok szerint a Bornholmstrafikken azért biztosít kedvezményt erre a sajátos jegytípusra, mert szeretne több jyllandi ügyfelet vonzani Bornholm szigetére. E sajátos kedvezmény nyújtására a dán állam és a kompszolgáltatás üzemeltetője közötti szerződés nem tartalmaz kötelezettséget: ennélfogva az a jyllandi – és ezáltal a teljes – ügyfélkör bővítését célzó kereskedelmi szándék eredménye.

| (130) | Ebben a tekintetben a dán hatóságok megítélése szerint általános kereskedelmi intézkedésről van szó, amelynek lényege kedvezmény nyújtása az ügyfélkör bővítése céljából. A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a Gråhundbus a Koppenhága–Ystad vonalat üzemelteti, így nem nyújt a Nagy-Bæltet átszelő szolgáltatást. Ennélfogva szerintük nyilvánvaló, hogy az ezen az útvonalon nyújtott kedvezmény nem jelenhet meg a Gråhundbus esetében alkalmazott díjszabásban. |
| --- | --- |

(130)

Ebben a tekintetben a dán hatóságok megítélése szerint általános kereskedelmi intézkedésről van szó, amelynek lényege kedvezmény nyújtása az ügyfélkör bővítése céljából. A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a Gråhundbus a Koppenhága–Ystad vonalat üzemelteti, így nem nyújt a Nagy-Bæltet átszelő szolgáltatást. Ennélfogva szerintük nyilvánvaló, hogy az ezen az útvonalon nyújtott kedvezmény nem jelenhet meg a Gråhundbus esetében alkalmazott díjszabásban.

| (131) | A dán hatóságok rámutatnak továbbá arra, hogy ez az ajánlat mindössze mintegy [...] (21) utast érintett a 2003 és 2008 közötti időszakban. Az üzemeltetők kezdeményezésére ezt az ajánlatot meg lehetett volna nyitni az ugyanezt a szolgáltatást nyújtani szándékozó autóbusz-társaságok számára is. Jelzik továbbá azt is, hogy ez a kereskedelmi ajánlat 2009 óta már nem él. |
| --- | --- |

(131)

A dán hatóságok rámutatnak továbbá arra, hogy ez az ajánlat mindössze mintegy [...] (21) utast érintett a 2003 és 2008 közötti időszakban. Az üzemeltetők kezdeményezésére ezt az ajánlatot meg lehetett volna nyitni az ugyanezt a szolgáltatást nyújtani szándékozó autóbusz-társaságok számára is. Jelzik továbbá azt is, hogy ez a kereskedelmi ajánlat 2009 óta már nem él.

| (132) | Következésképp Dánia úgy véli, hogy a DSB nem részesült előnyben a Koppenhága–Ystad vonal üzemeltetése kapcsán, sem túlkompenzáció, sem a Rønne–Ystad kompátkelés tekintetében különösen alacsonyan megszabott díj formájában. |
| --- | --- |

(132)

Következésképp Dánia úgy véli, hogy a DSB nem részesült előnyben a Koppenhága–Ystad vonal üzemeltetése kapcsán, sem túlkompenzáció, sem a Rønne–Ystad kompátkelés tekintetében különösen alacsonyan megszabott díj formájában.

| (133) | Annak megállapítását illetően, hogy az ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyeket egy átlagos és jól vezetett vállalkozás viselt volna, a dán hatóságok úgy ítélik meg, hogy a DSB független vállalkozássá történő alakítása keretében elvégeztek minden szükséges és a gyakorlatban megvalósítható elemzést. |
| --- | --- |

(133)

Annak megállapítását illetően, hogy az ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyeket egy átlagos és jól vezetett vállalkozás viselt volna, a dán hatóságok úgy ítélik meg, hogy a DSB független vállalkozássá történő alakítása keretében elvégeztek minden szükséges és a gyakorlatban megvalósítható elemzést.

| (134) | Megjegyzik ezenkívül, hogy a DSB és az állam szétválasztásának alapja a Bernstein-jelentés volt, amely részletes elemzést tartalmazott a DSB hatékonyságnövelésére rendelkezésre álló lehetőségekről, (22) amelyet később egy nagyléptékű szerkezetátalakítási tervben valósítottak meg 1996-ban. Ezen intézkedések eredményeképpen megerősödött a DSB kereskedelmi hatékonysága és 32 %-kal nőtt a termelékenysége. |
| --- | --- |

(134)

Megjegyzik ezenkívül, hogy a DSB és az állam szétválasztásának alapja a Bernstein-jelentés volt, amely részletes elemzést tartalmazott a DSB hatékonyságnövelésére rendelkezésre álló lehetőségekről, (22) amelyet később egy nagyléptékű szerkezetátalakítási tervben valósítottak meg 1996-ban. Ezen intézkedések eredményeképpen megerősödött a DSB kereskedelmi hatékonysága és 32 %-kal nőtt a termelékenysége.

| (135) | A DSB létrehozásával összefüggésben a dán hatóságok tízéves költségvetést állapítottak meg több kiinduló feltétel alapján, amelyek között volt a termelékenység javulása is, és ennek alapján határozták meg a DSB működési támogatását az 1999 és 2004 közötti időszakra. |
| --- | --- |

(135)

A DSB létrehozásával összefüggésben a dán hatóságok tízéves költségvetést állapítottak meg több kiinduló feltétel alapján, amelyek között volt a termelékenység javulása is, és ennek alapján határozták meg a DSB működési támogatását az 1999 és 2004 közötti időszakra.

| (136) | Ez az 1999. június 11-i 249. törvénybe is belefoglalt költségvetés azon a várakozáson alapult, hogy az adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség mértéke 6 % lesz, amelyet a dán hatóságok ésszerű haszonként értékeltek. |
| --- | --- |

(136)

Ez az 1999. június 11-i 249. törvénybe is belefoglalt költségvetés azon a várakozáson alapult, hogy az adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség mértéke 6 % lesz, amelyet a dán hatóságok ésszerű haszonként értékeltek.

| (137) | A dán hatóságok szerint a működési támogatás ezért a költségek és bevételek, valamint az ésszerű haszon átfogó, az 1999-ben rendelkezésre álló adatokból kiinduló és a piacgazdaság elveinek megfelelő értékelésén alapult. A tízéves költségvetés meghatározása és a DSB számára nyújtott szerződés szerinti kifizetések mértékének utólagos kiszámítása ezért szerintük eleget tett a negyedik Altmark-kritériumnak. |
| --- | --- |

(137)

A dán hatóságok szerint a működési támogatás ezért a költségek és bevételek, valamint az ésszerű haszon átfogó, az 1999-ben rendelkezésre álló adatokból kiinduló és a piacgazdaság elveinek megfelelő értékelésén alapult. A tízéves költségvetés meghatározása és a DSB számára nyújtott szerződés szerinti kifizetések mértékének utólagos kiszámítása ezért szerintük eleget tett a negyedik Altmark-kritériumnak.

| (138) | Ezen túlmenően a dán hatóságok emlékeztetnek az uniós joggyakorlatra (23) és hangsúlyozzák, milyen nehéz ebben az ügyben konkrét összehasonlításokat tenni egy másik üzemeltetővel. |
| --- | --- |

(138)

Ezen túlmenően a dán hatóságok emlékeztetnek az uniós joggyakorlatra (23) és hangsúlyozzák, milyen nehéz ebben az ügyben konkrét összehasonlításokat tenni egy másik üzemeltetővel.

| (139) | Ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy a DSB állami támogatásban részesült, a dán hatóságok véleménye szerint ez az ellentételezés akkor is összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(139)

Ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy a DSB állami támogatásban részesült, a dán hatóságok véleménye szerint ez az ellentételezés akkor is összeegyeztethető a belső piaccal.

| (140) | Álláspontjuk szerint a tárgyalásos úton kötött szerződések megkötése keretében a gyakorlatban megvalósítható legteljeskörűbb elemzéseket és számításokat is elvégezték az ellentételezés megfelelő kiszámításának garantálása érdekében. |
| --- | --- |

(140)

Álláspontjuk szerint a tárgyalásos úton kötött szerződések megkötése keretében a gyakorlatban megvalósítható legteljeskörűbb elemzéseket és számításokat is elvégezték az ellentételezés megfelelő kiszámításának garantálása érdekében.

| (141) | A dán hatóságok egyetértenek a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában foglalt érvelésével, amelynek értelmében a gyakorlatban az ellentételezés a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, amennyiben teljesül az Altmark-ítélet harmadik kritériuma. |
| --- | --- |

(141)

A dán hatóságok egyetértenek a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában foglalt érvelésével, amelynek értelmében a gyakorlatban az ellentételezés a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, amennyiben teljesül az Altmark-ítélet harmadik kritériuma.

| (142) | A fent leírtaknak megfelelően a dán hatóságok úgy vélik, hogy megtettek mindent, ami ésszerűen elvárható volt annak garantálása érdekében, hogy a DSB ne részesüljön túlkompenzációban, és hogy – legalább – le kell vonni az a következtetést, hogy a DSB-nek a tárgyalások alapján kötött szerződések keretében folyósított szerződés szerinti kifizetés a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(142)

A fent leírtaknak megfelelően a dán hatóságok úgy vélik, hogy megtettek mindent, ami ésszerűen elvárható volt annak garantálása érdekében, hogy a DSB ne részesüljön túlkompenzációban, és hogy – legalább – le kell vonni az a következtetést, hogy a DSB-nek a tárgyalások alapján kötött szerződések keretében folyósított szerződés szerinti kifizetés a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.

| (143) | Ezzel ellentétben, amint már említettük, a dán hatóságok nem értenek egyet a Bizottság érvelésével a közlekedési közszolgáltatási szerződés és a közszolgáltatási kötelezettség közötti megkülönböztetés, illetve a támogatás jogszerűsége tekintetében. Úgy vélik, hogy ha jelen esetben a DSB állami támogatásban részesült volna is, ezt a támogatást nem kellett volna bejelenteni. Ha a Bizottság fenntartaná érvelését, ez a gyakorlatban alapvető és indokolatlan megkülönböztetést eredményezne aszerint, hogy egy tagállam, amely egy 100 %-os tulajdonában álló vállalkozást szállítási feladatok ellátására kötelez, a szerződésben feltünteti-e a szolgáltatások körét, minőségét és árát, vagy sem. |
| --- | --- |

(143)

Ezzel ellentétben, amint már említettük, a dán hatóságok nem értenek egyet a Bizottság érvelésével a közlekedési közszolgáltatási szerződés és a közszolgáltatási kötelezettség közötti megkülönböztetés, illetve a támogatás jogszerűsége tekintetében. Úgy vélik, hogy ha jelen esetben a DSB állami támogatásban részesült volna is, ezt a támogatást nem kellett volna bejelenteni. Ha a Bizottság fenntartaná érvelését, ez a gyakorlatban alapvető és indokolatlan megkülönböztetést eredményezne aszerint, hogy egy tagállam, amely egy 100 %-os tulajdonában álló vállalkozást szállítási feladatok ellátására kötelez, a szerződésben feltünteti-e a szolgáltatások körét, minőségét és árát, vagy sem.

| (144) | A fentiekre való tekintettel a dán hatóságok véleménye szerint semmi ok nincs egy olyan állami támogatás visszafizettetésére, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekinthető. |
| --- | --- |

(144)

A fentiekre való tekintettel a dán hatóságok véleménye szerint semmi ok nincs egy olyan állami támogatás visszafizettetésére, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekinthető.

| (145) | A dán hatóságok megjegyzik, hogy a munkáltatói hozzájárulás eltörlését előrevetítő információk alapján a Bizottság a jelen eljárás keretében nem vizsgálta meg ennek az adónak a kérdését. |
| --- | --- |

(145)

A dán hatóságok megjegyzik, hogy a munkáltatói hozzájárulás eltörlését előrevetítő információk alapján a Bizottság a jelen eljárás keretében nem vizsgálta meg ennek az adónak a kérdését.

| (146) | A dán hatóságok tájékoztatásul közölték, hogy a munkáltatói hozzájárulás módosításairól a 2008. június 25-i 526. sz. törvény rendelkezik, és e módosítások 2009. január 1-jével léptek hatályba. |
| --- | --- |

(146)

A dán hatóságok tájékoztatásul közölték, hogy a munkáltatói hozzájárulás módosításairól a 2008. június 25-i 526. sz. törvény rendelkezik, és e módosítások 2009. január 1-jével léptek hatályba.

| (147) | A dán hatóságok 2010. január 8-án kelt levelükben jelezték, hogy nincsenek különös észrevételeik az alkalmazandó jogalap – azaz az 1191/69/EGK vagy az 1370/2007/EK rendelet – Bizottság általi meghatározását illetően. |
| --- | --- |

(147)

A dán hatóságok 2010. január 8-án kelt levelükben jelezték, hogy nincsenek különös észrevételeik az alkalmazandó jogalap – azaz az 1191/69/EGK vagy az 1370/2007/EK rendelet – Bizottság általi meghatározását illetően.

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐEN

| (148) | A DSB – a szóban forgó intézkedések kedvezményezettje – és a DKT – a második panaszos – nyújtott be észrevételeket. Hangsúlyozni kell, hogy a Gråhundbus, az első panaszos, nem nyújtott be észrevételt. |
| --- | --- |

(148)

A DSB – a szóban forgó intézkedések kedvezményezettje – és a DKT – a második panaszos – nyújtott be észrevételeket. Hangsúlyozni kell, hogy a Gråhundbus, az első panaszos, nem nyújtott be észrevételt.

6.1.   A DSB ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (149) | 2008. december 30-án kelt levelében a DSB benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(149)

2008. december 30-án kelt levelében a DSB benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (150) | A DSB jelzi, hogy teljes mértékben osztja a dán hatóságok észrevételeit, és mindössze azt kívánja vizsgálni, hogy a Bizottság kérheti-e a támogatás visszatérítését, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(150)

A DSB jelzi, hogy teljes mértékben osztja a dán hatóságok észrevételeit, és mindössze azt kívánja vizsgálni, hogy a Bizottság kérheti-e a támogatás visszatérítését, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek.

| (151) | A DSB úgy véli, hogy az ilyen támogatás visszatérítése ebben az esetben ellenkezne a bizalomvédelem elvével, miáltal akadályozná az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (24) 14. cikke (1) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(151)

A DSB úgy véli, hogy az ilyen támogatás visszatérítése ebben az esetben ellenkezne a bizalomvédelem elvével, miáltal akadályozná az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (24) 14. cikke (1) bekezdésének alkalmazását.

| (152) | A DSB először is úgy ítéli meg, hogy jogosan gondolhatta, hogy a dán kormánynak az öt- és tízéves szerződésekhez kapcsolódó szerződés szerinti kifizetései nem minősülnek állami támogatásnak. Véleménye szerint a helyzet nem volt egyértelmű abban a tekintetben, hogy milyen módszereket kell alkalmazni az állami támogatás meglétének ellenőrzésére a szárazföldi szállítási ágazatban. |
| --- | --- |

(152)

A DSB először is úgy ítéli meg, hogy jogosan gondolhatta, hogy a dán kormánynak az öt- és tízéves szerződésekhez kapcsolódó szerződés szerinti kifizetései nem minősülnek állami támogatásnak. Véleménye szerint a helyzet nem volt egyértelmű abban a tekintetben, hogy milyen módszereket kell alkalmazni az állami támogatás meglétének ellenőrzésére a szárazföldi szállítási ágazatban.

| (153) | A DSB másfelől úgy véli, hogy annak megítélése során, hogy a kormány előnyt biztosított-e a DSB-nek, az ügylet végrehajtásának időpontját kell figyelembe venni. Az, hogy esetleg jelen lehetett némi bizonytalanság a szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket és az esetleges további bevételi forrásokat illetően, nem akadályozhatta meg az államot abban, hogy megállapodást kössön a piaci viszonyokat tükröző árak alkalmazásával. A DSB szerint általában minden megállapodásban rejlik némi bizonytalanság, és a rendes szerződéses viszonyok esetében a vállalkozások viselik ezt a kockázatot. Egy olyan rendszer, amelyben a DSB egyedül viseli a jegyértékesítéshez vagy a kiadások előre nem látható ingadozásához kapcsolódó kockázatokat, a legjobb módja, hogy a vállalkozást szolgáltatásai javítására és egyre több utas bevonzására ösztönözze, (25) ami az állam számára lehetővé teszi, hogy a lehető legjobb értéket kapja a DSB-nek nyújtott szerződéses kifizetésekért, valamint hogy a (például nem megfelelő igazgatás vagy bevételkiesés miatti) romló teljesítménnyel összefüggő kockázatokat a vállalkozásra hárítsa. A DSB-nek ezért az a véleménye, hogy az állam a két szerződés megkötésének időpontjában ésszerű befektetőként járt el, aki lehetőségei optimalizálásán keresztül igyekszik az említett szerződések tekintetében a lehető legjobb eredményt elérni. |
| --- | --- |

(153)

A DSB másfelől úgy véli, hogy annak megítélése során, hogy a kormány előnyt biztosított-e a DSB-nek, az ügylet végrehajtásának időpontját kell figyelembe venni. Az, hogy esetleg jelen lehetett némi bizonytalanság a szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket és az esetleges további bevételi forrásokat illetően, nem akadályozhatta meg az államot abban, hogy megállapodást kössön a piaci viszonyokat tükröző árak alkalmazásával. A DSB szerint általában minden megállapodásban rejlik némi bizonytalanság, és a rendes szerződéses viszonyok esetében a vállalkozások viselik ezt a kockázatot. Egy olyan rendszer, amelyben a DSB egyedül viseli a jegyértékesítéshez vagy a kiadások előre nem látható ingadozásához kapcsolódó kockázatokat, a legjobb módja, hogy a vállalkozást szolgáltatásai javítására és egyre több utas bevonzására ösztönözze, (25) ami az állam számára lehetővé teszi, hogy a lehető legjobb értéket kapja a DSB-nek nyújtott szerződéses kifizetésekért, valamint hogy a (például nem megfelelő igazgatás vagy bevételkiesés miatti) romló teljesítménnyel összefüggő kockázatokat a vállalkozásra hárítsa. A DSB-nek ezért az a véleménye, hogy az állam a két szerződés megkötésének időpontjában ésszerű befektetőként járt el, aki lehetőségei optimalizálásán keresztül igyekszik az említett szerződések tekintetében a lehető legjobb eredményt elérni.

| (154) | Másrészt a DSB úgy véli, hogy jogos elvárása volt az, hogy a szerződés szerinti kifizetések mindenképpen megfelelnek az 1191/69/EGK rendeletben előírt feltételeknek, és e rendelet értelmében csoportmentességet élveznek. Kétségeinek ad hangot a rendelet 14. cikke Bizottság általi értelmezését illetően. |
| --- | --- |

(154)

Másrészt a DSB úgy véli, hogy jogos elvárása volt az, hogy a szerződés szerinti kifizetések mindenképpen megfelelnek az 1191/69/EGK rendeletben előírt feltételeknek, és e rendelet értelmében csoportmentességet élveznek. Kétségeinek ad hangot a rendelet 14. cikke Bizottság általi értelmezését illetően.

| (155) | A DSB emlékeztet arra, hogy a rendelet V. szakasza – amely nem tartalmaz rendelkezéseket az ellentételezések összegéről – ellentétben áll ugyanezen rendelet II–IV. szakaszaival, amelyek részletes rendelkezéseket tartalmaznak az ellentételezés összegéről a közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében. A DSB szerint a rendelet célja azon szándék kielégítése volt, hogy ésszerű ellentételezést lehessen biztosítani az üzemeltetőknek. Márpedig mivel önkéntesen vállalt kötelezettségekről van szó, a közszolgáltatási szerződésben részes szállítók helyzete nagymértékben különbözik azon üzemeltetőkétől, amelyeket az állam egyoldalúan kötelez közszolgáltatási kötelezettségek ellátására, amint az a rendeletben is tükröződik. Ilyen körülmények között a Bizottság nem értelmezheti az 1191/69/EGK rendeletet az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése (26) fényében. |
| --- | --- |

(155)

A DSB emlékeztet arra, hogy a rendelet V. szakasza – amely nem tartalmaz rendelkezéseket az ellentételezések összegéről – ellentétben áll ugyanezen rendelet II–IV. szakaszaival, amelyek részletes rendelkezéseket tartalmaznak az ellentételezés összegéről a közszolgáltatási kötelezettségek tekintetében. A DSB szerint a rendelet célja azon szándék kielégítése volt, hogy ésszerű ellentételezést lehessen biztosítani az üzemeltetőknek. Márpedig mivel önkéntesen vállalt kötelezettségekről van szó, a közszolgáltatási szerződésben részes szállítók helyzete nagymértékben különbözik azon üzemeltetőkétől, amelyeket az állam egyoldalúan kötelez közszolgáltatási kötelezettségek ellátására, amint az a rendeletben is tükröződik. Ilyen körülmények között a Bizottság nem értelmezheti az 1191/69/EGK rendeletet az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése (26) fényében.

| (156) | Végezetül a DSB nem ért egyet a rendelet 17. cikkének Bizottság általi értelmezésével, amely szerint az előírt bejelentési kötelezettség alóli mentesség kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért járó ellentételezésekre vonatkozik, a közlekedési közszolgáltatási szerződésekre nem. |
| --- | --- |

(156)

Végezetül a DSB nem ért egyet a rendelet 17. cikkének Bizottság általi értelmezésével, amely szerint az előírt bejelentési kötelezettség alóli mentesség kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért járó ellentételezésekre vonatkozik, a közlekedési közszolgáltatási szerződésekre nem.

| (157) | A DSB észrevételeit 2010. január 8-án kelt levelében tette meg. Ebben elviekben vitatja annak jogszerűségét, hogy a Bizottság ebben az esetben az 1370/2007/EK rendeletet alkalmazza. |
| --- | --- |

(157)

A DSB észrevételeit 2010. január 8-án kelt levelében tette meg. Ebben elviekben vitatja annak jogszerűségét, hogy a Bizottság ebben az esetben az 1370/2007/EK rendeletet alkalmazza.

| (158) | A DSB emlékeztet arra, hogy a DSB és a dán állam közötti szóban forgó szállítási szerződéseket a rendelet elfogadása és hatálybalépése előtt kötötték meg. Ha a rendelet alkalmazandó lenne, visszamenőleges hatályú jogszabályról lenne szó, ami a DSB szerint ellentétben állna az alapvető jogi elvekkel, azaz úgy a jogbiztonság, mint a bizalomvédelem elvével. A DSB ezenfelül úgy véli, hogy semmi nem mutat arra, hogy az uniós jogalkotó visszamenőleges hatállyal kívánta volna felruházni az 1370/2007/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(158)

A DSB emlékeztet arra, hogy a DSB és a dán állam közötti szóban forgó szállítási szerződéseket a rendelet elfogadása és hatálybalépése előtt kötötték meg. Ha a rendelet alkalmazandó lenne, visszamenőleges hatályú jogszabályról lenne szó, ami a DSB szerint ellentétben állna az alapvető jogi elvekkel, azaz úgy a jogbiztonság, mint a bizalomvédelem elvével. A DSB ezenfelül úgy véli, hogy semmi nem mutat arra, hogy az uniós jogalkotó visszamenőleges hatállyal kívánta volna felruházni az 1370/2007/EK rendeletet.

| (159) | Ellenkezőleg, a DSB észrevétele szerint a rendelet az új szabályok fokozatos bevezetéséről rendelkezik, ezenkívül a rendelet rendelkezései általában nem vonatkoznak a már megkötött szerződésekre, ha azok határozott időre szólnak. Mivel a szóban forgó szerződések időtartama megfelelt az átmeneti rendelkezések által előírtaknak, a DSB úgy véli, hogy azokra kizárólag az azok megkötése időpontjában hatályos jogszabályok – azaz az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK rendelet – alkalmazandók. |
| --- | --- |

(159)

Ellenkezőleg, a DSB észrevétele szerint a rendelet az új szabályok fokozatos bevezetéséről rendelkezik, ezenkívül a rendelet rendelkezései általában nem vonatkoznak a már megkötött szerződésekre, ha azok határozott időre szólnak. Mivel a szóban forgó szerződések időtartama megfelelt az átmeneti rendelkezések által előírtaknak, a DSB úgy véli, hogy azokra kizárólag az azok megkötése időpontjában hatályos jogszabályok – azaz az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK rendelet – alkalmazandók.

| (160) | A DSB ezen túlmenően a Bizottság közelmúltbeli határozathozatali gyakorlatára támaszkodik, amely szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem alkalmazható a rendelet 2009. december 3-i hatálybalépését megelőzően kötött szerződésekre (27). |
| --- | --- |

(160)

A DSB ezen túlmenően a Bizottság közelmúltbeli határozathozatali gyakorlatára támaszkodik, amely szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem alkalmazható a rendelet 2009. december 3-i hatálybalépését megelőzően kötött szerződésekre (27).

| (161) | A DSB másodlagosan további olyan adatokkal szolgált, amelyek bizonyítják, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések minden esetben megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(161)

A DSB másodlagosan további olyan adatokkal szolgált, amelyek bizonyítják, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések minden esetben megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet rendelkezéseinek.

6.2.   A DKT ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (162) | 2009. február 16-án kelt levelében a DKT benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. Ezeket az észrevételeket az alábbiakban foglaljuk össze. |
| --- | --- |

(162)

2009. február 16-án kelt levelében a DKT benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. Ezeket az észrevételeket az alábbiakban foglaljuk össze.

| (163) | A DKT utal a Bizottsághoz panasza, illetve az eljárás megindítását megelőző levélváltás keretében benyújtott információk összességére. |
| --- | --- |

(163)

A DKT utal a Bizottsághoz panasza, illetve az eljárás megindítását megelőző levélváltás keretében benyújtott információk összességére.

| (164) | A DKT kiemeli, hogy az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat a jelek szerint a DSB-nek csak a klasszikus vasúti szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó közlekedési közszolgáltatási szerződéseiről tesz említést, és nem vonatkozik leányvállalata, a DSB S-tog a/s által nyújtott városi szállítási tevékenységére, amelyekről pedig az eredeti panasz említést tesz. |
| --- | --- |

(164)

A DKT kiemeli, hogy az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat a jelek szerint a DSB-nek csak a klasszikus vasúti szolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó közlekedési közszolgáltatási szerződéseiről tesz említést, és nem vonatkozik leányvállalata, a DSB S-tog a/s által nyújtott városi szállítási tevékenységére, amelyekről pedig az eredeti panasz említést tesz.

| (165) | A DKT felhívja a figyelmet arra, hogy a városi szállítási szerződések ugyanolyan természetűek és azonos kérdéseket vetnek fel. E körülmények között a DKT hangsúlyozza, hogy a jelen bizottsági vizsgálatnak ki kell terjednie a városi közlekedési közszolgáltatási szerződésekre is. |
| --- | --- |

(165)

A DKT felhívja a figyelmet arra, hogy a városi szállítási szerződések ugyanolyan természetűek és azonos kérdéseket vetnek fel. E körülmények között a DKT hangsúlyozza, hogy a jelen bizottsági vizsgálatnak ki kell terjednie a városi közlekedési közszolgáltatási szerződésekre is.

| (166) | A DKT általában úgy vélekedik, hogy jelen esetben az Altmark-kritériumok nem teljesülnek, ezért a szóban forgó szerződések állami támogatással járnak. A DKT véleménye szerint ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek és jogellenesek, és a Bizottságnak el kell rendelnie azok visszavételét. |
| --- | --- |

(166)

A DKT általában úgy vélekedik, hogy jelen esetben az Altmark-kritériumok nem teljesülnek, ezért a szóban forgó szerződések állami támogatással járnak. A DKT véleménye szerint ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek és jogellenesek, és a Bizottságnak el kell rendelnie azok visszavételét.

| (167) | Noha a Bizottság nem adott hangot kétségeknek az első Altmark-kritérium teljesülését illetően, a DKT tett észrevételeket ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(167)

Noha a Bizottság nem adott hangot kétségeknek az első Altmark-kritérium teljesülését illetően, a DKT tett észrevételeket ezzel kapcsolatban.

| (168) | A DKT megítélése szerint a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása terén a tagállamok rendelkezésére álló tág mozgástérnek nem szabadna olyan önkényes helyzetekhez vezetnie, ahol harmadik felek nem kérdőjelezhetik meg egy adott tevékenység közlekedési közszolgáltatás keretében történő működtetését. A DKT szerint a Bizottság köteles indokolni a közszolgáltatási kötelezettség előírásának szükségességét. |
| --- | --- |

(168)

A DKT megítélése szerint a közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása terén a tagállamok rendelkezésére álló tág mozgástérnek nem szabadna olyan önkényes helyzetekhez vezetnie, ahol harmadik felek nem kérdőjelezhetik meg egy adott tevékenység közlekedési közszolgáltatás keretében történő működtetését. A DKT szerint a Bizottság köteles indokolni a közszolgáltatási kötelezettség előírásának szükségességét.

| (169) | A Bíróság joggyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján a DKT vitatja a Bizottság azon megállapítását, miszerint nem történt nyilvánvaló értékelési hiba. A DKT különösen úgy véli, hogy nem elegendő a szolgáltatás pontosságával, minőségével és rendszerességével kapcsolatos célkitűzések megléte annak megállapításához, hogy egy szolgáltatás közszolgáltatási kötelezettségnek minősül-e. |
| --- | --- |

(169)

A Bíróság joggyakorlata és a Bizottság gyakorlata alapján a DKT vitatja a Bizottság azon megállapítását, miszerint nem történt nyilvánvaló értékelési hiba. A DKT különösen úgy véli, hogy nem elegendő a szolgáltatás pontosságával, minőségével és rendszerességével kapcsolatos célkitűzések megléte annak megállapításához, hogy egy szolgáltatás közszolgáltatási kötelezettségnek minősül-e.

| (170) | A Bizottságnak ehelyett az 1191/69/EGK rendeletben foglalt kritériumok fényében kellene lefolytatnia vizsgálatát és értékelnie kellene a közszolgáltatási feladatok arányosságát. A DKT szerint a Bizottságnak különösen azt kellene megvizsgálnia, hogy a szóban forgó szolgáltatásoknak a pontossággal, minőséggel és rendszerességgel kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban történő működtetése nem lenne-e nyereséges. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottságnak ehelyett az 1191/69/EGK rendeletben foglalt kritériumok fényében kellene lefolytatnia vizsgálatát és értékelnie kellene a közszolgáltatási feladatok arányosságát. A DKT szerint a Bizottságnak különösen azt kellene megvizsgálnia, hogy a szóban forgó szolgáltatásoknak a pontossággal, minőséggel és rendszerességgel kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban történő működtetése nem lenne-e nyereséges.

| (171) | A DKT valójában úgy véli, hogy a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés csak akkor indokolt, ha a szolgáltatás nem nyereséges, és annak működtetéséhez elengedhetetlen az ellentételezés biztosítása, ami maga után vonja annak szükségességét, hogy minden egyes érintett vasúti összeköttetés tekintetében elkülönült vizsgálatot végezzenek. |
| --- | --- |

(171)

A DKT valójában úgy véli, hogy a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés csak akkor indokolt, ha a szolgáltatás nem nyereséges, és annak működtetéséhez elengedhetetlen az ellentételezés biztosítása, ami maga után vonja annak szükségességét, hogy minden egyes érintett vasúti összeköttetés tekintetében elkülönült vizsgálatot végezzenek.

| (172) | A DKT vitatja a Bizottság azon érvelését, miszerint a DSB ellentételezésének kiszámításához alapul szolgáló tízéves költségvetéseknek köszönhetően teljesülne a második Altmark-kritérium. Véleménye szerint ezek a költségvetések nem tartalmaznak elegendő paramétert, sem kellőképpen részletes költségelemzést ahhoz, hogy meg lehessen állapítani az egyes érintett vasúti összeköttetések esetében szükséges ellentételezés mértékét. |
| --- | --- |

(172)

A DKT vitatja a Bizottság azon érvelését, miszerint a DSB ellentételezésének kiszámításához alapul szolgáló tízéves költségvetéseknek köszönhetően teljesülne a második Altmark-kritérium. Véleménye szerint ezek a költségvetések nem tartalmaznak elegendő paramétert, sem kellőképpen részletes költségelemzést ahhoz, hogy meg lehessen állapítani az egyes érintett vasúti összeköttetések esetében szükséges ellentételezés mértékét.

| (173) | A DKT úgy véli, hogy ezt a harmadik kritériumot a negyedik Altmark-kritérium keretében kellene elemezni, hiszen ha a vállalkozás nem minősül átlagos, jól vezetett vállalkozásnak, a harmadik kritérium vizsgálata feleslegessé válik, mivel nem alapulhat egy ilyen vállalkozás költségeinek elemzésén. |
| --- | --- |

(173)

A DKT úgy véli, hogy ezt a harmadik kritériumot a negyedik Altmark-kritérium keretében kellene elemezni, hiszen ha a vállalkozás nem minősül átlagos, jól vezetett vállalkozásnak, a harmadik kritérium vizsgálata feleslegessé válik, mivel nem alapulhat egy ilyen vállalkozás költségeinek elemzésén.

| (174) | A DKT emlékeztet arra, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések odaítélése nem képezte pályázati eljárás tárgyát. Ezen túlmenően a DKT osztja a Bizottság kételyeit azt illetően, hogy a tízéves költségvetések és a dán állam által alkalmazott módszertan lehetővé tenné a negyedik Altmark-kritérium teljesítését. |
| --- | --- |

(174)

A DKT emlékeztet arra, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések odaítélése nem képezte pályázati eljárás tárgyát. Ezen túlmenően a DKT osztja a Bizottság kételyeit azt illetően, hogy a tízéves költségvetések és a dán állam által alkalmazott módszertan lehetővé tenné a negyedik Altmark-kritérium teljesítését.

| (175) | Ebben a tekintetben a DKT különösen felhívja a figyelmet arra, hogy az egyes vonalakra közzétett pályázatok bizonysága szerint a DSB versenytársai a DSB-éinél mintegy 27 %-kal alacsonyabb költségek mellett voltak képesek üzemeltetni a szolgáltatásokat. A DKT hasonlóképpen emlékeztet arra, hogy a DSB személyzetként köztisztviselőket foglalkoztat, ami kizárja a negyedik Altmark-kritérium teljesülését. |
| --- | --- |

(175)

Ebben a tekintetben a DKT különösen felhívja a figyelmet arra, hogy az egyes vonalakra közzétett pályázatok bizonysága szerint a DSB versenytársai a DSB-éinél mintegy 27 %-kal alacsonyabb költségek mellett voltak képesek üzemeltetni a szolgáltatásokat. A DKT hasonlóképpen emlékeztet arra, hogy a DSB személyzetként köztisztviselőket foglalkoztat, ami kizárja a negyedik Altmark-kritérium teljesülését.

| (176) | A DKT nem ért egyet a Bizottságnak a támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó vizsgálatához kapcsolódó érvelésével. Úgy véli, hogy az 1191/69/EGK rendelet megkülönböztetést tesz egyrészt a rendelet II., III. és IV. szakaszában foglalt, a valós költségeken alapuló megközelítés, másrészt az ugyanazon rendelet V. szakaszában foglalt, egy adott szolgáltatás nyújtásáért egy szolgáltató által, illetve az azonos szolgáltatásért egy versenytárs által kínált ár összehasonlításán alapuló megközelítés között. A DKT szerint ez a megkülönböztetés tükröződik az eltérő eljárási követelményeken alapuló közszolgáltatási kötelezettségek, illetve szerződések közötti – azok jellege szerinti – különbségtételben. |
| --- | --- |

(176)

A DKT nem ért egyet a Bizottságnak a támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó vizsgálatához kapcsolódó érvelésével. Úgy véli, hogy az 1191/69/EGK rendelet megkülönböztetést tesz egyrészt a rendelet II., III. és IV. szakaszában foglalt, a valós költségeken alapuló megközelítés, másrészt az ugyanazon rendelet V. szakaszában foglalt, egy adott szolgáltatás nyújtásáért egy szolgáltató által, illetve az azonos szolgáltatásért egy versenytárs által kínált ár összehasonlításán alapuló megközelítés között. A DKT szerint ez a megkülönböztetés tükröződik az eltérő eljárási követelményeken alapuló közszolgáltatási kötelezettségek, illetve szerződések közötti – azok jellege szerinti – különbségtételben.

| (177) | Következésképpen a Bizottságnak a valós költségekkel összefüggő megközelítésen, valamint az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésének végrehajtásához kapcsolódó elveken alapuló érvelése nem alkalmazható a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben rögzített ár vizsgálatára. A DKT úgy véli, hogy az ilyen megközelítés ellenkezik a közösségi joggyakorlattal (a Combus-ítélet), a Bizottság gyakorlatával (a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály) (28), valamint magával az eljárás megindításáról szóló határozattal is, amely megerősíti az EUMSz. 93. cikkének lex specialis jellegét. |
| --- | --- |

(177)

Következésképpen a Bizottságnak a valós költségekkel összefüggő megközelítésen, valamint az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésének végrehajtásához kapcsolódó elveken alapuló érvelése nem alkalmazható a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben rögzített ár vizsgálatára. A DKT úgy véli, hogy az ilyen megközelítés ellenkezik a közösségi joggyakorlattal (a Combus-ítélet), a Bizottság gyakorlatával (a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály) (28), valamint magával az eljárás megindításáról szóló határozattal is, amely megerősíti az EUMSz. 93. cikkének lex specialis jellegét.

| (178) | Abból a megállapításból kiindulva, hogy a Bizottság ebben az esetben a közlekedési közszolgáltatási szerződésekre a valós költségeken alapuló megközelítést kívánja alkalmazni, a DKT mindamellett megfogalmazott néhány észrevételt e megközelítésről. |
| --- | --- |

(178)

Abból a megállapításból kiindulva, hogy a Bizottság ebben az esetben a közlekedési közszolgáltatási szerződésekre a valós költségeken alapuló megközelítést kívánja alkalmazni, a DKT mindamellett megfogalmazott néhány észrevételt e megközelítésről.

| (179) | A DKT valójában úgy véli, hogy a dán hatóságok által a túlkompenzáció hiányának bizonyítása céljából bemutatott adatok nem helytállók. A DKT több érvet is felhoz ennek alátámasztására:






  — | A DSB képes lett volna jelentős mértékben csökkenteni költségeit, amennyiben pályázati eljárásban vett volna részt bizonyos vonalak tekintetében. |
| --- | --- | --- |

(179)

A DKT valójában úgy véli, hogy a dán hatóságok által a túlkompenzáció hiányának bizonyítása céljából bemutatott adatok nem helytállók. A DKT több érvet is felhoz ennek alátámasztására:

—

A DSB képes lett volna jelentős mértékben csökkenteni költségeit, amennyiben pályázati eljárásban vett volna részt bizonyos vonalak tekintetében.

| — | Ezen túlmenően a közlekedési közszolgáltatási szerződések úgy rendelkeznek, hogy a DSB pénzügyi helyzetének stabilnak kell lennie, amiben az a tény nyilvánul meg, hogy a szerződés szerinti kifizetések magasabb összegűek a közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó költségek szoros értelemben vett ellentételezésénél. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően a közlekedési közszolgáltatási szerződések úgy rendelkeznek, hogy a DSB pénzügyi helyzetének stabilnak kell lennie, amiben az a tény nyilvánul meg, hogy a szerződés szerinti kifizetések magasabb összegűek a közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó költségek szoros értelemben vett ellentételezésénél.

| — | A szerződéses kifizetések mértékét nem indokolták megfelelően és a tízéves költségvetéseket „méretre szabottan” dolgozták ki oly módon, hogy a DSB számára garantáljanak bizonyos nyereségszintet anélkül, hogy az az érintett összeköttetések mindegyike tekintetében a költségek és a bevételek részletes elemzésén alapult volna. |
| --- | --- |

—

A szerződéses kifizetések mértékét nem indokolták megfelelően és a tízéves költségvetéseket „méretre szabottan” dolgozták ki oly módon, hogy a DSB számára garantáljanak bizonyos nyereségszintet anélkül, hogy az az érintett összeköttetések mindegyike tekintetében a költségek és a bevételek részletes elemzésén alapult volna.

| — | Az ellentételezési rendszert a tőkearányos jövedelmezőséghez kapcsolódó célkitűzésre alapozták, nem a többletköltségek puszta ellentételezésére. |
| --- | --- |

—

Az ellentételezési rendszert a tőkearányos jövedelmezőséghez kapcsolódó célkitűzésre alapozták, nem a többletköltségek puszta ellentételezésére.

| — | A DKT által közzétett számítások szerint a Koppenhága és Århus közötti fővonali vasúti összeköttetés a DSB számára jelenleg előírt kötelezettségek figyelembevételével nyereséges lenne, ezért annak nem kellene közszolgáltatási szerződés tárgyát képeznie. |
| --- | --- |

—

A DKT által közzétett számítások szerint a Koppenhága és Århus közötti fővonali vasúti összeköttetés a DSB számára jelenleg előírt kötelezettségek figyelembevételével nyereséges lenne, ezért annak nem kellene közszolgáltatási szerződés tárgyát képeznie.

| — | Ezen túlmenően a DSB állítólagos teljesítményjavulása szerinte nem koherens a pénzügyi adatokkal, amelyek az érintett időszak során a bevételekhez képest a munkaerőköltségek növekedését mutatják. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően a DSB állítólagos teljesítményjavulása szerinte nem koherens a pénzügyi adatokkal, amelyek az érintett időszak során a bevételekhez képest a munkaerőköltségek növekedését mutatják.

| — | A DKT hasonlóképpen kétségbe vonja a szerződés szerinti kifizetések egymilliárd DKK összegű csökkentésének valószerűségét, amely összeg a társaság éves beszámolója szerint mindössze 647 millió DKK. |
| --- | --- |

—

A DKT hasonlóképpen kétségbe vonja a szerződés szerinti kifizetések egymilliárd DKK összegű csökkentésének valószerűségét, amely összeg a társaság éves beszámolója szerint mindössze 647 millió DKK.

| — | A DKT azt állítja, hogy a DSB (vonatkilométerben kifejezett) célkitűzéseit a 2000–2004 közötti időszakban nem érték el – ami a szerződés szerinti kifizetések csökkentését vonta volna maga után –, és hogy a DSB ellentételezést kapott olyan gördülőállományért, amely költségeit a késedelmes átadás miatt nem kellett viselnie. |
| --- | --- |

—

A DKT azt állítja, hogy a DSB (vonatkilométerben kifejezett) célkitűzéseit a 2000–2004 közötti időszakban nem érték el – ami a szerződés szerinti kifizetések csökkentését vonta volna maga után –, és hogy a DSB ellentételezést kapott olyan gördülőállományért, amely költségeit a késedelmes átadás miatt nem kellett viselnie.

| — | Végül a DKT úgy véli, hogy jelentős eredményeit figyelembe véve a DSB saját maga is képes lett volna megbirkózni a gördülőállomány késedelmes átadásának pénzügyi következményeivel, mivel helyettesítő állományról volt szó. A DSB állítólag 225 millió DKK kárpótlást kapott az Ansaldo Bredától a késedelemért, amelyet vissza kellett volna fizetnie a dán államnak, amely a DKT szerint ezt a költséget viselte. A DSB eszerint állítólag 104 millió DKK többletkifizetésben részesült a szerződés szerinti kifizetések keretében olyan állománnyal összefüggésben, amelyet nem helyeztek üzembe. |
| --- | --- |

—

Végül a DKT úgy véli, hogy jelentős eredményeit figyelembe véve a DSB saját maga is képes lett volna megbirkózni a gördülőállomány késedelmes átadásának pénzügyi következményeivel, mivel helyettesítő állományról volt szó. A DSB állítólag 225 millió DKK kárpótlást kapott az Ansaldo Bredától a késedelemért, amelyet vissza kellett volna fizetnie a dán államnak, amely a DKT szerint ezt a költséget viselte. A DSB eszerint állítólag 104 millió DKK többletkifizetésben részesült a szerződés szerinti kifizetések keretében olyan állománnyal összefüggésben, amelyet nem helyeztek üzembe.

| (180) | A DKT szerint a DSB nyereségének magas szintje a következő okokból azt bizonyítja, hogy a társaság túlkompenzációban részesült:






  — | A DSB eredményei meghaladják a hasonló (azaz alacsony) kockázat mellett tevékenykedő társaságok által ésszerűen elkönyvelhető nyereség szintjét. |
| --- | --- | --- |

(180)

A DKT szerint a DSB nyereségének magas szintje a következő okokból azt bizonyítja, hogy a társaság túlkompenzációban részesült:

—

A DSB eredményei meghaladják a hasonló (azaz alacsony) kockázat mellett tevékenykedő társaságok által ésszerűen elkönyvelhető nyereség szintjét.

| — | A DKT emlékeztet egy, a panaszában kifejtett elemzésre, amely azt mutatja, hogy a DSB adózás előtti haszonkulcsa (12,3 % az 1999–2004 és 12,77 % a 1999–2007 közötti időszakban) állítólag meghaladja a más európai vasúttársaságokéit (2,21 %–4,47 % az Egyesült Királyságban, 3,35 % Svédországban, 0,49–4,65 % Németországban, vagy 0,8–3,77 % az SNCF esetében), illetve a Bizottság által egy másik hasonló eljárás során megjelölt mértéket. (29) |
| --- | --- |

—

A DKT emlékeztet egy, a panaszában kifejtett elemzésre, amely azt mutatja, hogy a DSB adózás előtti haszonkulcsa (12,3 % az 1999–2004 és 12,77 % a 1999–2007 közötti időszakban) állítólag meghaladja a más európai vasúttársaságokéit (2,21 %–4,47 % az Egyesült Királyságban, 3,35 % Svédországban, 0,49–4,65 % Németországban, vagy 0,8–3,77 % az SNCF esetében), illetve a Bizottság által egy másik hasonló eljárás során megjelölt mértéket. (29)

| — | A DKT úgy véli, hogy ezenfelül a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket illetően a DSB eredményei egyértelműen magasabbak hazai versenytársaiénál (DSB 12,77 %; DSB S-tog 10,45 %; Arriva 4,39 %; Metro Service 6,18 %). |
| --- | --- |

—

A DKT úgy véli, hogy ezenfelül a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket illetően a DSB eredményei egyértelműen magasabbak hazai versenytársaiénál (DSB 12,77 %; DSB S-tog 10,45 %; Arriva 4,39 %; Metro Service 6,18 %).

| — | A DKT hangsúlyozza, hogy a DSB eredményei jócskán (a DKT becslései szerint mintegy 3,678 milliárd DKK-val) meghaladják a dán állam által a DSB számára célkitűzésként kijelölt 6 %-os tőkearányos jövedelmezőség szintjét. |
| --- | --- |

—

A DKT hangsúlyozza, hogy a DSB eredményei jócskán (a DKT becslései szerint mintegy 3,678 milliárd DKK-val) meghaladják a dán állam által a DSB számára célkitűzésként kijelölt 6 %-os tőkearányos jövedelmezőség szintjét.

| (181) | Végül a DKT úgy ítéli meg, hogy az az érv, miszerint az osztalékfizetéssel kizárható a túlkompenzáció, az alábbi okok miatt nem helytálló:






  — | A közlekedési közszolgáltatási szerződések nem rendelkeznek a szerződés szerinti kifizetések visszafizetésével kapcsolatos mechanizmusról abban a feltételezett esetben, ha azok meghaladnák a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásának ellentételezésére korlátozódó összeget. |
| --- | --- | --- |

(181)

Végül a DKT úgy ítéli meg, hogy az az érv, miszerint az osztalékfizetéssel kizárható a túlkompenzáció, az alábbi okok miatt nem helytálló:

—

A közlekedési közszolgáltatási szerződések nem rendelkeznek a szerződés szerinti kifizetések visszafizetésével kapcsolatos mechanizmusról abban a feltételezett esetben, ha azok meghaladnák a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásának ellentételezésére korlátozódó összeget.

| — | A dán kormány jelen esetben összemossa befektetői, közvállalkozás részvénytulajdonosaként játszott szerepét a közszolgáltatási kötelezettség ellátásának ellentételezését lehetővé tévő közjogi hatóság szerepével. |
| --- | --- |

—

A dán kormány jelen esetben összemossa befektetői, közvállalkozás részvénytulajdonosaként játszott szerepét a közszolgáltatási kötelezettség ellátásának ellentételezését lehetővé tévő közjogi hatóság szerepével.

| — | Az osztalékfizetés önmagában nem semmisítheti meg sem a túlkompenzáció gazdasági hatásait, sem a versenytorzítást, amely következményei a piacon fennmaradnak. |
| --- | --- |

—

Az osztalékfizetés önmagában nem semmisítheti meg sem a túlkompenzáció gazdasági hatásait, sem a versenytorzítást, amely következményei a piacon fennmaradnak.

| — | Az osztalékfizetéssel kapcsolatos érv diszkriminációt von maga után a közvállalkozások és magánvállalkozások között. |
| --- | --- |

—

Az osztalékfizetéssel kapcsolatos érv diszkriminációt von maga után a közvállalkozások és magánvállalkozások között.

| — | A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági keretszabály úgy rendelkezik, hogy az átvitt többlet csak mintegy 10 %-os mértéket érhet el évente. |
| --- | --- |

—

A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági keretszabály úgy rendelkezik, hogy az átvitt többlet csak mintegy 10 %-os mértéket érhet el évente.

| — | Nincs közvetlen kapcsolat a túlkompenzáció és a dán államnak fizetett osztalék összege között, amely elvet egyébként már a tízéves költségvetésekben, még az esetleges túlkompenzáció megállapítása előtt lefektették. |
| --- | --- |

—

Nincs közvetlen kapcsolat a túlkompenzáció és a dán államnak fizetett osztalék összege között, amely elvet egyébként már a tízéves költségvetésekben, még az esetleges túlkompenzáció megállapítása előtt lefektették.

| (182) | A DKT jelzi, hogy a dán állam 2008-ban eltörölte a munkáltatói hozzájárulás alóli-mentességet. Utal arra a dán törvénytervezetre, amely évente 80 millió DKK-ra becsülte a DSB-t emiatt az adó miatt terhelő többletköltséget. Ennek alapján a DKT úgy véli, hogy az adó alóli mentesség jelentős – tíz év alatt mintegy 800 millió DKK összeget elérő – negatív hatással járt a versenyre; ezt az összeget a dán kormánynak vissza kellene vennie. |
| --- | --- |

(182)

A DKT jelzi, hogy a dán állam 2008-ban eltörölte a munkáltatói hozzájárulás alóli-mentességet. Utal arra a dán törvénytervezetre, amely évente 80 millió DKK-ra becsülte a DSB-t emiatt az adó miatt terhelő többletköltséget. Ennek alapján a DKT úgy véli, hogy az adó alóli mentesség jelentős – tíz év alatt mintegy 800 millió DKK összeget elérő – negatív hatással járt a versenyre; ezt az összeget a dán kormánynak vissza kellene vennie.

| (183) | Ezen túlmenően a DKT felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy a dán állam állítólag úgy döntött, hogy a jövőben a szerződés szerinti kifizetések megnövelésén keresztül ellentételezi a DSB ilyen adókötelezettségét. |
| --- | --- |

(183)

Ezen túlmenően a DKT felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy a dán állam állítólag úgy döntött, hogy a jövőben a szerződés szerinti kifizetések megnövelésén keresztül ellentételezi a DSB ilyen adókötelezettségét.

| (184) | A DKT kéri, hogy a Bizottság ezt a kérdést a jelen eljárás keretében tárgyalja, mivel a CP78/06. számú eljárást, amelyre az eljárás megindításáról szóló határozatában hivatkozott, azóta lezárták. |
| --- | --- |

(184)

A DKT kéri, hogy a Bizottság ezt a kérdést a jelen eljárás keretében tárgyalja, mivel a CP78/06. számú eljárást, amelyre az eljárás megindításáról szóló határozatában hivatkozott, azóta lezárták.

| (185) | 2010. január 10-én a DKT eljuttatta a Bizottsághoz azzal kapcsolatos észrevételeit, hogy az 1191/69/EGK és az 1370/2007/EK rendelet közül melyik lenne a megfelelő jogalap. |
| --- | --- |

(185)

2010. január 10-én a DKT eljuttatta a Bizottsághoz azzal kapcsolatos észrevételeit, hogy az 1191/69/EGK és az 1370/2007/EK rendelet közül melyik lenne a megfelelő jogalap.

| (186) | A DKT úgy véli, hogy mivel az 1370/2007/EK rendelet csak 2009. december 3-án lépett hatályba, a szóban forgó támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének e rendelet alapján történő vizsgálata téves jogalkalmazásnak minősülne. Miután emlékeztet az uniós szabályok állami támogatások kapcsán történő alkalmazásának bizonyos időbeli hatállyal kapcsolatos elveire, a DKT azzal érvelt, hogy megkülönböztetést kell tenni annak alapján, hogy bejelentett vagy nem bejelentett támogatási intézkedésről van-e szó. A DKT az Európai Unió Elsőfokú Bíróságának SIDE-ítéletére (30) hivatkozott annak megállapítása érdekében, hogy ebben az esetben a Bizottságnak az 1191/69/EGK rendelet alapján kellene vizsgálnia az összeegyeztethetőséget. |
| --- | --- |

(186)

A DKT úgy véli, hogy mivel az 1370/2007/EK rendelet csak 2009. december 3-án lépett hatályba, a szóban forgó támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének e rendelet alapján történő vizsgálata téves jogalkalmazásnak minősülne. Miután emlékeztet az uniós szabályok állami támogatások kapcsán történő alkalmazásának bizonyos időbeli hatállyal kapcsolatos elveire, a DKT azzal érvelt, hogy megkülönböztetést kell tenni annak alapján, hogy bejelentett vagy nem bejelentett támogatási intézkedésről van-e szó. A DKT az Európai Unió Elsőfokú Bíróságának SIDE-ítéletére (30) hivatkozott annak megállapítása érdekében, hogy ebben az esetben a Bizottságnak az 1191/69/EGK rendelet alapján kellene vizsgálnia az összeegyeztethetőséget.

| (187) | A DKT következtetését arra alapozza, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések az 1999 és 2004, illetve 2005 és 2014 közötti időszakot fedik le, és a támogatásokat a szerződés szerinti kifizetések során, havonként folyósítják. Ezen túlmenően a DKT felhívja a figyelmet arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem tartalmaz semmiféle rendelkezést a már megítélt vagy vizsgálat tárgyát képező állami támogatásokról. Az eljárás megindításáról szóló, 2008. szeptember 10-i határozat egyébként nem hivatkozik az új rendeletre, noha azt akkor már elfogadták. Végül a DKT rámutat a jogszerűtlen állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (31) fennálló ellentmondásra. |
| --- | --- |

(187)

A DKT következtetését arra alapozza, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések az 1999 és 2004, illetve 2005 és 2014 közötti időszakot fedik le, és a támogatásokat a szerződés szerinti kifizetések során, havonként folyósítják. Ezen túlmenően a DKT felhívja a figyelmet arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem tartalmaz semmiféle rendelkezést a már megítélt vagy vizsgálat tárgyát képező állami támogatásokról. Az eljárás megindításáról szóló, 2008. szeptember 10-i határozat egyébként nem hivatkozik az új rendeletre, noha azt akkor már elfogadták. Végül a DKT rámutat a jogszerűtlen állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (31) fennálló ellentmondásra.

| (188) | A DKT mindenesetre úgy véli, hogy az 1370/2007/EK rendelet csak a közlekedési közszolgáltatási szerződés jövőbeni joghatásai – azaz a 2009. december 3-át követően teljesített szerződés szerinti kifizetések – tekintetében jelenthet megfelelő jogalapot az összeegyeztethetőség vizsgálatához. |
| --- | --- |

(188)

A DKT mindenesetre úgy véli, hogy az 1370/2007/EK rendelet csak a közlekedési közszolgáltatási szerződés jövőbeni joghatásai – azaz a 2009. december 3-át követően teljesített szerződés szerinti kifizetések – tekintetében jelenthet megfelelő jogalapot az összeegyeztethetőség vizsgálatához.

7.   DÁNIA ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK MEGJEGYZÉSEIRŐL

| (189) | Dánia szerint a DKT észrevételei nem vezetnek a szóban forgó tények eltérő megítéléséhez. Dánia fenntartja, hogy ebben az esetben mind a négy Altmark-kritérium teljesül és a DSB nem részesült túlkompenzációban. |
| --- | --- |

(189)

Dánia szerint a DKT észrevételei nem vezetnek a szóban forgó tények eltérő megítéléséhez. Dánia fenntartja, hogy ebben az esetben mind a négy Altmark-kritérium teljesül és a DSB nem részesült túlkompenzációban.

| (190) | Dánia úgy véli, hogy a fővárosi régióban szállítási szerződések nem tartoznak a hivatalos vizsgálati eljárás hatókörébe, ezért nem szükséges a DKT ezzel kapcsolatos észrevételeinek kommentálása. |
| --- | --- |

(190)

Dánia úgy véli, hogy a fővárosi régióban szállítási szerződések nem tartoznak a hivatalos vizsgálati eljárás hatókörébe, ezért nem szükséges a DKT ezzel kapcsolatos észrevételeinek kommentálása.

| (191) | Dánia mindamellett jelzi, hogy a DSB S-tog a/s a DSB SV 100 %-os leányvállalata, és hogy a DSB S-tog a/s-re vonatkozó adatokat tartalmazza úgy a DSB csoport konszolidált éves beszámolója, mint a dán hatóságok által benyújtott adatok. |
| --- | --- |

(191)

Dánia mindamellett jelzi, hogy a DSB S-tog a/s a DSB SV 100 %-os leányvállalata, és hogy a DSB S-tog a/s-re vonatkozó adatokat tartalmazza úgy a DSB csoport konszolidált éves beszámolója, mint a dán hatóságok által benyújtott adatok.

| (192) | A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a DSB S-tog a/s által nyújtott szállítási szolgáltatáshoz kapcsolódó tervezett és szerződés szerinti kifizetéseket szintén 6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség alapján állapították meg. A DSB S-tog a/s eredményét integrálták a DSB SV költségvetésébe, és a fővonali és regionális szállításért a társaságnak folyósítandó szerződés szerinti kifizetéseket ennek figyelembevételével számították ki. Ezen túlmenően a DSB S-tog a/s leányvállalat működési nyereségét beszámítják a DSB SV konszolidált eredményébe. A DSB S-tog a/s forgalmából generált eredmény tehát szerepel a DSB SV összevont pénzügyi eredményében. |
| --- | --- |

(192)

A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a DSB S-tog a/s által nyújtott szállítási szolgáltatáshoz kapcsolódó tervezett és szerződés szerinti kifizetéseket szintén 6 %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség alapján állapították meg. A DSB S-tog a/s eredményét integrálták a DSB SV költségvetésébe, és a fővonali és regionális szállításért a társaságnak folyósítandó szerződés szerinti kifizetéseket ennek figyelembevételével számították ki. Ezen túlmenően a DSB S-tog a/s leányvállalat működési nyereségét beszámítják a DSB SV konszolidált eredményébe. A DSB S-tog a/s forgalmából generált eredmény tehát szerepel a DSB SV összevont pénzügyi eredményében.

| (193) | Dánia szerint a jelen esetet illetően a DKT észrevételei nem kérdőjelezhetik meg a négy Altmark-kritérium teljesülését. |
| --- | --- |

(193)

Dánia szerint a jelen esetet illetően a DKT észrevételei nem kérdőjelezhetik meg a négy Altmark-kritérium teljesülését.

| (194) | Az első kritériumot illetően a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottság e ponttal kapcsolatban nem támasztott kétségeket. Az alábbiakban egyébként még szó lesz arról, hogy a Koppenhága–Århus vonal működtetése közszolgáltatási kötelezettségnek minősül-e. |
| --- | --- |

(194)

Az első kritériumot illetően a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottság e ponttal kapcsolatban nem támasztott kétségeket. Az alábbiakban egyébként még szó lesz arról, hogy a Koppenhága–Århus vonal működtetése közszolgáltatási kötelezettségnek minősül-e.

| (195) | A második kritérium tekintetében a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottság nem adott hangot kétségeinek a 2008-ig tartó időszakot illetően, és rámutatnak arra, hogy a 2009 és 2014 közötti időszak esetében a DSB-nek folyósított ellentételezés mértékét szintén a Bizottsághoz benyújtott tízéves költségvetés alapján számították ki. |
| --- | --- |

(195)

A második kritérium tekintetében a dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottság nem adott hangot kétségeinek a 2008-ig tartó időszakot illetően, és rámutatnak arra, hogy a 2009 és 2014 közötti időszak esetében a DSB-nek folyósított ellentételezés mértékét szintén a Bizottsághoz benyújtott tízéves költségvetés alapján számították ki.

| (196) | Ami a DKT által a harmadik kritériummal és azzal kapcsolatban megfogalmazott észrevételeket illeti, hogy azt csak a negyedik kritérium előzetes teljesülése esetén szükséges vizsgálni, a dán hatóságok nem értenek egyet ezzel a véleménnyel, és úgy vélik, hogy a kritériumok teljes mértékben értékelhetők egymástól függetlenül és abban a sorrendben, amelyet a Bíróság is követett az Altmark-ítéletben. |
| --- | --- |

(196)

Ami a DKT által a harmadik kritériummal és azzal kapcsolatban megfogalmazott észrevételeket illeti, hogy azt csak a negyedik kritérium előzetes teljesülése esetén szükséges vizsgálni, a dán hatóságok nem értenek egyet ezzel a véleménnyel, és úgy vélik, hogy a kritériumok teljes mértékben értékelhetők egymástól függetlenül és abban a sorrendben, amelyet a Bíróság is követett az Altmark-ítéletben.

| (197) | Végül a negyedik kritériumot illetően a dán hatóságok cáfolják a DKT azon érveit, amelyek alapján az a következtetés lenne levonható, hogy nem teljesül ez a kritérium. Rámutatnak arra, hogy a tízéves költségvetéseket a rendelkezésre álló összes adat és a költségek megfelelő elemzése alapján dolgozták ki, belefoglalva a hosszú távú teljesítményjavulással kapcsolatos perspektívát is. Ezen túlmenően a második szerződéssel kapcsolatos tárgyalások során a költségvetést felülvizsgálták és a szerződés szerinti kifizetések összegét csökkentették a hatékonyságnövekedésen elért nyereség figyelembevétele érdekében. A dán hatóságok jelzik ezenkívül, hogy az a tény, hogy a társaság történelmi okokból bizonyos rendkívüli költségeket visel a közalkalmazotti jogállásban foglalkoztatott munkavállalók után, nem áll összefüggésben a társaság megfelelő vagy nem megfelelő igazgatásával. Szintén emlékeztet arra, hogy igen jelentős különbségek vannak többek között a különböző vasúttársaságok tőkeszerkezetében és kockázati profiljában, ami lehetetlenné teszi a más társaságokkal történő összehasonlítást. Hasonlóképpen az a tény, hogy a DSB First – első ránézésre – alacsonyabb árat tudott kínálni a Kystbanen vonal üzemeltetésére, nem tükrözi azt, sőt még csak nem is mutat arra, hogy a DSB számára folyósított kifizetések túl nagy mértékűek lettek volna, mivel ezt az ajánlatot egy önálló vállalat nyújtotta be és az más paramétereken alapul (kizárólag szerződéses alkalmazottak foglalkoztatása, fiatalabb gördülőállomány, kevesebb utazószemélyzet). |
| --- | --- |

(197)

Végül a negyedik kritériumot illetően a dán hatóságok cáfolják a DKT azon érveit, amelyek alapján az a következtetés lenne levonható, hogy nem teljesül ez a kritérium. Rámutatnak arra, hogy a tízéves költségvetéseket a rendelkezésre álló összes adat és a költségek megfelelő elemzése alapján dolgozták ki, belefoglalva a hosszú távú teljesítményjavulással kapcsolatos perspektívát is. Ezen túlmenően a második szerződéssel kapcsolatos tárgyalások során a költségvetést felülvizsgálták és a szerződés szerinti kifizetések összegét csökkentették a hatékonyságnövekedésen elért nyereség figyelembevétele érdekében. A dán hatóságok jelzik ezenkívül, hogy az a tény, hogy a társaság történelmi okokból bizonyos rendkívüli költségeket visel a közalkalmazotti jogállásban foglalkoztatott munkavállalók után, nem áll összefüggésben a társaság megfelelő vagy nem megfelelő igazgatásával. Szintén emlékeztet arra, hogy igen jelentős különbségek vannak többek között a különböző vasúttársaságok tőkeszerkezetében és kockázati profiljában, ami lehetetlenné teszi a más társaságokkal történő összehasonlítást. Hasonlóképpen az a tény, hogy a DSB First – első ránézésre – alacsonyabb árat tudott kínálni a Kystbanen vonal üzemeltetésére, nem tükrözi azt, sőt még csak nem is mutat arra, hogy a DSB számára folyósított kifizetések túl nagy mértékűek lettek volna, mivel ezt az ajánlatot egy önálló vállalat nyújtotta be és az más paramétereken alapul (kizárólag szerződéses alkalmazottak foglalkoztatása, fiatalabb gördülőállomány, kevesebb utazószemélyzet).

| (198) | Dánia emlékeztet a Bizottság 1191/69/EGK rendelet alkalmazásával kapcsolatos érvelését illető kételyeire, mivel úgy véli, hogy a rendelet jelentős jogbizonytalanságot von maga után, különösen a közlekedési közszolgáltatási szerződések bejelentési kötelezettsége tekintetében. |
| --- | --- |

(198)

Dánia emlékeztet a Bizottság 1191/69/EGK rendelet alkalmazásával kapcsolatos érvelését illető kételyeire, mivel úgy véli, hogy a rendelet jelentős jogbizonytalanságot von maga után, különösen a közlekedési közszolgáltatási szerződések bejelentési kötelezettsége tekintetében.

| (199) | Dánia mindamellett nem ért egyet a DKT értelmezésével, különösen a 14. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt „ellenérték” szó használata tekintetében, valamint az 1191/69/EGK rendelet alkalmazhatósága esetén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatatlanságát illetően. |
| --- | --- |

(199)

Dánia mindamellett nem ért egyet a DKT értelmezésével, különösen a 14. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt „ellenérték” szó használata tekintetében, valamint az 1191/69/EGK rendelet alkalmazhatósága esetén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatatlanságát illetően.

i.   Az elemzés általános szempontjai

| (200) | Dánia a legmesszemenőbbekig vitatja a DKT azon érvét, miszerint az ellentételezést az egyes érintett vonalak költségei alapján kellene meghatározni. Semmiféle jogalap nem követeli meg azt, hogy egy átfogó közszolgáltatási szerződés teljesítése fejében folyósított ellentételezést a szolgáltató által elfogadott minden egyes kötelezettség „mikroszintű” elemzése alapján kellene kiszámítani. |
| --- | --- |

(200)

Dánia a legmesszemenőbbekig vitatja a DKT azon érvét, miszerint az ellentételezést az egyes érintett vonalak költségei alapján kellene meghatározni. Semmiféle jogalap nem követeli meg azt, hogy egy átfogó közszolgáltatási szerződés teljesítése fejében folyósított ellentételezést a szolgáltató által elfogadott minden egyes kötelezettség „mikroszintű” elemzése alapján kellene kiszámítani.

| (201) | A dán hatóságok vitatják a Fred Olsen-ítélet (a T-17/02. számú ügy) DKT általi értelmezését, és hangsúlyozzák, hogy ebben az esetben összefüggő, integrált és egyazon átfogó, tárgyalások útján kötött szerződés keretében üzemeltetett hálózatról van szó. Az ellentételezés vonalankénti elemzés alapján történő rögzítése ezért felesleges és megtévesztő eredményekhez vezethetne. Ez az eljárás a közös költségek megosztásával kapcsolatban jelentősebb bizonytalanságokat szülne, mint a szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásával összefüggő bevételek és kiadások egészének áttekintő vizsgálata. |
| --- | --- |

(201)

A dán hatóságok vitatják a Fred Olsen-ítélet (a T-17/02. számú ügy) DKT általi értelmezését, és hangsúlyozzák, hogy ebben az esetben összefüggő, integrált és egyazon átfogó, tárgyalások útján kötött szerződés keretében üzemeltetett hálózatról van szó. Az ellentételezés vonalankénti elemzés alapján történő rögzítése ezért felesleges és megtévesztő eredményekhez vezethetne. Ez az eljárás a közös költségek megosztásával kapcsolatban jelentősebb bizonytalanságokat szülne, mint a szerződésben foglalt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásával összefüggő bevételek és kiadások egészének áttekintő vizsgálata.

| (202) | Ezzel szemben emlékeztetnek arra, hogy a DSB szerződés szerinti szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó számviteli adatai elkülönülten vizsgálhatók, mivel azok tekintetében elkülönült számvitelt vezet a társaság. |
| --- | --- |

(202)

Ezzel szemben emlékeztetnek arra, hogy a DSB szerződés szerinti szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó számviteli adatai elkülönülten vizsgálhatók, mivel azok tekintetében elkülönült számvitelt vezet a társaság.

ii.   A Koppenhága–Århus összeköttets

| (203) | A dán hatóságok nem értenek egyet azzal a véleménnyel, miszerint a pénzügyi támogatás nélkül működtethető szolgáltatás nyújtása nem minőslhet közszolgáltatási kötelezettségnek. Az államnak jogában áll úgy dönteni, hogy azt egy paramétereit (a menetrendet, kapacitást, viteldíjakat stb.) tekintve koherens közszolgáltatásba integrálja – márpedig jelenleg ez a helyzet, mivel ez a vonal az Århustól északra fekvő összeköttetések, a többi vonallal meglévő kapcsolatok és az ott közlekedő szerelvények csoportosítása vagy szétválasztása miatt szorosan illeszkedik a DSB többi szolgáltatásába. |
| --- | --- |

(203)

A dán hatóságok nem értenek egyet azzal a véleménnyel, miszerint a pénzügyi támogatás nélkül működtethető szolgáltatás nyújtása nem minőslhet közszolgáltatási kötelezettségnek. Az államnak jogában áll úgy dönteni, hogy azt egy paramétereit (a menetrendet, kapacitást, viteldíjakat stb.) tekintve koherens közszolgáltatásba integrálja – márpedig jelenleg ez a helyzet, mivel ez a vonal az Århustól északra fekvő összeköttetések, a többi vonallal meglévő kapcsolatok és az ott közlekedő szerelvények csoportosítása vagy szétválasztása miatt szorosan illeszkedik a DSB többi szolgáltatásába.

| (204) | Ezen túlmenően a dán hatóságok jelzik, hogy a DSB-nek fizetett ellentételezések összegét a közszolgáltatási kötelezettségek egészével összefüggő bevételek és költségek alapján számítják ki. Ha ezen belül vannak potenciálisan nyereséges vonalak vagy szolgáltatások is, az azokból származó bevételek szintén részét képezik az átfogó számításnak. Ebben az esetben pedig az önmagukban potenciálisan nyereséges vonalak kizárása csupán azzal az eredménnyel járna, hogy növelné a DSB-nek folyósított támogatás teljes összegét, így a nem veszteséges vonal szerződésbe foglalása nem vezet feltétlenül túlkompenzációhoz. |
| --- | --- |

(204)

Ezen túlmenően a dán hatóságok jelzik, hogy a DSB-nek fizetett ellentételezések összegét a közszolgáltatási kötelezettségek egészével összefüggő bevételek és költségek alapján számítják ki. Ha ezen belül vannak potenciálisan nyereséges vonalak vagy szolgáltatások is, az azokból származó bevételek szintén részét képezik az átfogó számításnak. Ebben az esetben pedig az önmagukban potenciálisan nyereséges vonalak kizárása csupán azzal az eredménnyel járna, hogy növelné a DSB-nek folyósított támogatás teljes összegét, így a nem veszteséges vonal szerződésbe foglalása nem vezet feltétlenül túlkompenzációhoz.

| (205) | Amellett a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DKT Koppenhága–Århus vonallal kapcsolatos számításai pontatlanok és bizonyos elemei miatt vitathatók. Hangsúlyozzák, hogy a DKT nem részletezi kellőképpen a számítás módját, és jelzik, hogy nem értenek egyet a bemutatott számadatokkal. Dánia szerint e vonal tekintetében optimista becslés szerint is több mint [...] millió DKK-val kevesebb bevételre lehet számítani, mint a DKT által idézett [...]. |
| --- | --- |

(205)

Amellett a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DKT Koppenhága–Århus vonallal kapcsolatos számításai pontatlanok és bizonyos elemei miatt vitathatók. Hangsúlyozzák, hogy a DKT nem részletezi kellőképpen a számítás módját, és jelzik, hogy nem értenek egyet a bemutatott számadatokkal. Dánia szerint e vonal tekintetében optimista becslés szerint is több mint [...] millió DKK-val kevesebb bevételre lehet számítani, mint a DKT által idézett [...].

iii.   Termelékenység

| (206) | A dán hatóságok cáfolják azt az érvet, miszerint a DSB termelékenységjavulásból származó nyeresége nem nőtt volna jelentős mértékben 1999 és 2007 között. Megkérdőjelezik a DKT által alkalmazott, a névleges személyzeti költségek és a forgalom arányán alapuló számítási módszert. A DSB forgalmát ugyanis több mikro- és makrogazdasági tényező is befolyásolja, aminek következtében nincs arányos és állandó korreláció a termelékenység és a forgalom között; ilyen tényező például a helyi verseny, a konjunktúra fejleményei, a politikai prioritások, az infláció, az utazóközönség változó társadalmi összetétele stb. |
| --- | --- |

(206)

A dán hatóságok cáfolják azt az érvet, miszerint a DSB termelékenységjavulásból származó nyeresége nem nőtt volna jelentős mértékben 1999 és 2007 között. Megkérdőjelezik a DKT által alkalmazott, a névleges személyzeti költségek és a forgalom arányán alapuló számítási módszert. A DSB forgalmát ugyanis több mikro- és makrogazdasági tényező is befolyásolja, aminek következtében nincs arányos és állandó korreláció a termelékenység és a forgalom között; ilyen tényező például a helyi verseny, a konjunktúra fejleményei, a politikai prioritások, az infláció, az utazóközönség változó társadalmi összetétele stb.

| (207) | A dán hatóságok két módszert javasolnak a DSB tevékenységei termelékenységének értékelésére:






  — | a DSB teljesítményének, azaz a kilométerenkénti utasszámnak (ez 1,8 %-kal nőtt 1999 és 2007 között) a foglalkoztatottak (teljes munkaidős alkalmazottak) számával való összevetése, |
| --- | --- | --- |

(207)

A dán hatóságok két módszert javasolnak a DSB tevékenységei termelékenységének értékelésére:

—

a DSB teljesítményének, azaz a kilométerenkénti utasszámnak (ez 1,8 %-kal nőtt 1999 és 2007 között) a foglalkoztatottak (teljes munkaidős alkalmazottak) számával való összevetése,

| — | a DSB teljesítményének a személyzeti reálköltségekkel (azaz a munkabér-inflációval korrigált költségekkel) való összevetése. |
| --- | --- |

—

a DSB teljesítményének a személyzeti reálköltségekkel (azaz a munkabér-inflációval korrigált költségekkel) való összevetése.

| (208) | E két módszer szerint évi 1,9 %-kal, illetve 2 %-kal nőtt a társaság termelékenysége. |
| --- | --- |

(208)

E két módszer szerint évi 1,9 %-kal, illetve 2 %-kal nőtt a társaság termelékenysége.

iv.   A szerződés szerinti kifizetések csökkentése

| (209) | A dán hatóságok kijelentik, hogy a DKT által e tekintetben bemutatott számadatok nem helytállók. A DSB beszámolóiban szereplő és a DKT által felhasznált „szerződés szerinti kifizetések” egyaránt vonatkoznak az állammal kötött, jelen esetben szóban forgó szerződésre és más szerződésekkel (a DSB svédországi szerződéseivel: a Hovedstadens Udviklingsråddal (HUR) kötött szerződéssel és a Langå-Struer vonalra vonatkozó ideiglenes szállítási szerződéssel) összefüggő egyéb kifizetésekre. |
| --- | --- |

(209)

A dán hatóságok kijelentik, hogy a DKT által e tekintetben bemutatott számadatok nem helytállók. A DSB beszámolóiban szereplő és a DKT által felhasznált „szerződés szerinti kifizetések” egyaránt vonatkoznak az állammal kötött, jelen esetben szóban forgó szerződésre és más szerződésekkel (a DSB svédországi szerződéseivel: a Hovedstadens Udviklingsråddal (HUR) kötött szerződéssel és a Langå-Struer vonalra vonatkozó ideiglenes szállítási szerződéssel) összefüggő egyéb kifizetésekre.

| (210) | Rávilágítanak arra, hogy az egymilliárd DKK összegű csökkenés egyértelműen kitűnik a 2003. évi pénzügyi törvényből (a 28.61.01. cikk (10) bekezdése). A 2003. és 2004. évi pénzügyi törvényből ezenkívül az is kiderül, hogy felfelé kiigazították a 2003-ban és 2004-ben csökkentett összegeket. Dánia benyújt egy összefoglaló táblázatot, amely megmutatja, hogy a csökkentés teljes értéke végül 1018 millió DKK volt. |
| --- | --- |

(210)

Rávilágítanak arra, hogy az egymilliárd DKK összegű csökkenés egyértelműen kitűnik a 2003. évi pénzügyi törvényből (a 28.61.01. cikk (10) bekezdése). A 2003. és 2004. évi pénzügyi törvényből ezenkívül az is kiderül, hogy felfelé kiigazították a 2003-ban és 2004-ben csökkentett összegeket. Dánia benyújt egy összefoglaló táblázatot, amely megmutatja, hogy a csökkentés teljes értéke végül 1018 millió DKK volt.

v.   Vonatkilométer

| (211) | A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a szerződésben a vonatkilométerben kifejezett teljesítmény tekintetében rögzített kötelezettség alacsonyabb a DKT által felhozottnál, mivel figyelembe kell venni a Jyllandból az ország középső és nyugati részeibe irányuló szállítási szolgáltatáshoz kapcsolódó, 2003 novemberében kiírt pályázatot is. A hatóságok táblázat formájában nyújtják be a pontos számadatokat, amelyekből kiderül, hogy a DSB összességében 1,5 millió vonatkilométerrel többet tett meg a szerződésben előrejelzettnél, ezért nem jelenthető ki, hogy a DSB olyan szolgáltatásokért részesült volna ellentételezésben, amelyeket nem teljesített. Ezen túlmenően hangsúlyozzák, hogy a DSB negyedévenként jelentést küldött a közlekedési minisztériumnak a szerződéshez kapcsolódó teljesítményéről. |
| --- | --- |

(211)

A dán hatóságok rámutatnak arra, hogy a szerződésben a vonatkilométerben kifejezett teljesítmény tekintetében rögzített kötelezettség alacsonyabb a DKT által felhozottnál, mivel figyelembe kell venni a Jyllandból az ország középső és nyugati részeibe irányuló szállítási szolgáltatáshoz kapcsolódó, 2003 novemberében kiírt pályázatot is. A hatóságok táblázat formájában nyújtják be a pontos számadatokat, amelyekből kiderül, hogy a DSB összességében 1,5 millió vonatkilométerrel többet tett meg a szerződésben előrejelzettnél, ezért nem jelenthető ki, hogy a DSB olyan szolgáltatásokért részesült volna ellentételezésben, amelyeket nem teljesített. Ezen túlmenően hangsúlyozzák, hogy a DSB negyedévenként jelentést küldött a közlekedési minisztériumnak a szerződéshez kapcsolódó teljesítményéről.

vi.   A DSB eredményei

| (212) | Dánia úgy véli, hogy a DSB – 6 %-os feltételezett haszonkulcsra alapozott – előzetes költségvetése ésszerű és valószerű volt. Az, hogy a nyereség végül magasabbnak bizonyult az előzetes költségvetésben foglaltnál, egy sor előreláthatatlan körülmény következménye volt, és a kormány úgy zárta ki annak hatását, hogy egyrészt rendkívüli csökkentést hajtott végre a szerződés szerinti kifizetésekben, másrészt osztalékot vett ki a társaságból. |
| --- | --- |

(212)

Dánia úgy véli, hogy a DSB – 6 %-os feltételezett haszonkulcsra alapozott – előzetes költségvetése ésszerű és valószerű volt. Az, hogy a nyereség végül magasabbnak bizonyult az előzetes költségvetésben foglaltnál, egy sor előreláthatatlan körülmény következménye volt, és a kormány úgy zárta ki annak hatását, hogy egyrészt rendkívüli csökkentést hajtott végre a szerződés szerinti kifizetésekben, másrészt osztalékot vett ki a társaságból.

| (213) | Emellett a dán hatóságok vitatják az európai személyszállító vasúttársaságok teljesítményadatainak felhasználhatóságát erre az összehasonlításra. Rámutatnak továbbá az ilyen összevetésekben rejlő nehézségekre (a tőkeszerkezet és a tőkebefektetés mértékének különbözősége, a működési kockázattal összefüggő feltételek, a vállalatok számviteli adatait befolyásoló makrogazdasági és strukturális tényezők), és idézik az Európai Bizottság egy jelentését, amely a DSB-t nem tünteti fel az európai piacon tevékenykedő versenytársainál nyereségesebbként. |
| --- | --- |

(213)

Emellett a dán hatóságok vitatják az európai személyszállító vasúttársaságok teljesítményadatainak felhasználhatóságát erre az összehasonlításra. Rámutatnak továbbá az ilyen összevetésekben rejlő nehézségekre (a tőkeszerkezet és a tőkebefektetés mértékének különbözősége, a működési kockázattal összefüggő feltételek, a vállalatok számviteli adatait befolyásoló makrogazdasági és strukturális tényezők), és idézik az Európai Bizottság egy jelentését, amely a DSB-t nem tünteti fel az európai piacon tevékenykedő versenytársainál nyereségesebbként.

| (214) | Dánia másfelől nem vitatja, hogy a DSB eredményeinek alakulása kedvezőbbnek bizonyult az eredeti költségvetésekben előrejelzettnél. Mindamellett a dán hatóságok felvilágosítással szolgálnak az adókulcsok alakulásának hatásait illetően, és benyújtják a DSB eredményeinek összefoglaló táblázatát. |
| --- | --- |

(214)

Dánia másfelől nem vitatja, hogy a DSB eredményeinek alakulása kedvezőbbnek bizonyult az eredeti költségvetésekben előrejelzettnél. Mindamellett a dán hatóságok felvilágosítással szolgálnak az adókulcsok alakulásának hatásait illetően, és benyújtják a DSB eredményeinek összefoglaló táblázatát.

| (215) | Dánia végezetül benyújtotta a DSB pénzügyi helyzetével kapcsolatos legfrissebb adatokat, rámutatva arra, hogy a közszolgáltatási tevékenységből származó adózás utáni eredmények 2007-ben 670 millió DKK-ra, 2008-ban 542 millió DKK-ra rúgtak. |
| --- | --- |

(215)

Dánia végezetül benyújtotta a DSB pénzügyi helyzetével kapcsolatos legfrissebb adatokat, rámutatva arra, hogy a közszolgáltatási tevékenységből származó adózás utáni eredmények 2007-ben 670 millió DKK-ra, 2008-ban 542 millió DKK-ra rúgtak.

vii.   Osztalékpolitika

| (216) | Dánia úgy véli, hogy az aprólékos költségvetéssel együttesen az osztalékpolitika igen hatékony módot jelent a túlkompenzáció kivédésére, mivel olyan eszközről van szó, amely rugalmasságot biztosít a túlkompenzáció elkerülésére abban az esetben, ha a költségvetés munkafeltevései tévesnek bizonyulnak. Az osztalékpolitika a szállítási szerződés alapjául szolgáló aprólékos költségvetés kiegészítőjeként működik. |
| --- | --- |

(216)

Dánia úgy véli, hogy az aprólékos költségvetéssel együttesen az osztalékpolitika igen hatékony módot jelent a túlkompenzáció kivédésére, mivel olyan eszközről van szó, amely rugalmasságot biztosít a túlkompenzáció elkerülésére abban az esetben, ha a költségvetés munkafeltevései tévesnek bizonyulnak. Az osztalékpolitika a szállítási szerződés alapjául szolgáló aprólékos költségvetés kiegészítőjeként működik.

| (217) | A dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az ellentételezést előzetesen határozták meg a bevételek és költségek széles körű becslése alapján, és az nem képez a DSB által korlátlanul felhasználható forrást. Rámutatnak továbbá arra, hogy a DSB akkor sem kaphat kiegészítő ellentételezést az államtól, ha a valós számadatok negatív irányban térnek el az előzetes költségvetéstől, például a túlzott költségszint (ennek oka lehet a rossz igazgatás, a munkabérek, a költségek, vagy a beszerzések növekedése,) vagy az előrejelzésekhez viszonyított forgalomcsökkenés miatti bevételkiesés miatt. Ennélfogva a rossz teljesítménnyel összefüggő kockázat egy részét a DSB viseli. |
| --- | --- |

(217)

A dán hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az ellentételezést előzetesen határozták meg a bevételek és költségek széles körű becslése alapján, és az nem képez a DSB által korlátlanul felhasználható forrást. Rámutatnak továbbá arra, hogy a DSB akkor sem kaphat kiegészítő ellentételezést az államtól, ha a valós számadatok negatív irányban térnek el az előzetes költségvetéstől, például a túlzott költségszint (ennek oka lehet a rossz igazgatás, a munkabérek, a költségek, vagy a beszerzések növekedése,) vagy az előrejelzésekhez viszonyított forgalomcsökkenés miatti bevételkiesés miatt. Ennélfogva a rossz teljesítménnyel összefüggő kockázat egy részét a DSB viseli.

| (218) | Következésképpen a dán hatóságok szerint az osztalékpolitika a kiegészítő biztosíték szerepét tölti be a túlkompenzáció kizárása érdekében abban az esetben, ha az eredmény pozitív irányban térne el az előzetes költségvetéstől. Olyan rugalmas eszközt jelent, amelynek segítségével az állam biztosíthatja egy adott összeg visszafizettetését a társasággal. |
| --- | --- |

(218)

Következésképpen a dán hatóságok szerint az osztalékpolitika a kiegészítő biztosíték szerepét tölti be a túlkompenzáció kizárása érdekében abban az esetben, ha az eredmény pozitív irányban térne el az előzetes költségvetéstől. Olyan rugalmas eszközt jelent, amelynek segítségével az állam biztosíthatja egy adott összeg visszafizettetését a társasággal.

| (219) | Dánia rámutat arra, hogy a DSB-nek nem állt módjában az esetleges likviditási előnyből a piaci verseny torzítása révén – például más szolgáltatások nyújtásával, azaz kereszttámogatás útján – hasznot húzni. |
| --- | --- |

(219)

Dánia rámutat arra, hogy a DSB-nek nem állt módjában az esetleges likviditási előnyből a piaci verseny torzítása révén – például más szolgáltatások nyújtásával, azaz kereszttámogatás útján – hasznot húzni.

| (220) | A dán hatóságok továbbá jelzik, hogy az osztalékok teljes összege az 1999 és 2007 közötti pénzügyi évek beszámolóiban 3469 millió DKK-val magasabb volt a költségvetésben előrejelzettnél. Rámutattak arra, hogy a DSB 2007-ben mintegy 607 millió DKK, 2008-ban mintegy 359 millió DKK összegű osztalékot fizetett a dán államnak. |
| --- | --- |

(220)

A dán hatóságok továbbá jelzik, hogy az osztalékok teljes összege az 1999 és 2007 közötti pénzügyi évek beszámolóiban 3469 millió DKK-val magasabb volt a költségvetésben előrejelzettnél. Rámutattak arra, hogy a DSB 2007-ben mintegy 607 millió DKK, 2008-ban mintegy 359 millió DKK összegű osztalékot fizetett a dán államnak.

| (221) | Dánia szerint még ha igaz is, hogy az osztalékfizetést nem olyan számítások alapján teljesítették, amelyek kizárólagos célja az esetleges túlkompenzáció megállapítása, a kifizetett osztalék összege nyilvánvalóan meghaladja a tervezett és valós eredmények közötti különbséget. Amennyiben a DSB a várakozásokat felülmúló eredményeket produkált, ezt a többletet osztalék formájában teljes egészében kivették a társaságból. Következésképpen Dánia véleménye szerint nem került sor túlkompenzációra. |
| --- | --- |

(221)

Dánia szerint még ha igaz is, hogy az osztalékfizetést nem olyan számítások alapján teljesítették, amelyek kizárólagos célja az esetleges túlkompenzáció megállapítása, a kifizetett osztalék összege nyilvánvalóan meghaladja a tervezett és valós eredmények közötti különbséget. Amennyiben a DSB a várakozásokat felülmúló eredményeket produkált, ezt a többletet osztalék formájában teljes egészében kivették a társaságból. Következésképpen Dánia véleménye szerint nem került sor túlkompenzációra.

viii.   Visszafizettetési mechanizmus bevezetése

| (222) | A Bizottsággal folytatott megbeszélések és észrevételeinek megfogalmazása során Dánia jelezte, hogy visszafizettetési mechanizmust kíván bevezetni a DSB-vel fennálló szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottsággal folytatott megbeszélések és észrevételeinek megfogalmazása során Dánia jelezte, hogy visszafizettetési mechanizmust kíván bevezetni a DSB-vel fennálló szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében.

| (223) | A tervezett mechanizmus elemei a következők: |
| --- | --- |

(223)

A tervezett mechanizmus elemei a következők:

| (224) | A dán hatóságok szerint amennyiben előzetesen tökéletesen pontos információik lennének a DSB működéséről, az ellentételezési mechanizmust a következő egyenlettel kellene kifejezni:

  Összes bevétel (utasok + szerződés szerinti kifizetések) – ésszerű haszon – összes kiadás = 0 |
| --- | --- |

(224)

A dán hatóságok szerint amennyiben előzetesen tökéletesen pontos információik lennének a DSB működéséről, az ellentételezési mechanizmust a következő egyenlettel kellene kifejezni:

Összes bevétel (utasok + szerződés szerinti kifizetések) – ésszerű haszon – összes kiadás = 0

| (225) | Márpedig a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy nem állhat előzetesen rendelkezésükre tökéletesen pontos információ a többéves szerződések időtartamára, és hogy ezért a gyakorlatban az egyenlet végeredménye ritkán nulla. |
| --- | --- |

(225)

Márpedig a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy nem állhat előzetesen rendelkezésükre tökéletesen pontos információ a többéves szerződések időtartamára, és hogy ezért a gyakorlatban az egyenlet végeredménye ritkán nulla.

| (226) | A jelenlegi rendszerben az egyenletet a gyakorlatban az osztalékpolitika igénybevételével igazítják az eredményhez (az egyenlet jobb oldalához). A dán hatóságok által mérlegelt másik megoldás az lenne, hogy a bevételek teljes összegét (az egyenlet bal oldalát) igazítanák ki minden évben a szerződés szerinti kifizetések visszafizettetési mechanizmus alapján történő korrekciója alapján. |
| --- | --- |

(226)

A jelenlegi rendszerben az egyenletet a gyakorlatban az osztalékpolitika igénybevételével igazítják az eredményhez (az egyenlet jobb oldalához). A dán hatóságok által mérlegelt másik megoldás az lenne, hogy a bevételek teljes összegét (az egyenlet bal oldalát) igazítanák ki minden évben a szerződés szerinti kifizetések visszafizettetési mechanizmus alapján történő korrekciója alapján.

| (227) | A kiigazítás mértéke az alábbi egyenletben kifejezett bruttó csökkentéssel lenne egyenlő:

  Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés |
| --- | --- |

(227)

A kiigazítás mértéke az alábbi egyenletben kifejezett bruttó csökkentéssel lenne egyenlő:

Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés

| (228) | Annak biztosítása érdekében, hogy a DSB továbbra is ösztönzést kapjon hatékonyságának növelésére és új utasok bevonzására, a visszafizettetési záradéknak a dán hatóságok szerint lehetővé kellene tennie a társaság bizonyos előre meghatározott paraméterek terén elért teljesítményjavulásának jutalmazását. Így a DSB megtarthatná a bruttó csökkentés egy részét, amennyiben a bruttó csökkentés (amely egyenlő az ésszerű haszonnak, illetve tőkearányos jövedelmezőségnek az egyenletben rögzített összeget meghaladó részével) a következők egyikének eredménye:






  — | az utaskilométerenkénti (a továbbiakban: utaskm) költségek csökkenése és/vagy |
| --- | --- | --- |

(228)

Annak biztosítása érdekében, hogy a DSB továbbra is ösztönzést kapjon hatékonyságának növelésére és új utasok bevonzására, a visszafizettetési záradéknak a dán hatóságok szerint lehetővé kellene tennie a társaság bizonyos előre meghatározott paraméterek terén elért teljesítményjavulásának jutalmazását. Így a DSB megtarthatná a bruttó csökkentés egy részét, amennyiben a bruttó csökkentés (amely egyenlő az ésszerű haszonnak, illetve tőkearányos jövedelmezőségnek az egyenletben rögzített összeget meghaladó részével) a következők egyikének eredménye:

—

az utaskilométerenkénti (a továbbiakban: utaskm) költségek csökkenése és/vagy

| — | az utaskilométerben mért utasszám-növekedés. |
| --- | --- |

—

az utaskilométerben mért utasszám-növekedés.

| (229) | Következésképpen a dán hatóságok a következőképpen kívánják modulálni a visszafizettetési mechanizmust:






  — | ha a DSB (utaskilométerenkénti) költségeit az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest csökkenti, kiszámítják ennek mértékét (a százalékos értékben kifejezett költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal), valamint |
| --- | --- | --- |

(229)

Következésképpen a dán hatóságok a következőképpen kívánják modulálni a visszafizettetési mechanizmust:

—

ha a DSB (utaskilométerenkénti) költségeit az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest csökkenti, kiszámítják ennek mértékét (a százalékos értékben kifejezett költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal), valamint

| — | ha nő az utasszám, az utaskilométerben kifejezett utasforgalom növekedését 0,80 DKK-val szorozzák meg és ezzel az összeggel csökkentik a bruttó csökkentés mértékét. (32) |
| --- | --- |

—

ha nő az utasszám, az utaskilométerben kifejezett utasforgalom növekedését 0,80 DKK-val szorozzák meg és ezzel az összeggel csökkentik a bruttó csökkentés mértékét. (32)

| (230) | A dán hatóságok magyarázata szerint a teljesítményjavulás miatti összes csökkentés nem haladhatja meg az adott év bruttó csökkentését. Ennélfogva a nettó csökkentés nulla és a bruttó csökkentés közé esik. |
| --- | --- |

(230)

A dán hatóságok magyarázata szerint a teljesítményjavulás miatti összes csökkentés nem haladhatja meg az adott év bruttó csökkentését. Ennélfogva a nettó csökkentés nulla és a bruttó csökkentés közé esik.

| (231) | A visszafizettetési mechanizmus így az alábbi egyenletnek felel meg:

  Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – változó (Δκöltség + Δutaskm) = nettó csökkentés |
| --- | --- |

(231)

A visszafizettetési mechanizmus így az alábbi egyenletnek felel meg:

Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – változó (Δκöltség + Δutaskm) = nettó csökkentés

| (232) | A dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy egy ilyen visszafizettetési mechanizmus bevezetése jelentős hatással bírna a dán állam osztalékpolitikájára, az alábbi táblázatok tanúsága szerint. |
| --- | --- |

(232)

A dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy egy ilyen visszafizettetési mechanizmus bevezetése jelentős hatással bírna a dán állam osztalékpolitikájára, az alábbi táblázatok tanúsága szerint.

Image

| (233) | A dán hatóságok jelezték továbbá, hogy ezt a visszafizettetési mechanizmust egy felső határ megszabása egészítené ki, amelynek segítségével biztosítható lenne, hogy a mechanizmus ne eredményezzen olyan helyzetet, amelyben a DSB-nek juttatott haszon összege meghaladná az ésszerűnek ítélhető szintet. |
| --- | --- |

(233)

A dán hatóságok jelezték továbbá, hogy ezt a visszafizettetési mechanizmust egy felső határ megszabása egészítené ki, amelynek segítségével biztosítható lenne, hogy a mechanizmus ne eredményezzen olyan helyzetet, amelyben a DSB-nek juttatott haszon összege meghaladná az ésszerűnek ítélhető szintet.

| (234) | A dán hatóságok terveik szerint a DSB tőkearányos jövedelmezőségének függvényében határoznák meg ezt a felső határt, amelynek tekintetében a szerződésekben foglalt 6 %-os szinten túlmenően figyelembe vennék a hatékonyságnövekedés vagy az utasszám-növekedés által generált többlethasznot. Ezt a felső határt az alábbi egyenlet szerint állapítanák meg: |
| --- | --- |

(234)

A dán hatóságok terveik szerint a DSB tőkearányos jövedelmezőségének függvényében határoznák meg ezt a felső határt, amelynek tekintetében a szerződésekben foglalt 6 %-os szinten túlmenően figyelembe vennék a hatékonyságnövekedés vagy az utasszám-növekedés által generált többlethasznot. Ezt a felső határt az alábbi egyenlet szerint állapítanák meg:

Formula

| (235) | Ilyen módon a visszafizettetési mechanizmusban foglalt ösztönző tényezők többletnyereséget eredményezhetnek a DSB számára, amennyiben a társaság javítja költségszerkezetét, vagy ha nő az utasszám (Δκöltség + Δutaskm). |
| --- | --- |

(235)

Ilyen módon a visszafizettetési mechanizmusban foglalt ösztönző tényezők többletnyereséget eredményezhetnek a DSB számára, amennyiben a társaság javítja költségszerkezetét, vagy ha nő az utasszám (Δκöltség + Δutaskm).

| (236) | A dán hatóságok jelezték, hogy a számítás során a DSB saját tőkéjének csak azt a részét veszik figyelembe, amely az elkülönült számvitel alapján közszolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(236)

A dán hatóságok jelezték, hogy a számítás során a DSB saját tőkéjének csak azt a részét veszik figyelembe, amely az elkülönült számvitel alapján közszolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódik.

| (237) | E mechanizmus keretében az ésszerű haszon felső határát a tőkearányos jövedelmezőség 12 %-ában lehetne megállapítani. A dán hatóságok emellett kikötik, hogy az éves határ nem haladhatja meg a három évre vetített 10 %-ot. |
| --- | --- |

(237)

E mechanizmus keretében az ésszerű haszon felső határát a tőkearányos jövedelmezőség 12 %-ában lehetne megállapítani. A dán hatóságok emellett kikötik, hogy az éves határ nem haladhatja meg a három évre vetített 10 %-ot.

| (238) | A dán hatóságok elemzést nyújtottak be a Bizottságnak annak empirikus bizonyítására, milyen hatással bírt volna egy ilyen visszafizettetési mechanizmus a 2004 és 2008 közötti időszakban, az alábbi táblázat szerint:



















  Közszolgáltatási tevékenység (millió DKK) | Adózás előtti eredmény | Ésszerű haszon (az adózás előtti tőkearányos jövedelmezőség 6 %-a) | Bruttó visszavétel | Becsült saját tőke | Utaskilométer (millió) | Utaskilométerenkénti költség (DKK/km) | Utaskilométerenkénti költségkülönbözet (4 év) | A DSB hatékonyságjavuláson realizált nyeresége | Utaskilométer-javuláson realizált nyereség | A DSB teljes nyeresége | Visszavétel – nettó csökkentés | A DSB eredménye | Részvényhozam a visszafizettetési mechanizmus után | Átlag tőkearányos jövedelmezőség a visszavétel után (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

A dán hatóságok elemzést nyújtottak be a Bizottságnak annak empirikus bizonyítására, milyen hatással bírt volna egy ilyen visszafizettetési mechanizmus a 2004 és 2008 közötti időszakban, az alábbi táblázat szerint:

Közszolgáltatási tevékenység (millió DKK)

Adózás előtti eredmény

Ésszerű haszon (az adózás előtti tőkearányos jövedelmezőség 6 %-a)

Bruttó visszavétel

Becsült saját tőke

Utaskilométer (millió)

Utaskilométerenkénti költség (DKK/km)

Utaskilométerenkénti költségkülönbözet (4 év)

A DSB hatékonyságjavuláson realizált nyeresége

Utaskilométer-javuláson realizált nyereség

A DSB teljes nyeresége

Visszavétel – nettó csökkentés

A DSB eredménye

Részvényhozam a visszafizettetési mechanizmus után

Átlag tőkearányos jövedelmezőség a visszavétel után (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Így a visszafizettetési mechanizmus alkalmazása következtében a DSB tőkearányos jövedelmezősége 8,8 % és 11,9 % között váltakozott volna a 2004 és 2008 közötti időszakban. |
| --- | --- |

(239)

Így a visszafizettetési mechanizmus alkalmazása következtében a DSB tőkearányos jövedelmezősége 8,8 % és 11,9 % között váltakozott volna a 2004 és 2008 közötti időszakban.

| (240) | A 3 évre vetített 10 %-os szabály miatt, amelyet 2006-ban 0,2 %-kal meghaladtak volna, a visszafizettetési mechanizmus keretében ebben a pénzügyi évben 38 millió DKK összegű korrekciót kellett volna végrehajtani. |
| --- | --- |

(240)

A 3 évre vetített 10 %-os szabály miatt, amelyet 2006-ban 0,2 %-kal meghaladtak volna, a visszafizettetési mechanizmus keretében ebben a pénzügyi évben 38 millió DKK összegű korrekciót kellett volna végrehajtani.

| (241) | Dánia emlékeztet arra, hogy a munkáltatói hozzájárulás alóli mentességet immár eltörölték. |
| --- | --- |

(241)

Dánia emlékeztet arra, hogy a munkáltatói hozzájárulás alóli mentességet immár eltörölték.

| (242) | A dán hatóságok szerint ez a mentesség semmiféle gazdasági előnyt nem eredményezett a kedvezményezett társaságoknak, így a DSB-nek sem. A mentességet figyelembe vették a szerződésben, sőt a szállítási szerződésekre kiírt pályázatok keretében is oly módon, hogy az összes pályázó számára biztosítsák az esélyegyenlőséget. |
| --- | --- |

(242)

A dán hatóságok szerint ez a mentesség semmiféle gazdasági előnyt nem eredményezett a kedvezményezett társaságoknak, így a DSB-nek sem. A mentességet figyelembe vették a szerződésben, sőt a szállítási szerződésekre kiírt pályázatok keretében is oly módon, hogy az összes pályázó számára biztosítsák az esélyegyenlőséget.

| (243) | Ami a munkáltatói hozzájárulás fizetési kötelezettségének visszaállítása kapcsán a DSB-nek nyújtott esetleges ellentételezést illeti, a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DSB-nek teljesített szerződés szerinti kifizetéseket eredetileg azon elv alapján számították ki, miszerint a DSB nem fizet munkáltatói hozzájárulást. Az ellentételezést ezért ezzel az összeggel „csökkentették”. Miután a DSB-t ismét a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére kötelezték, az ellentételezés kiszámításának alapja már nem volt helytálló, ezért ellentételezést folyósítottak a DSB-nek a számítási paraméterek ilyen változásának ellensúlyozására. Ez az ellentételezés mintegy évi 80 millió DKK összegű és azt kizárólag a DSB közszolgáltatási tevékenységéhez nyújtják. |
| --- | --- |

(243)

Ami a munkáltatói hozzájárulás fizetési kötelezettségének visszaállítása kapcsán a DSB-nek nyújtott esetleges ellentételezést illeti, a dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DSB-nek teljesített szerződés szerinti kifizetéseket eredetileg azon elv alapján számították ki, miszerint a DSB nem fizet munkáltatói hozzájárulást. Az ellentételezést ezért ezzel az összeggel „csökkentették”. Miután a DSB-t ismét a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére kötelezték, az ellentételezés kiszámításának alapja már nem volt helytálló, ezért ellentételezést folyósítottak a DSB-nek a számítási paraméterek ilyen változásának ellensúlyozására. Ez az ellentételezés mintegy évi 80 millió DKK összegű és azt kizárólag a DSB közszolgáltatási tevékenységéhez nyújtják.

| (244) | Dánia szerint a munkáltatói hozzájárulás alóli mentesség és e mentesség későbbi eltörlése ezért semleges pénzügyi hatással bírt a DSB számvitelében. |
| --- | --- |

(244)

Dánia szerint a munkáltatói hozzájárulás alóli mentesség és e mentesség későbbi eltörlése ezért semleges pénzügyi hatással bírt a DSB számvitelében.

8.   A KÖZLEKEDÉSI KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉSEKBEN FOGLALT INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

8.1.   A HATÁROZAT HATÁLYA

| (245) | E határozat tárgya a dán közlekedési minisztérium és a Danske Statsbaner között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések összeegyeztethetősége az állami támogatásokkal kapcsolatos közösségi szabályokkal. |
| --- | --- |

(245)

E határozat tárgya a dán közlekedési minisztérium és a Danske Statsbaner között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések összeegyeztethetősége az állami támogatásokkal kapcsolatos közösségi szabályokkal.

| (246) | Az eljárás 2008. szeptember 10-i megindítása és különösen a dán hatóságok és az érdekelt felek észrevételei lehetővé tették a Bizottság számára a szóban forgó különböző közlekedési közszolgáltatási szerződések hatókörének és alkalmazási területének, a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés megállapítási módjának, valamint a Danske Statsbaner esetleges túlkompenzációjához vezető körülmények összességének pontos meghatározását. |
| --- | --- |

(246)

Az eljárás 2008. szeptember 10-i megindítása és különösen a dán hatóságok és az érdekelt felek észrevételei lehetővé tették a Bizottság számára a szóban forgó különböző közlekedési közszolgáltatási szerződések hatókörének és alkalmazási területének, a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés megállapítási módjának, valamint a Danske Statsbaner esetleges túlkompenzációjához vezető körülmények összességének pontos meghatározását.

| (247) | A Bizottság először is négy olyan, a 2000–2004, illetve 2005–2014 közötti időszakra és fővonali, regionális és helyi szállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó közszolgáltatási szerződést azonosított, amelyekről elképzelhető, hogy állami támogatást vontak maguk után (lásd a fenti (28), (46), (50) és (69) preambulumbekezdést). Ehhez járulnak még további, a gördülőállomány késedelmes átadása miatti helyzet kezelése érdekében kötött kiegészítő szerződések (lásd a (114) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(247)

A Bizottság először is négy olyan, a 2000–2004, illetve 2005–2014 közötti időszakra és fővonali, regionális és helyi szállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó közszolgáltatási szerződést azonosított, amelyekről elképzelhető, hogy állami támogatást vontak maguk után (lásd a fenti (28), (46), (50) és (69) preambulumbekezdést). Ehhez járulnak még további, a gördülőállomány késedelmes átadása miatti helyzet kezelése érdekében kötött kiegészítő szerződések (lásd a (114) preambulumbekezdést).

| (248) | A Bizottság e tekintetben kiemeli, hogy az érdekelt felek e szerződések összességét illetően benyújtották a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett vitás pontokkal és kétségekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság e tekintetben kiemeli, hogy az érdekelt felek e szerződések összességét illetően benyújtották a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban említett vitás pontokkal és kétségekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (249) | A Bizottság ezenfelül vizsgálja még a más, adóügyi jellegű intézkedések által a szóban forgó közszolgáltatási ellentételezések összeegyeztethetőségére gyakorolt hatást is. (33) |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság ezenfelül vizsgálja még a más, adóügyi jellegű intézkedések által a szóban forgó közszolgáltatási ellentételezések összeegyeztethetőségére gyakorolt hatást is. (33)

8.2.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (250) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(250)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

8.2.1.   ÁLLAMI FORRÁSOK

| (251) | A közlekedési közszolgáltatási szerződés ellentételezés megfizetéséről rendelkezik a dán állami költségvetésből a DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződés végrehajtásáért. Az ellentételezést tehát állami forrásból nyújtják. |
| --- | --- |

(251)

A közlekedési közszolgáltatási szerződés ellentételezés megfizetéséről rendelkezik a dán állami költségvetésből a DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződés végrehajtásáért. Az ellentételezést tehát állami forrásból nyújtják.

8.2.2.   SZELEKTIVITÁS

| (252) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősülő DSB a szerződésekben foglalt, közszolgáltatásért nyújtott ellentételezések egyedüli kedvezményezettje. Ezért az intézkedés az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában szelektív. |
| --- | --- |

(252)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősülő DSB a szerződésekben foglalt, közszolgáltatásért nyújtott ellentételezések egyedüli kedvezményezettje. Ezért az intézkedés az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában szelektív.

8.2.3.   GAZDASÁGI ELŐNY

| (253) | A Bíróság szerint a vállalkozás nem részesül gazdasági előnyben, amennyiben a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés megfelel az Altmark-ítéletben megállapított négy kritériumnak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a dán kormány és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések kumulatív módon megfelelnek-e e négy kritériumnak. |
| --- | --- |

(253)

A Bíróság szerint a vállalkozás nem részesül gazdasági előnyben, amennyiben a közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés megfelel az Altmark-ítéletben megállapított négy kritériumnak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a dán kormány és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések kumulatív módon megfelelnek-e e négy kritériumnak.

| (254) | Mivel a négy Altmark-kritérium kumulatív, egyetlen kritérium nemteljesülése elegendő annak bizonyítására, hogy a vizsgált intézkedések szelektív előnyt biztosítanak. Az egyértelműség kedvéért és tekintettel az eset sajátosságaira a Bizottság először is azt fogja elemezni, hogy ebben az esetben igaz-e, hogy egy közszolgáltatási kötelezettségekkel felruházott vállalkozás e jogcímen objektív és átlátható módon meghatározott ellentételezésben részesül (az első két Altmark-kritérium); ezután pedig azt vizsgálja meg, hogy konkrétan e vállalkozás kiválasztása közbeszerzési eljárás keretében történt-e meg, vagy ennek hiányában a vállalkozás számára a fenti célból nyújtott ellentételezés mértékét egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján állapították-e meg (a negyedik Altmark-kritérium). |
| --- | --- |

(254)

Mivel a négy Altmark-kritérium kumulatív, egyetlen kritérium nemteljesülése elegendő annak bizonyítására, hogy a vizsgált intézkedések szelektív előnyt biztosítanak. Az egyértelműség kedvéért és tekintettel az eset sajátosságaira a Bizottság először is azt fogja elemezni, hogy ebben az esetben igaz-e, hogy egy közszolgáltatási kötelezettségekkel felruházott vállalkozás e jogcímen objektív és átlátható módon meghatározott ellentételezésben részesül (az első két Altmark-kritérium); ezután pedig azt vizsgálja meg, hogy konkrétan e vállalkozás kiválasztása közbeszerzési eljárás keretében történt-e meg, vagy ennek hiányában a vállalkozás számára a fenti célból nyújtott ellentételezés mértékét egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján állapították-e meg (a negyedik Altmark-kritérium).

| (255) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a DSB ténylegesen egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket teljesített, ennélfogva teljesül az első Altmark-kritérium. |
| --- | --- |

(255)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a DSB ténylegesen egyértelműen meghatározott közszolgáltatási kötelezettségeket teljesített, ennélfogva teljesül az első Altmark-kritérium.

| (256) | Noha a Bizottság nem adott hangot kétségeknek e kritériumot illetően, a DKT vitatta érvelését, és úgy vélte, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna a közszolgáltatási kötelezettségek szükségességét és arányosságát. |
| --- | --- |

(256)

Noha a Bizottság nem adott hangot kétségeknek e kritériumot illetően, a DKT vitatta érvelését, és úgy vélte, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kellett volna a közszolgáltatási kötelezettségek szükségességét és arányosságát.

| (257) | A DKT-nek az a véleménye továbbá, hogy a szükségességet vonalanként kellene vizsgálni, az arányosságot pedig az egyes érintett vonalak nyereségességi potenciálja tekintetében kellene értékelni, figyelemmel a hatóságok által előírt megszorításokra és követelményekre. A DKT érvelése alátámasztására a Koppenhága–Århus vasútvonal példáját említi, amely közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozik, holott a DKT elemzése szerint önmagában is nyereséges lenne. |
| --- | --- |

(257)

A DKT-nek az a véleménye továbbá, hogy a szükségességet vonalanként kellene vizsgálni, az arányosságot pedig az egyes érintett vonalak nyereségességi potenciálja tekintetében kellene értékelni, figyelemmel a hatóságok által előírt megszorításokra és követelményekre. A DKT érvelése alátámasztására a Koppenhága–Århus vasútvonal példáját említi, amely közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozik, holott a DKT elemzése szerint önmagában is nyereséges lenne.

| (258) | A dán hatóságok cáfolták úgy ezt az érvelést, mint a DKT által a Koppenhága–Århus vasútvonal tekintetében végzett számításokat, rámutatva arra, hogy azok nem elég részletesek és nem felelnek meg az ő rendelkezésükre álló számadatoknak. A dán hatóságok szerint a szóban forgó vonal is veszteséges lenne. |
| --- | --- |

(258)

A dán hatóságok cáfolták úgy ezt az érvelést, mint a DKT által a Koppenhága–Århus vasútvonal tekintetében végzett számításokat, rámutatva arra, hogy azok nem elég részletesek és nem felelnek meg az ő rendelkezésükre álló számadatoknak. A dán hatóságok szerint a szóban forgó vonal is veszteséges lenne.

| (259) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a szárazföldi személyszállítási ágazatban az általános gazdasági érdekű szolgáltatás szükségességét az EUMSz. 93. cikkével és a jogszabályokkal, azaz ebben az esetben 2009. december 3-ig az 1191/69/EGK rendelettel, azután pedig az 1370/2007/EK rendelettel összhangban kell értékelni. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a szárazföldi személyszállítási ágazatban az általános gazdasági érdekű szolgáltatás szükségességét az EUMSz. 93. cikkével és a jogszabályokkal, azaz ebben az esetben 2009. december 3-ig az 1191/69/EGK rendelettel, azután pedig az 1370/2007/EK rendelettel összhangban kell értékelni.

| (260) | Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése így rendelkezik:
  „Annak érdekében, hogy olyan megfelelő szállítási szolgáltatásokat biztosítsanak, amelyek különösen figyelembe veszik a szociális, környezeti és területrendezési szempontokat vagy amelyek az utasok bizonyos rétegei számára egyedi jegyárakat biztosítanak, a tagállamok illetékes hatóságai közszolgáltatási szerződést köthetnek egy szállítási vállalkozással.” |
| --- | --- |

(260)

Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése így rendelkezik:

„Annak érdekében, hogy olyan megfelelő szállítási szolgáltatásokat biztosítsanak, amelyek különösen figyelembe veszik a szociális, környezeti és területrendezési szempontokat vagy amelyek az utasok bizonyos rétegei számára egyedi jegyárakat biztosítanak, a tagállamok illetékes hatóságai közszolgáltatási szerződést köthetnek egy szállítási vállalkozással.”

| (261) | Az említett rendelet 14. cikkének (1) bekezdése meghatározta a közszolgáltatási szerződések tartalmát és jellemzőit: folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírások, meghatározott díjszabás és meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(261)

Az említett rendelet 14. cikkének (1) bekezdése meghatározta a közszolgáltatási szerződések tartalmát és jellemzőit: folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírások, meghatározott díjszabás és meghatározott feltételek.

| (262) | A közszolgáltatási kötelezettségeket immár az 1370/2007/EK rendelet 2. cikkének e) pontja határozza meg az alábbiak szerint:
  „valamely illetékes hatóság által annak érdekében meghatározott vagy megállapított kötelezettség, hogy biztosítsa az olyan általános érdekű személyszállítási közszolgáltatások nyújtását, amelyeket egy szolgáltató – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el”. |
| --- | --- |

(262)

A közszolgáltatási kötelezettségeket immár az 1370/2007/EK rendelet 2. cikkének e) pontja határozza meg az alábbiak szerint:

„valamely illetékes hatóság által annak érdekében meghatározott vagy megállapított kötelezettség, hogy biztosítsa az olyan általános érdekű személyszállítási közszolgáltatások nyújtását, amelyeket egy szolgáltató – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el”.

| (263) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vonatkozó hatályos jogszabály egyáltalán nem korlátozza annak lehetőségét, hogy koherens szállítási rendszer létrehozása érdekében – különösen a szállítás folytonosságának lehetővé tétele céljából – egy több vonalból álló egységre vonatkozóan adjanak megbízást szolgáltatási feladatok ellátására. Semmiféle kritérium nincs kikötve az egyes érintett vonalak nyereségességét vagy annak hiányát illetően. Végül ezt a lehetőséget nem korlátozza hasonló szállítási szolgáltatás megléte sem, az első panaszosnak a Koppenhága–Ystad vonal egyedi esetében elővezetett érvelésével ellentétben. |
| --- | --- |

(263)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vonatkozó hatályos jogszabály egyáltalán nem korlátozza annak lehetőségét, hogy koherens szállítási rendszer létrehozása érdekében – különösen a szállítás folytonosságának lehetővé tétele céljából – egy több vonalból álló egységre vonatkozóan adjanak megbízást szolgáltatási feladatok ellátására. Semmiféle kritérium nincs kikötve az egyes érintett vonalak nyereségességét vagy annak hiányát illetően. Végül ezt a lehetőséget nem korlátozza hasonló szállítási szolgáltatás megléte sem, az első panaszosnak a Koppenhága–Ystad vonal egyedi esetében elővezetett érvelésével ellentétben.

| (264) | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a DKT által az egyéb szállítási módok tekintetében felhozott érvek nem relevánsak, mivel a jogalkotó e szállítási módok mindegyike tekintetében más-más szabályokat írt elő, ami különösen a piac verseny előtt való megnyitásának eltérő fokával, valamint az utasok és a hatóságok vonatkozásában eltérő sajátos jellegzetességekkel magyarázható. |
| --- | --- |

(264)

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a DKT által az egyéb szállítási módok tekintetében felhozott érvek nem relevánsak, mivel a jogalkotó e szállítási módok mindegyike tekintetében más-más szabályokat írt elő, ami különösen a piac verseny előtt való megnyitásának eltérő fokával, valamint az utasok és a hatóságok vonatkozásában eltérő sajátos jellegzetességekkel magyarázható.

| (265) | Végül az a tény, hogy egy szállítási szolgáltatás határokon átnyúló vagy nemzetközi összeköttetéshez kapcsolódik, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az adott összeköttetést közszolgáltatási megbízás keretében üzemeltessék. A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy még a verseny előtt teljes mértékben nyitott ágazatok esetében is léteznek általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes nemzetközi összeköttetések tekintetében. (34) |
| --- | --- |

(265)

Végül az a tény, hogy egy szállítási szolgáltatás határokon átnyúló vagy nemzetközi összeköttetéshez kapcsolódik, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az adott összeköttetést közszolgáltatási megbízás keretében üzemeltessék. A Bizottság ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy még a verseny előtt teljes mértékben nyitott ágazatok esetében is léteznek általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes nemzetközi összeköttetések tekintetében. (34)

| (266) | Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy Dánia nem követ el nyilvánvaló értékelési hibát, ha egy közlekedési közszolgáltatási szerződésbe egy vagy több nyereséges vonalat is belefoglal, amennyiben ezek a vonalak koherens szállítási rendszer részét képezik – függetlenül attól, léteznek-e ilyen vonalak, amit Dánia jelen esetben cáfol. A Bizottság szintén megjegyzi, hogy ha egy ilyen rendszerhez tartozó vonal nyereséges lenne, annak bevételeit figyelembe kellene venni az érintett szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek és bevételek átfogó kiszámítása és az ellentételezés szintjének meghatározása során. Ebből következik, hogy a nyereséges vonal hozama miatt végül ugyanannyival csökkenne az ugyanazon rendszer nem nyereséges vonalainak üzemeltetéséhez szükséges pénzügyi ellentételezés. Konkrét ellenkező szabályok hiányában a tagállam szabadon mérlegelheti, milyen hatókörű közszolgáltatási feladattal kíván megbízni valamely vállalkozást a kielégítő szállítási rendszer létrehozása érdekében. |
| --- | --- |

(266)

Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy Dánia nem követ el nyilvánvaló értékelési hibát, ha egy közlekedési közszolgáltatási szerződésbe egy vagy több nyereséges vonalat is belefoglal, amennyiben ezek a vonalak koherens szállítási rendszer részét képezik – függetlenül attól, léteznek-e ilyen vonalak, amit Dánia jelen esetben cáfol. A Bizottság szintén megjegyzi, hogy ha egy ilyen rendszerhez tartozó vonal nyereséges lenne, annak bevételeit figyelembe kellene venni az érintett szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek és bevételek átfogó kiszámítása és az ellentételezés szintjének meghatározása során. Ebből következik, hogy a nyereséges vonal hozama miatt végül ugyanannyival csökkenne az ugyanazon rendszer nem nyereséges vonalainak üzemeltetéséhez szükséges pénzügyi ellentételezés. Konkrét ellenkező szabályok hiányában a tagállam szabadon mérlegelheti, milyen hatókörű közszolgáltatási feladattal kíván megbízni valamely vállalkozást a kielégítő szállítási rendszer létrehozása érdekében.

| (267) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti szempontokat megerősíti az a joggyakorlat, amely szerint:
  „A szerződés értelmében vett valamely ÁGÉSZ-feladat jellegének és terjedelmének meghatározására vonatkozó hatáskört, valamint a közösségi intézmények által ebben az összefüggésben végzendő ellenőrzés mértékét illetően [...] az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a tagállamoknak széles mérlegelési jogkörük van annak meghatározását illetően, hogy mit tekintenek ÁGÉSZ-nek, és hogy e szolgáltatások valamely tagállam általi meghatározását a Bizottság csak nyilvánvaló hiba esetén kérdőjelezheti meg” (35). |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fenti szempontokat megerősíti az a joggyakorlat, amely szerint:

„A szerződés értelmében vett valamely ÁGÉSZ-feladat jellegének és terjedelmének meghatározására vonatkozó hatáskört, valamint a közösségi intézmények által ebben az összefüggésben végzendő ellenőrzés mértékét illetően [...] az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a tagállamoknak széles mérlegelési jogkörük van annak meghatározását illetően, hogy mit tekintenek ÁGÉSZ-nek, és hogy e szolgáltatások valamely tagállam általi meghatározását a Bizottság csak nyilvánvaló hiba esetén kérdőjelezheti meg” (35).

| (268) | A Bizottság szerepe ennélfogva annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy Dánia nem követett-e el nyilvánvaló értékelési hibát a szóban forgó szerződésekben foglalt közszolgáltatási feladatok hatókörének meghatározása során. |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság szerepe ennélfogva annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy Dánia nem követett-e el nyilvánvaló értékelési hibát a szóban forgó szerződésekben foglalt közszolgáltatási feladatok hatókörének meghatározása során.

| (269) | Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a dán nemzeti szerződésjogon belüli jogalapból, azaz a dán vasúti szállítási törvényből az következik, hogy a DSB-t a dán közlekedési minisztériummal folytatott tárgyalások eredményeképpen megkötött szerződések értelmében közszolgáltatás nyújtásával bízták meg. Emlékeztet arra is, hogy a szerződések részletesen meghatározzák a DSB kötelezettségeit a nyújtandó vasúti szolgáltatás keretében kiszolgálandó vonalak, valamint e szolgáltatás pontossága, minősége és járatsűrűsége tekintetében egy előre meghatározott időtartamra (a szerződéseket a 2000 és 2004, illetve 2005 és 2014 közötti időszakokra kötötték meg). |
| --- | --- |

(269)

Ezért a Bizottság fenntartja, hogy a dán nemzeti szerződésjogon belüli jogalapból, azaz a dán vasúti szállítási törvényből az következik, hogy a DSB-t a dán közlekedési minisztériummal folytatott tárgyalások eredményeképpen megkötött szerződések értelmében közszolgáltatás nyújtásával bízták meg. Emlékeztet arra is, hogy a szerződések részletesen meghatározzák a DSB kötelezettségeit a nyújtandó vasúti szolgáltatás keretében kiszolgálandó vonalak, valamint e szolgáltatás pontossága, minősége és járatsűrűsége tekintetében egy előre meghatározott időtartamra (a szerződéseket a 2000 és 2004, illetve 2005 és 2014 közötti időszakokra kötötték meg).

| (270) | A Bizottság megállapítja, hogy Dánia bizonyította: a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések célja koherens és olyan léptékű szállítási rendszer létrehozása volt, amely minőségi szolgáltatást biztosít az utasoknak és teljesíti a terület kiszolgálásával kapcsolatos célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(270)

A Bizottság megállapítja, hogy Dánia bizonyította: a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések célja koherens és olyan léptékű szállítási rendszer létrehozása volt, amely minőségi szolgáltatást biztosít az utasoknak és teljesíti a terület kiszolgálásával kapcsolatos célkitűzéseket.

| (271) | A Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esetével összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a dán hatóságok szintén felvilágosítást nyújtottak a vonalnak a közlekedési közszolgáltatási szerződések hatálya alá tartozó szállítási rendszerbe történő belefoglalásához vezető körülményekről és lépésekről. A dán hatóságok elmagyarázták, hogyan működtették ezt a vonalat először 2002-ig „szabadforgalmi tevékenység” keretében, majd 2004. december 31-ig„tömegközlekedés” keretében, de kiegészítő ellentételezés nélkül, míg azt végül belefoglalták a 2005–2014 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződésbe (e tekintetben lásd a (122) preambulumbekezdést). A Bizottság rámutat arra, hogy a vonal „szabadforgalmú” működtetése idején veszteséges volt, és 2005-ig semmiféle állami forrást nem nyújtottak ennek a vonalnak az üzemeltetéséhez. |
| --- | --- |

(271)

A Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esetével összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a dán hatóságok szintén felvilágosítást nyújtottak a vonalnak a közlekedési közszolgáltatási szerződések hatálya alá tartozó szállítási rendszerbe történő belefoglalásához vezető körülményekről és lépésekről. A dán hatóságok elmagyarázták, hogyan működtették ezt a vonalat először 2002-ig „szabadforgalmi tevékenység” keretében, majd 2004. december 31-ig„tömegközlekedés” keretében, de kiegészítő ellentételezés nélkül, míg azt végül belefoglalták a 2005–2014 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződésbe (e tekintetben lásd a (122) preambulumbekezdést). A Bizottság rámutat arra, hogy a vonal „szabadforgalmú” működtetése idején veszteséges volt, és 2005-ig semmiféle állami forrást nem nyújtottak ennek a vonalnak az üzemeltetéséhez.

| (272) | A Bizottság szintén megemlíti a dán hatóságok azon célkitűzését, hogy Bornholm szigetét ne csak Koppenhágával, hanem a dán területek fennmaradó részével is összekösse, amint arról a Jylland és Bornholm közötti összeköttetést támogató díjkedvezmény is tanúskodik. Ezen túlmenően a dán hatóságok megítélése szerint a vasúti összeköttetés megléte hozzájárul bizonyos olyan sajátos aggályok kezeléséhez is, amelyeket a meglévő autóbuszos szolgáltatás nem tudott megoldani: ilyen volt például a vasúti útvonal mentén fekvő három svéd város kiszolgálása, azaz három vonatmegálló létesítése Fosieby (Malmö), Svedala és Skurup svéd városokban. E városok kiszolgálása egyben hozzájárul a Bornholm szigete megközelítési lehetőségeinek megerősítésére irányuló szándék megvalósításához is. Amint az a fenti (263) preambulumbekezdésből kiderül, a Bizottság megállapítja, hogy az a tény, hogy ez az összeköttetés egy másik tagállamon halad át és ott megállókat tartalmaz, nem zárja ki a közszolgáltatási kötelezettség vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétét. Ezzel összefüggésben különösen figyelembe kell venni, hogy az érintett svéd városok jobb kiszolgálása a dán állampolgárok érdekeit is szolgálja. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság szintén megemlíti a dán hatóságok azon célkitűzését, hogy Bornholm szigetét ne csak Koppenhágával, hanem a dán területek fennmaradó részével is összekösse, amint arról a Jylland és Bornholm közötti összeköttetést támogató díjkedvezmény is tanúskodik. Ezen túlmenően a dán hatóságok megítélése szerint a vasúti összeköttetés megléte hozzájárul bizonyos olyan sajátos aggályok kezeléséhez is, amelyeket a meglévő autóbuszos szolgáltatás nem tudott megoldani: ilyen volt például a vasúti útvonal mentén fekvő három svéd város kiszolgálása, azaz három vonatmegálló létesítése Fosieby (Malmö), Svedala és Skurup svéd városokban. E városok kiszolgálása egyben hozzájárul a Bornholm szigete megközelítési lehetőségeinek megerősítésére irányuló szándék megvalósításához is. Amint az a fenti (263) preambulumbekezdésből kiderül, a Bizottság megállapítja, hogy az a tény, hogy ez az összeköttetés egy másik tagállamon halad át és ott megállókat tartalmaz, nem zárja ki a közszolgáltatási kötelezettség vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétét. Ezzel összefüggésben különösen figyelembe kell venni, hogy az érintett svéd városok jobb kiszolgálása a dán állampolgárok érdekeit is szolgálja.

| (273) | Ezek az információk kiegészítik az eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltakat, és megerősítik a Bizottságot abban a következtetésében, hogy a dán kormány nem követett el nyilvánvaló értékelési hibát, amikor a Koppenhága–Ystad vonalat belefoglalta a közszolgáltatási szerződések hatálya alá tartozó rendszerbe. |
| --- | --- |

(273)

Ezek az információk kiegészítik az eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltakat, és megerősítik a Bizottságot abban a következtetésében, hogy a dán kormány nem követett el nyilvánvaló értékelési hibát, amikor a Koppenhága–Ystad vonalat belefoglalta a közszolgáltatási szerződések hatálya alá tartozó rendszerbe.

| (274) | A Bizottság általában megerősíti eredeti következtetését, és megállapítja, hogy a Bíróság által az Altmark-ítéletben meghatározott első kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság általában megerősíti eredeti következtetését, és megállapítja, hogy a Bíróság által az Altmark-ítéletben meghatározott első kritérium teljesül.

| (275) | A Bizottság a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a DSB számára az előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért folyósított ellentételezés szintjét tízéves előzetes költségvetés alapján határozták meg. Ebben a szakaszban a Bizottságnak csak az 1999 és 2008 közötti időszak tízéves költségvetése állt rendelkezésére. Ennélfogva kétségeinek adott hangot a 2009 és 2014 közötti – szintén közlekedési közszolgáltatási szerződés tárgyát képező – időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(275)

A Bizottság a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a DSB számára az előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért folyósított ellentételezés szintjét tízéves előzetes költségvetés alapján határozták meg. Ebben a szakaszban a Bizottságnak csak az 1999 és 2008 közötti időszak tízéves költségvetése állt rendelkezésére. Ennélfogva kétségeinek adott hangot a 2009 és 2014 közötti – szintén közlekedési közszolgáltatási szerződés tárgyát képező – időszak tekintetében.

| (276) | A dán hatóságok észrevételeikben tisztázták az e második időszakra érvényes paramétereket azáltal, hogy benyújtották a Bizottságnak a 2005 és 2014 közötti időszakra készített tízéves költségvetést, amelynek a kidolgozása során a DSB működési eredményeinek az adott időszakban várható javulását is figyelembe vették. Ezáltal megerősítették, hogy az összes közlekedési közszolgáltatási szerződésben foglalt ellentételezést tízéves előzetes költségvetés alapján számították ki. |
| --- | --- |

(276)

A dán hatóságok észrevételeikben tisztázták az e második időszakra érvényes paramétereket azáltal, hogy benyújtották a Bizottságnak a 2005 és 2014 közötti időszakra készített tízéves költségvetést, amelynek a kidolgozása során a DSB működési eredményeinek az adott időszakban várható javulását is figyelembe vették. Ezáltal megerősítették, hogy az összes közlekedési közszolgáltatási szerződésben foglalt ellentételezést tízéves előzetes költségvetés alapján számították ki.

| (277) | A DKT mindamellett kétségbe vonta, hogy az előzetes költségvetések elegendőek lennének az Altmark-ítéletben előírt követelmények teljesítéséhez, tekintve, hogy azokból nem derült ki elég részletesen, milyen paramétereket vettek figyelembe, holott az ellentételezésnek a költségek összeköttetésenkénti elemzésén kellett volna alapulnia. |
| --- | --- |

(277)

A DKT mindamellett kétségbe vonta, hogy az előzetes költségvetések elegendőek lennének az Altmark-ítéletben előírt követelmények teljesítéséhez, tekintve, hogy azokból nem derült ki elég részletesen, milyen paramétereket vettek figyelembe, holott az ellentételezésnek a költségek összeköttetésenkénti elemzésén kellett volna alapulnia.

| (278) | Az első, 1999–2008. évi költségvetést a DSB részletes előretekintő gazdasági elemzése alapján dolgozták ki. Ez a költségvetés szolgált alapul a DSB-t mint független vállalkozást létrehozó törvény előkészítéséhez (lásd a (8) preambulumbekezdést). Később, 1999 tavaszán naprakésszé tették és benyújtották a dán parlament pénzügyi bizottságához. A költségvetést az 1999. június 11-i 249. törvény elfogadásával jóváhagyták. |
| --- | --- |

(278)

Az első, 1999–2008. évi költségvetést a DSB részletes előretekintő gazdasági elemzése alapján dolgozták ki. Ez a költségvetés szolgált alapul a DSB-t mint független vállalkozást létrehozó törvény előkészítéséhez (lásd a (8) preambulumbekezdést). Később, 1999 tavaszán naprakésszé tették és benyújtották a dán parlament pénzügyi bizottságához. A költségvetést az 1999. június 11-i 249. törvény elfogadásával jóváhagyták.

| (279) | A költségvetés az alábbi feltevéseken nyugodott:






  — | a jegyárak inflációnak megfelelő emelkedése (nettóár-index), |
| --- | --- | --- |

(279)

A költségvetés az alábbi feltevéseken nyugodott:

—

a jegyárak inflációnak megfelelő emelkedése (nettóár-index),

| — | a termelékenység átlagos éves növekedése: 2 %, |
| --- | --- |

—

a termelékenység átlagos éves növekedése: 2 %,

| — | éves kamatláb: 5 %, |
| --- | --- |

—

éves kamatláb: 5 %,

| — | adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %, |
| --- | --- |

—

adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %,

| — | gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK, |
| --- | --- |

—

gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK,

| — | a teljesítményszintet (vonatkilométer) és értékesítési adatokat (utaskilométer) több táblázatban pontosították, 1999-ben az alábbi kiindulópontok figyelembevételével: 41 millió vonatkilométer és 4 023 milliárd utaskilométer a regionális, intercity és nemzetközi szállításban, illetve 15,6 millió vonatkilométer és 1 208 milliárd utaskilométer az elővárosi szállításban. |
| --- | --- |

—

a teljesítményszintet (vonatkilométer) és értékesítési adatokat (utaskilométer) több táblázatban pontosították, 1999-ben az alábbi kiindulópontok figyelembevételével: 41 millió vonatkilométer és 4 023 milliárd utaskilométer a regionális, intercity és nemzetközi szállításban, illetve 15,6 millió vonatkilométer és 1 208 milliárd utaskilométer az elővárosi szállításban.

| (280) | A dán hatóságok jelezték, hogy a 2005–2014. évi második költségvetést a következő adatok és feltevések alapján készítették el:






  — | az átlagos éves infláció mértéke: 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(280)

A dán hatóságok jelezték, hogy a 2005–2014. évi második költségvetést a következő adatok és feltevések alapján készítették el:

—

az átlagos éves infláció mértéke: 2,5 %,

| — | a jegyárak emelkedése az inflációnak megfelelően: 2,5 %, |
| --- | --- |

—

a jegyárak emelkedése az inflációnak megfelelően: 2,5 %,

| — | a termelékenység átlagos éves növekedése: 2,5 %, |
| --- | --- |

—

a termelékenység átlagos éves növekedése: 2,5 %,

| — | éves kamatláb: 5,15 %, |
| --- | --- |

—

éves kamatláb: 5,15 %,

| — | adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %, |
| --- | --- |

—

adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség: 6 %,

| — | gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK, |
| --- | --- |

—

gördülőállományba történő beruházás: legfeljebb mintegy 10 milliárd DKK,

| — | a megtett kilométerek számának növekedése: mintegy 20 %, |
| --- | --- |

—

a megtett kilométerek számának növekedése: mintegy 20 %,

| — | az utasszám növekedése: mintegy 20 %, |
| --- | --- |

—

az utasszám növekedése: mintegy 20 %,

| — | mentesség a DSB alkalmazottaira vonatkozó munkáltatói hozzájárulás alól. |
| --- | --- |

—

mentesség a DSB alkalmazottaira vonatkozó munkáltatói hozzájárulás alól.

| (281) | Ezen adatok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségvetések ésszerű és az ellentételezések kiszámítási paramétereinek megállapításához kellőképpen részletes adatokon és feltevéseken alapulnak. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy kiigazításokat eszközöltek az adókulcsok 2003. évi felülvizsgálatának figyelembevétele céljából, és hogy a dán közlekedési minisztérium mindezeket a paramétereket közzétette a vonatkozó jogszabályokban. (36) A Bizottság egyébként megállapítja, hogy a szerződés szerinti kifizetések mértékét előzetesen állapították meg, mivel azok összegét a szerződésekben éves alapon a szerződések teljes időtartamára rögzítették. |
| --- | --- |

(281)

Ezen adatok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségvetések ésszerű és az ellentételezések kiszámítási paramétereinek megállapításához kellőképpen részletes adatokon és feltevéseken alapulnak. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy kiigazításokat eszközöltek az adókulcsok 2003. évi felülvizsgálatának figyelembevétele céljából, és hogy a dán közlekedési minisztérium mindezeket a paramétereket közzétette a vonatkozó jogszabályokban. (36) A Bizottság egyébként megállapítja, hogy a szerződés szerinti kifizetések mértékét előzetesen állapították meg, mivel azok összegét a szerződésekben éves alapon a szerződések teljes időtartamára rögzítették.

| (282) | A fentiekben leírtaknak megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a több, egymástól független vonalból felépülő szállítási rendszerre vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében a tagállamoknak nem kell szükségszerűen elkülönülten meghatározniuk az ellentételezés összegét az egyes vonalak tekintetében. A második Altmark-kritérium az követeli meg a tagállamtól, hogy előzetesen, átlátható és objektív módon határozza meg a szerződésből következő kötelezettségek egészének ellentételezését célzó kifizetések átfogó összegének kiszámítását lehetővé tevő paramétereket. |
| --- | --- |

(282)

A fentiekben leírtaknak megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a több, egymástól független vonalból felépülő szállítási rendszerre vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében a tagállamoknak nem kell szükségszerűen elkülönülten meghatározniuk az ellentételezés összegét az egyes vonalak tekintetében. A második Altmark-kritérium az követeli meg a tagállamtól, hogy előzetesen, átlátható és objektív módon határozza meg a szerződésből következő kötelezettségek egészének ellentételezését célzó kifizetések átfogó összegének kiszámítását lehetővé tevő paramétereket.

| (283) | Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították ki, ezért a második Altmark-kritérium is teljesül. |
| --- | --- |

(283)

Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították ki, ezért a második Altmark-kritérium is teljesül.

| (284) | A közlekedési közszolgáltatási szerződés nem képezte pályázati eljárás tárgyát. Ezért azt kell megállapítani, hogy a kompenzáció mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyek fejében egy átlagos, jól vezetett és az előírt közszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás eleget tett volna e kötelezettségeknek, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot. |
| --- | --- |

(284)

A közlekedési közszolgáltatási szerződés nem képezte pályázati eljárás tárgyát. Ezért azt kell megállapítani, hogy a kompenzáció mértékét azon költségek elemzése alapján állapították-e meg, amelyek fejében egy átlagos, jól vezetett és az előírt közszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás eleget tett volna e kötelezettségeknek, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint a kötelezettségek teljesítéséért járó ésszerű hasznot.

| (285) | Dánia úgy véli, hogy e kritérium teljesül, és észrevételeket nyújtott be a Bizottság által a szerződés szerinti kifizetések és a közszolgáltatási feladatokért nyújtott átfogó ellentételezés összegének meghatározásához alkalmazott módszertannal kapcsolatban kifejezett kételyek eloszlatása érdekében. |
| --- | --- |

(285)

Dánia úgy véli, hogy e kritérium teljesül, és észrevételeket nyújtott be a Bizottság által a szerződés szerinti kifizetések és a közszolgáltatási feladatokért nyújtott átfogó ellentételezés összegének meghatározásához alkalmazott módszertannal kapcsolatban kifejezett kételyek eloszlatása érdekében.

| (286) | A dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DSB mint az államtól független vállalkozás létrehozása során mélyreható gazdasági elemzést végeztek (Bernstein-jelentés) és végrehajtottak több, a vállalkozás hatékonyságának és termelékenységének megerősítését lehetővé tevő fellépést. A hatékonyságjavulási célkitűzéseket ezenfelül a szerződés szerinti kifizetések kiszámításának alapjául szolgáló tízéves költségekbe is belefoglalták. A dán hatóságok kijelentik, hogy a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ának megfelelő célkitűzés ésszerű haszonnak minősül. Szerintük tehát az ellentételezések mértékének megállapításához használt megközelítés – a piacgazdaság feltételeinek megfelelően – a rendelkezésre álló adatok általános értékelésén és a hatékonyságjavulással kapcsolatos várakozásokon alapul. |
| --- | --- |

(286)

A dán hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy a DSB mint az államtól független vállalkozás létrehozása során mélyreható gazdasági elemzést végeztek (Bernstein-jelentés) és végrehajtottak több, a vállalkozás hatékonyságának és termelékenységének megerősítését lehetővé tevő fellépést. A hatékonyságjavulási célkitűzéseket ezenfelül a szerződés szerinti kifizetések kiszámításának alapjául szolgáló tízéves költségekbe is belefoglalták. A dán hatóságok kijelentik, hogy a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ának megfelelő célkitűzés ésszerű haszonnak minősül. Szerintük tehát az ellentételezések mértékének megállapításához használt megközelítés – a piacgazdaság feltételeinek megfelelően – a rendelkezésre álló adatok általános értékelésén és a hatékonyságjavulással kapcsolatos várakozásokon alapul.

| (287) | A dán hatóságok egyébként eredetileg benyújtottak más vasúttársaságokkal való összehasonlítást (százalékos arányok) célzó információkat. A Dánia által az eljárás keretében benyújtott információk azonban arra mutattak, hogy nehéz összehasonlítani a nemzeti vagy európai vasút-üzemeltetők pénzügyi teljesítményét. E nehézségek e vállalkozások és az érintett piacok jellegzetességeire, valamint különösen a vasúti ágazatban a számviteli és pénzügyi adatok összevethetőségének hiányára vezethetők vissza. |
| --- | --- |

(287)

A dán hatóságok egyébként eredetileg benyújtottak más vasúttársaságokkal való összehasonlítást (százalékos arányok) célzó információkat. A Dánia által az eljárás keretében benyújtott információk azonban arra mutattak, hogy nehéz összehasonlítani a nemzeti vagy európai vasút-üzemeltetők pénzügyi teljesítményét. E nehézségek e vállalkozások és az érintett piacok jellegzetességeire, valamint különösen a vasúti ágazatban a számviteli és pénzügyi adatok összevethetőségének hiányára vezethetők vissza.

| (288) | Ezen túlmenően a DKT felhívta a figyelmet arra, hogy a DSB egy leányvállalata pályázati eljárások keretében a DSB által a közlekedési közszolgáltatási szerződéseiben vállalt áraknál alacsonyabb áron tudott szolgáltatásokat kínálni. A dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy a DSB és leányvállalata, a DSB First nem összehasonlítható, mivel a két társaság jellemzői és költségszerkezete (személyzet, tárgyieszköz-állomány, kereskedelmi gyakorlat) eltérő. |
| --- | --- |

(288)

Ezen túlmenően a DKT felhívta a figyelmet arra, hogy a DSB egy leányvállalata pályázati eljárások keretében a DSB által a közlekedési közszolgáltatási szerződéseiben vállalt áraknál alacsonyabb áron tudott szolgáltatásokat kínálni. A dán hatóságok hangsúlyozzák, hogy a DSB és leányvállalata, a DSB First nem összehasonlítható, mivel a két társaság jellemzői és költségszerkezete (személyzet, tárgyieszköz-állomány, kereskedelmi gyakorlat) eltérő.

| (289) | A Bizottság elismeri, hogy a dán közlekedési minisztérium intézkedéseket tett – pénzügyi tanulmányokat készített és strukturális szerkezetátalakítási intézkedéseket tett – annak érdekében, hogy a DSB-t hatékony független vállalkozásként alapítsa meg. Szintén nyugtázza a tőkearányos jövedelmezőség és a termelékenységjavulás tekintetében meghatározott mennyiségi célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság elismeri, hogy a dán közlekedési minisztérium intézkedéseket tett – pénzügyi tanulmányokat készített és strukturális szerkezetátalakítási intézkedéseket tett – annak érdekében, hogy a DSB-t hatékony független vállalkozásként alapítsa meg. Szintén nyugtázza a tőkearányos jövedelmezőség és a termelékenységjavulás tekintetében meghatározott mennyiségi célkitűzéseket.

| (290) | A Bizottság mindamellett felhívja a figyelmet az ágazatbeli vállalkozások összehasonlításának – úgy a dán hatóságok, mint a DKT által elismert – nehézségeire, ami miatt lehetetlen a DSB teljesítménymutatóit más üzemeltetőkéihez képest értékelni. |
| --- | --- |

(290)

A Bizottság mindamellett felhívja a figyelmet az ágazatbeli vállalkozások összehasonlításának – úgy a dán hatóságok, mint a DKT által elismert – nehézségeire, ami miatt lehetetlen a DSB teljesítménymutatóit más üzemeltetőkéihez képest értékelni.

| (291) | Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DSB First leányvállalat teljesítményének fent említett példája arra mutathat, hogy a DSB-nek lehetősége lehet hosszabb távon termelékenységjavulás elérésére azáltal, hogy költségei csökkentése érdekében alkalmazza a DSB First által tett intézkedések egy részét vagy egészét. |
| --- | --- |

(291)

Ezen túlmenően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DSB First leányvállalat teljesítményének fent említett példája arra mutathat, hogy a DSB-nek lehetősége lehet hosszabb távon termelékenységjavulás elérésére azáltal, hogy költségei csökkentése érdekében alkalmazza a DSB First által tett intézkedések egy részét vagy egészét.

| (292) | Ebből következően a Bizottság nem tudja biztonsággal kijelenteni, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezés mértékét valóban egy átlagos, jól vezetett és szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(292)

Ebből következően a Bizottság nem tudja biztonsággal kijelenteni, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezés mértékét valóban egy átlagos, jól vezetett és szállítóeszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták meg.

| (293) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül. |
| --- | --- |

(293)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a negyedik Altmark-kritérium nem teljesül.

| (294) | A Bíróság által az Altmark-ítéletben meghatározott kritériumokat kumulatívan kell értékelni, ezért nem szükséges a harmadik kritérium vizsgálata és az érvelés e szakaszában annak ellenőrzése, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ellentételezés gazdasági előnyt biztosíthatott a DSB számára. |
| --- | --- |

(294)

A Bíróság által az Altmark-ítéletben meghatározott kritériumokat kumulatívan kell értékelni, ezért nem szükséges a harmadik kritérium vizsgálata és az érvelés e szakaszában annak ellenőrzése, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ellentételezés gazdasági előnyt biztosíthatott a DSB számára.

8.2.4.   VERSENYTORZULÁS ÉS A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

| (295) | A gazdasági előnyt egy, a vasúti szállítás területén Dániában és a szomszédos országokban egyaránt tevékenykedő közlekedési vállalatnak biztosították. Dániában a vasúti személyszállítás piaca nyitott a verseny előtt. Következésképpen a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, vagy magában hordozza a versenytorzulás veszélyét. |
| --- | --- |

(295)

A gazdasági előnyt egy, a vasúti szállítás területén Dániában és a szomszédos országokban egyaránt tevékenykedő közlekedési vállalatnak biztosították. Dániában a vasúti személyszállítás piaca nyitott a verseny előtt. Következésképpen a pénzügyi támogatás torzítja a versenyt, vagy magában hordozza a versenytorzulás veszélyét.

| (296) | Amint a Bíróság az Altmark-ítéletben megállapította, több tagállam – köztük bizonyos Dániával szomszédos országok, így Svédország és Németország – is megnyitotta nemzeti piacát. Ezen országok hagyományos üzemeltetői és számos új piaci szereplő is a Közösség több tagállamában folytat tevékenységet. Ennélfogva egy dán vasúttársaságnak nyújtott támogatás befolyásolhatja az azon tagállamok közötti kereskedelmet, amelyek már megnyitották vasúti személyszállítási piacukat a verseny előtt, vagy amelyek vállalkozásai jelen vannak a verseny előtt nyitott nemzeti piacokon. |
| --- | --- |

(296)

Amint a Bíróság az Altmark-ítéletben megállapította, több tagállam – köztük bizonyos Dániával szomszédos országok, így Svédország és Németország – is megnyitotta nemzeti piacát. Ezen országok hagyományos üzemeltetői és számos új piaci szereplő is a Közösség több tagállamában folytat tevékenységet. Ennélfogva egy dán vasúttársaságnak nyújtott támogatás befolyásolhatja az azon tagállamok közötti kereskedelmet, amelyek már megnyitották vasúti személyszállítási piacukat a verseny előtt, vagy amelyek vállalkozásai jelen vannak a verseny előtt nyitott nemzeti piacokon.

| (297) | Másfelől figyelembe kell venni a különböző szállítási módok közötti – például az autóbuszos személyszállítással fennálló – versenyt is. |
| --- | --- |

(297)

Másfelől figyelembe kell venni a különböző szállítási módok közötti – például az autóbuszos személyszállítással fennálló – versenyt is.

| (298) | Következésképpen a szóban forgó támogatási intézkedések hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(298)

Következésképpen a szóban forgó támogatási intézkedések hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (299) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közlekedési közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(299)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közlekedési közszolgáltatásért nyújtott ellentételezés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

8.3.   A BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

8.3.1.   AZ EUMSZ-SZEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG JOGALAPJA

| (300) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 93. cikke szerint összeegyeztethetők „azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Ez a cikk az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése (37) és 107. cikkének (2) és (3) bekezdése tekintetében lex specialis. |
| --- | --- |

(300)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 93. cikke szerint összeegyeztethetők „azok a támogatások, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Ez a cikk az EUMSz. 106. cikkének (2) bekezdése (37) és 107. cikkének (2) és (3) bekezdése tekintetében lex specialis.

| (301) | A Bíróság szerint az 1191/69/EGK, és a vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról szóló 1970. június 4-i 1107/70/EGK rendelet (38) kimerítően végrehajtja az EUMSz. 93. cikkét, amely a továbbiakban nem alkalmazható közvetlenül. (39) |
| --- | --- |

(301)

A Bíróság szerint az 1191/69/EGK, és a vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról szóló 1970. június 4-i 1107/70/EGK rendelet (38) kimerítően végrehajtja az EUMSz. 93. cikkét, amely a továbbiakban nem alkalmazható közvetlenül. (39)

| (302) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó ellentételezések az 1107/70/EGK rendelet értelmében nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(302)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó ellentételezések az 1107/70/EGK rendelet értelmében nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (303) | A Bizottság ugyanebben a határozatban úgy vélte, hogy a dán kormány és a Danske Statsbaner között létrejött szerződések az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke értelmében közszolgáltatási szerződésnek minősülnek, és a szóban forgó támogatások összeegyeztethetőségét e rendelet alapján kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottság ugyanebben a határozatban úgy vélte, hogy a dán kormány és a Danske Statsbaner között létrejött szerződések az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke értelmében közszolgáltatási szerződésnek minősülnek, és a szóban forgó támogatások összeegyeztethetőségét e rendelet alapján kell vizsgálni.

| (304) | Mindamellett a Bizottság megállapítja, hogy 2009. december 3-án hatályba lépett a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelet, amely egyúttal hatályon kívül helyezte az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK rendeletet. A Bizottság véleménye szerint az összeegyeztethetőség vizsgálatának immár az 1370/2007/EK rendeleten kell alapulnia, mivel ez a jogszabály alkalmazandó a Bizottság határozata elfogadásának időpontjában. |
| --- | --- |

(304)

Mindamellett a Bizottság megállapítja, hogy 2009. december 3-án hatályba lépett a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelet, amely egyúttal hatályon kívül helyezte az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK rendeletet. A Bizottság véleménye szerint az összeegyeztethetőség vizsgálatának immár az 1370/2007/EK rendeleten kell alapulnia, mivel ez a jogszabály alkalmazandó a Bizottság határozata elfogadásának időpontjában.

| (305) | Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a dán hatóságok nem fogalmaztak meg észrevételt a jogalap e megváltoztatását illetően. Ezzel szemben a DSB és a DKT amellett érvelt, hogy a Bizottságnak a szerződések megkötése időpontjában hatályos jogszabályok alapján kellene elvégeznie értékelését. |
| --- | --- |

(305)

Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a dán hatóságok nem fogalmaztak meg észrevételt a jogalap e megváltoztatását illetően. Ezzel szemben a DSB és a DKT amellett érvelt, hogy a Bizottságnak a szerződések megkötése időpontjában hatályos jogszabályok alapján kellene elvégeznie értékelését.

| (306) | A DSB és a DKT érveinek vizsgálatát követően a Bizottság mindamellett úgy véli, hogy a megfogalmazott érvek nem kérdőjelezik meg az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós jogszabályok ratione temporis alkalmazásának Bizottság általi megközelítését, ennélfogva úgy véli, hogy érvelését a határozathozatal időpontjában alkalmazandó jogszabályokra kell alapoznia. A Bizottság véleménye szerint a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket az 1370/2007/EK rendelet alapján kell értékelni, mégpedig a következő okokból. |
| --- | --- |

(306)

A DSB és a DKT érveinek vizsgálatát követően a Bizottság mindamellett úgy véli, hogy a megfogalmazott érvek nem kérdőjelezik meg az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós jogszabályok ratione temporis alkalmazásának Bizottság általi megközelítését, ennélfogva úgy véli, hogy érvelését a határozathozatal időpontjában alkalmazandó jogszabályokra kell alapoznia. A Bizottság véleménye szerint a közlekedési közszolgáltatási szerződéseket az 1370/2007/EK rendelet alapján kell értékelni, mégpedig a következő okokból.

| (307) | A Bizottság először is megállapítja, hogy maga az 1370/2007/EK rendelet rendelkezik saját hatálybalépésének feltételeiről és ratione temporis alkalmazásáról. E rendelet 12. cikke értelmében az 1370/2007/EK rendelet 2009. december 3-án lépett hatályba. A 10. cikk (1) bekezdése értelmében az 1191/69/EGK rendelet ugyanezen a napon hatályát veszti. Ezért a Bizottság már nem alapozhatja érvelését az 1191/69/EGK rendeletre, amely a határozathozatal időpontjában már nem hatályos; ellenkezőleg, a Bizottságnak az 1370/2007/EK rendeletre kell alapoznia értékelését. |
| --- | --- |

(307)

A Bizottság először is megállapítja, hogy maga az 1370/2007/EK rendelet rendelkezik saját hatálybalépésének feltételeiről és ratione temporis alkalmazásáról. E rendelet 12. cikke értelmében az 1370/2007/EK rendelet 2009. december 3-án lépett hatályba. A 10. cikk (1) bekezdése értelmében az 1191/69/EGK rendelet ugyanezen a napon hatályát veszti. Ezért a Bizottság már nem alapozhatja érvelését az 1191/69/EGK rendeletre, amely a határozathozatal időpontjában már nem hatályos; ellenkezőleg, a Bizottságnak az 1370/2007/EK rendeletre kell alapoznia értékelését.

| (308) | Másodsorban a Bizottság megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem tartalmaz semmiféle utalást arra vonatkozóan, hogy az ne lenne alkalmazandó a hatálybalépését megelőzően létrejött közszolgáltatási szerződésekre. Az 1370/2007/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése átmeneti szabályokat tartalmaz a hatálybalépése előtt kötött szerződéseket illetően. Ez a rendelkezés voltaképpen mentességet biztosít a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének alkalmazása alól, amely a szerződések odaítélésével kapcsolatos, az 5. cikkben meghatározott szabályok betartásáról szól. Márpedig meg kell jegyezni, hogy ezek a szerződések odaítélésével kapcsolatos kivételes átmeneti rendelkezések nem lettek volna szükségesek, ha a rendelet hatálybalépése előtt létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződéseket kizárták volna annak alkalmazási hatálya alól. Ezáltal a 8. cikk a contrario megerősíti, hogy a rendelet többi rendelkezése alkalmazandó ezekre a szerződésekre. |
| --- | --- |

(308)

Másodsorban a Bizottság megállapítja, hogy az 1370/2007/EK rendelet nem tartalmaz semmiféle utalást arra vonatkozóan, hogy az ne lenne alkalmazandó a hatálybalépését megelőzően létrejött közszolgáltatási szerződésekre. Az 1370/2007/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése átmeneti szabályokat tartalmaz a hatálybalépése előtt kötött szerződéseket illetően. Ez a rendelkezés voltaképpen mentességet biztosít a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének alkalmazása alól, amely a szerződések odaítélésével kapcsolatos, az 5. cikkben meghatározott szabályok betartásáról szól. Márpedig meg kell jegyezni, hogy ezek a szerződések odaítélésével kapcsolatos kivételes átmeneti rendelkezések nem lettek volna szükségesek, ha a rendelet hatálybalépése előtt létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződéseket kizárták volna annak alkalmazási hatálya alól. Ezáltal a 8. cikk a contrario megerősíti, hogy a rendelet többi rendelkezése alkalmazandó ezekre a szerződésekre.

| (309) | Harmadrészt a Bizottság rámutat arra, hogy a jogszerűtlen állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló közleménye (40) ebben az esetben nem alkalmazható. A közlemény kifejezetten kijelenti, hogy nem okozhatja az állami támogatások területén a tanácsi és bizottsági rendeletek értelmezésének sérelmét. Márpedig az 1370/2007/EK rendelet pontosan megállapítja a saját átmeneti alkalmazására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(309)

Harmadrészt a Bizottság rámutat arra, hogy a jogszerűtlen állami támogatás értékeléséhez alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló közleménye (40) ebben az esetben nem alkalmazható. A közlemény kifejezetten kijelenti, hogy nem okozhatja az állami támogatások területén a tanácsi és bizottsági rendeletek értelmezésének sérelmét. Márpedig az 1370/2007/EK rendelet pontosan megállapítja a saját átmeneti alkalmazására vonatkozó szabályokat.

| (310) | Negyedrészt a Bizottság kiemeli, hogy a Bíróság szintén megerősítette azt az elvet, miszerint az új jogszabályt azonnal alkalmazni kell a korábbi jogszabály hatálya alatt keletkezett helyzetek jövőbeli hatásaira. Ezenfelül úgy ítélte meg, hogy a bizalomvédelem elvét nem lehet odáig kiterjeszteni, hogy az általánosságban megakadályozza valamely új jogszabálynak a korábbi jogszabály hatálya alatt keletkezett helyzetek jövőbeli hatásai tekintetében történő alkalmazását. (41) |
| --- | --- |

(310)

Negyedrészt a Bizottság kiemeli, hogy a Bíróság szintén megerősítette azt az elvet, miszerint az új jogszabályt azonnal alkalmazni kell a korábbi jogszabály hatálya alatt keletkezett helyzetek jövőbeli hatásaira. Ezenfelül úgy ítélte meg, hogy a bizalomvédelem elvét nem lehet odáig kiterjeszteni, hogy az általánosságban megakadályozza valamely új jogszabálynak a korábbi jogszabály hatálya alatt keletkezett helyzetek jövőbeli hatásai tekintetében történő alkalmazását. (41)

| (311) | Ötödször, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós anyagi jogi szabályokat úgy kell értelmezni, hogy azok a hatálybalépésüket megelőzően keletkezett jogviszonyokra csak annyiban vonatkoznak, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik. (42) Márpedig a fent leírtak szerint ez a feltétel egyértelműen teljesül az 1370/2007/EK rendelet esetében. |
| --- | --- |

(311)

Ötödször, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós anyagi jogi szabályokat úgy kell értelmezni, hogy azok a hatálybalépésüket megelőzően keletkezett jogviszonyokra csak annyiban vonatkoznak, amennyiben azok szövegéből, céljából és rendszertani elhelyezkedéséből az ilyen értelmezés világosan következik. (42) Márpedig a fent leírtak szerint ez a feltétel egyértelműen teljesül az 1370/2007/EK rendelet esetében.

| (312) | Hatodszor a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ugyanezen ítéletében azt a következtetést vonta le, hogy emiatt amennyiben a jogrendszer, amely hatálya alatt valamely tagállam bejelentett egy tervezett támogatást, még a bizottsági határozat meghozatala előtt megváltozik, a Bizottságnak az új jogszabályok alapján kell döntenie. (43) A Bíróság rámutatott arra is, hogy valamely tervezett támogatás tagállam általi bejelentése nem teremt olyan véglegesnek minősülő jogi helyzetet és nem alapoz meg olyan jogos bizalmat, amely azt vonná maga után, hogy a Bizottság a közös piaccal való összeegyeztethetőségükről az abban az időpontban hatályban lévő jogszabályokra történő hivatkozással dönt, amikor a bejelentésükre sor került. Következésképpen ellentmondást szülne, ha megengednék egy tagállamnak – amely ezzel szemben még a bejelentési kötelezettségének sem tett eleget –, hogy jogtalan támogatások nyújtása útján véglegesnek minősülő jogi helyzetet teremthessen. |
| --- | --- |

(312)

Hatodszor a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ugyanezen ítéletében azt a következtetést vonta le, hogy emiatt amennyiben a jogrendszer, amely hatálya alatt valamely tagállam bejelentett egy tervezett támogatást, még a bizottsági határozat meghozatala előtt megváltozik, a Bizottságnak az új jogszabályok alapján kell döntenie. (43) A Bíróság rámutatott arra is, hogy valamely tervezett támogatás tagállam általi bejelentése nem teremt olyan véglegesnek minősülő jogi helyzetet és nem alapoz meg olyan jogos bizalmat, amely azt vonná maga után, hogy a Bizottság a közös piaccal való összeegyeztethetőségükről az abban az időpontban hatályban lévő jogszabályokra történő hivatkozással dönt, amikor a bejelentésükre sor került. Következésképpen ellentmondást szülne, ha megengednék egy tagállamnak – amely ezzel szemben még a bejelentési kötelezettségének sem tett eleget –, hogy jogtalan támogatások nyújtása útján véglegesnek minősülő jogi helyzetet teremthessen.

| (313) | Végül a Bizottság úgy véli, hogy a SIDE-ítélet (44) jelen esetben nem releváns. Ez az ítélet egy elsődleges jogszabályi rendelkezés, nevezetesen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozik. Amint az Elsőfokú Bíróság ebben az ítéletben kimondta, az EK-Szerződés semmiféle átmeneti intézkedést nem tartalmaz e cikk alkalmazása tekintetében, sem semmiféle olyan jelzést, amely arra mutatna, hogy az a hatálybalépését megelőzően keletkezett jogviszonyokra alkalmazandó lenne. (45) Ez a helyzet tehát nem hasonlítható a jelen esethez. Az 1370/2007/EK rendelet ugyanis a maga részéről tartalmaz olyan átmeneti intézkedéseket, amelyek alapján a Bizottság levonhatja azt a következtetést, hogy a rendelet – a szerződések odaítélésével kapcsolatos szabályok kivételével – a hatálybalépése előtt létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződésekre is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(313)

Végül a Bizottság úgy véli, hogy a SIDE-ítélet (44) jelen esetben nem releváns. Ez az ítélet egy elsődleges jogszabályi rendelkezés, nevezetesen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozik. Amint az Elsőfokú Bíróság ebben az ítéletben kimondta, az EK-Szerződés semmiféle átmeneti intézkedést nem tartalmaz e cikk alkalmazása tekintetében, sem semmiféle olyan jelzést, amely arra mutatna, hogy az a hatálybalépését megelőzően keletkezett jogviszonyokra alkalmazandó lenne. (45) Ez a helyzet tehát nem hasonlítható a jelen esethez. Az 1370/2007/EK rendelet ugyanis a maga részéről tartalmaz olyan átmeneti intézkedéseket, amelyek alapján a Bizottság levonhatja azt a következtetést, hogy a rendelet – a szerződések odaítélésével kapcsolatos szabályok kivételével – a hatálybalépése előtt létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződésekre is alkalmazandó.

| (314) | Következésképpen a szóban forgó esetre az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. |
| --- | --- |

(314)

Következésképpen a szóban forgó esetre az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó.

8.3.2.   A BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG AZ 1370/2007/EK RENDELET ALAPJÁN

| (315) | Az 1370/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében „amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy a választása szerinti szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének fejében kizárólagos jogot és/vagy bármilyen jellegű ellentételezést biztosít, ezt közszolgáltatási szerződés keretében kell megtennie.” A jelen esetben a DSB-t (a fenti (247) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően) több közlekedési közszolgáltatási szerződés útján bízták meg a közszolgáltatási feladatokkal. |
| --- | --- |

(315)

Az 1370/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében „amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy a választása szerinti szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének fejében kizárólagos jogot és/vagy bármilyen jellegű ellentételezést biztosít, ezt közszolgáltatási szerződés keretében kell megtennie.” A jelen esetben a DSB-t (a fenti (247) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően) több közlekedési közszolgáltatási szerződés útján bízták meg a közszolgáltatási feladatokkal.

| (316) | Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke meghatározza a közszolgáltatási szerződések kötelező tartalmát. Az alábbiakban a Bizottság sorban megvizsgálja a rendelet e rendelkezésében leírt elemeket. |
| --- | --- |

(316)

Az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke meghatározza a közszolgáltatási szerződések kötelező tartalmát. Az alábbiakban a Bizottság sorban megvizsgálja a rendelet e rendelkezésében leírt elemeket.

| (317) | A 4. cikk (1) bekezdés a) pontja értelmében a közszolgáltatási szerződéseknek „egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket.” A Bizottság által a szóban forgó szerződésekről úgy az eljárás megindításáról szóló határozatban, mint fent (lásd a (274) preambulumbekezdést) az első Altmark-kritérium tekintetében kialakított véleményből az következik, hogy ez a feltétel jelen esetben teljesül. |
| --- | --- |

(317)

A 4. cikk (1) bekezdés a) pontja értelmében a közszolgáltatási szerződéseknek „egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket.” A Bizottság által a szóban forgó szerződésekről úgy az eljárás megindításáról szóló határozatban, mint fent (lásd a (274) preambulumbekezdést) az első Altmark-kritérium tekintetében kialakított véleményből az következik, hogy ez a feltétel jelen esetben teljesül.

| (318) | A második Altmark-kritérium értékelése során (lásd a (269) preambulumbekezdést) a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították ki, ami alapján úgy véli, hogy az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja jelen esetben szintén teljesül. Ez a rendelkezés előírja, hogy a közszolgáltatási szerződéseknek „objektív és átlátható, a túlkompenzációt elkerülő módon előre meg kell határozniuk: i. azon paramétereket, amelyeket ellentételezés esetén az ellentételezés kiszámításához alapul kell venni; és ii. a biztosított kizárólagos jogok természetét és mértékét.” Az alábbiakban részletesen elemezzük, hogy az érintett szerződések esetlegesen túlkompenzációt nyújtottak-e. A Bizottság hasonlóképpen rámutat arra, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződéseknek meg kell határozniuk a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségek megosztására vonatkozó szabályokat. Az ésszerű haszon meglétét illetően a Bizottság visszautal a fenti érveléshez. |
| --- | --- |

(318)

A második Altmark-kritérium értékelése során (lásd a (269) preambulumbekezdést) a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen, objektív és átlátható módon meghatározott paraméterek alapján számították ki, ami alapján úgy véli, hogy az 1370/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja jelen esetben szintén teljesül. Ez a rendelkezés előírja, hogy a közszolgáltatási szerződéseknek „objektív és átlátható, a túlkompenzációt elkerülő módon előre meg kell határozniuk: i. azon paramétereket, amelyeket ellentételezés esetén az ellentételezés kiszámításához alapul kell venni; és ii. a biztosított kizárólagos jogok természetét és mértékét.” Az alábbiakban részletesen elemezzük, hogy az érintett szerződések esetlegesen túlkompenzációt nyújtottak-e. A Bizottság hasonlóképpen rámutat arra, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződéseknek meg kell határozniuk a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségek megosztására vonatkozó szabályokat. Az ésszerű haszon meglétét illetően a Bizottság visszautal a fenti érveléshez.

| (319) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések e cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározzák a menetjegyek értékesítéséből származó bevételek megosztására vonatkozó szabályokat. E bevételeket jelen esetben a DSB tartja meg. |
| --- | --- |

(319)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések e cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározzák a menetjegyek értékesítéséből származó bevételek megosztására vonatkozó szabályokat. E bevételeket jelen esetben a DSB tartja meg.

| (320) | Ezen túlmenően a közlekedési közszolgáltatási szerződések időtartama (5, illetve 10 év) szintén megfelel a 4. cikk (3) bekezdésében előírtaknak, amely a szerződések maximális időtartamát 15 évben állapítja meg a vasúti vagy egyéb kötöttpályás személyszállítási szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

(320)

Ezen túlmenően a közlekedési közszolgáltatási szerződések időtartama (5, illetve 10 év) szintén megfelel a 4. cikk (3) bekezdésében előírtaknak, amely a szerződések maximális időtartamát 15 évben állapítja meg a vasúti vagy egyéb kötöttpályás személyszállítási szolgáltatások tekintetében.

| (321) | Mivel a jelen esetre nézve a többi rendelkezés nem releváns, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a dán minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet 4. cikkének. |
| --- | --- |

(321)

Mivel a jelen esetre nézve a többi rendelkezés nem releváns, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a dán minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet 4. cikkének.

| (322) | Az 1370/2007/EK rendelet 5. cikke rendelkezik a közszolgáltatási szerződések odaítélésére vonatkozó szabályokról. Mindamellett ugyanezen rendelet 8. cikke átmeneti szabályokat is tartalmaz ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(322)

Az 1370/2007/EK rendelet 5. cikke rendelkezik a közszolgáltatási szerződések odaítélésére vonatkozó szabályokról. Mindamellett ugyanezen rendelet 8. cikke átmeneti szabályokat is tartalmaz ezzel kapcsolatban.

| (323) | A Bizottság kiemeli, hogy az összes érintett közlekedési közszolgáltatási szerződés tárgya vasúti személyszállítási szolgáltatás volt, és azokat a dán közlekedési minisztérium közvetlenül ítélte oda a DSB-nek. Ezen túlmenően a szerződéseket vagy 2000. július 26. előtt, vagy 2000. július 26. után, de 2009. december 3. előtt írták alá. A szerződések időtartama 5, illetve 10 év. Így a Bizottság megállapítja, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések odaítélése megfelel az 1370/2007/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(323)

A Bizottság kiemeli, hogy az összes érintett közlekedési közszolgáltatási szerződés tárgya vasúti személyszállítási szolgáltatás volt, és azokat a dán közlekedési minisztérium közvetlenül ítélte oda a DSB-nek. Ezen túlmenően a szerződéseket vagy 2000. július 26. előtt, vagy 2000. július 26. után, de 2009. december 3. előtt írták alá. A szerződések időtartama 5, illetve 10 év. Így a Bizottság megállapítja, hogy a közlekedési közszolgáltatási szerződések odaítélése megfelel az 1370/2007/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseknek.

| (324) | A 8. cikk (2) bekezdése szerint „a (3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződések odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek.” Ezen az alapon teljes mértékben szabályos volt a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélése. |
| --- | --- |

(324)

A 8. cikk (2) bekezdése szerint „a (3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződések odaítélésének 2019. december 3-tól meg kell felelnie az 5. cikknek.” Ezen az alapon teljes mértékben szabályos volt a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélése.

| (325) | Ez a rendelkezés ezenkívül előírja, hogy „ezen átmeneti időszak során a tagállamok intézkedéseket hoznak az 5. cikknek való fokozatos megfelelés érdekében, elkerülendő a súlyos szerkezeti problémákat, különösen a szállítási kapacitást illetően.” Mindamellett meg kell állapítani, hogy az 5. cikk (6) bekezdése fenntartja a lehetőséget az illetékes hatóságoknak arra, hogy közvetlenül ítéljenek oda vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket. |
| --- | --- |

(325)

Ez a rendelkezés ezenkívül előírja, hogy „ezen átmeneti időszak során a tagállamok intézkedéseket hoznak az 5. cikknek való fokozatos megfelelés érdekében, elkerülendő a súlyos szerkezeti problémákat, különösen a szállítási kapacitást illetően.” Mindamellett meg kell állapítani, hogy az 5. cikk (6) bekezdése fenntartja a lehetőséget az illetékes hatóságoknak arra, hogy közvetlenül ítéljenek oda vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződéseket.

| (326) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések megfelelnek a szerződések odaítélése tekintetében az 1370/2007/EK rendelet 5. cikke által előírt szabályoknak. |
| --- | --- |

(326)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó közlekedési közszolgáltatási szerződések megfelelnek a szerződések odaítélése tekintetében az 1370/2007/EK rendelet 5. cikke által előírt szabályoknak.

| (327) | Az 1370/2007/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „valamely általános szabályhoz vagy közszolgáltatási szerződéshez kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek meg kell felelnie a 4. cikkben meghatározott rendelkezéseknek, tekintet nélkül a szerződés odaítélésének módjára. Természetétől függetlenül valamennyi, az 5. cikk (2), (4), (5) vagy (6) bekezdésével összhangban közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződéshez vagy valamely általános szabályhoz kapcsolódó ellentételezésnek meg kell felelnie a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek is.” |
| --- | --- |

(327)

Az 1370/2007/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „valamely általános szabályhoz vagy közszolgáltatási szerződéshez kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek meg kell felelnie a 4. cikkben meghatározott rendelkezéseknek, tekintet nélkül a szerződés odaítélésének módjára. Természetétől függetlenül valamennyi, az 5. cikk (2), (4), (5) vagy (6) bekezdésével összhangban közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződéshez vagy valamely általános szabályhoz kapcsolódó ellentételezésnek meg kell felelnie a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek is.”

| (328) | Ennélfogva a közszolgáltatással járó ellentételezés összeegyeztethetőségét az 1370/2007/EK rendelet mellékletében foglalt rendelkezések fényében kell vizsgálni, mivel a szóban forgó szerződéseket az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban közvetlenül ítélték oda. |
| --- | --- |

(328)

Ennélfogva a közszolgáltatással járó ellentételezés összeegyeztethetőségét az 1370/2007/EK rendelet mellékletében foglalt rendelkezések fényében kell vizsgálni, mivel a szóban forgó szerződéseket az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban közvetlenül ítélték oda.

| (329) | Ez a melléklet előírja, hogy „az ellentételezés nem haladhatja meg az azon nettó pénzügyi hatásnak megfelelő összeget, amely megfelel a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése által a közszolgáltató költségeire és bevételeire gyakorolt – pozitív vagy negatív – hatások összegének.” Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a szerződés szerinti kifizetések nem vezettek-e túlkompenzációhoz, figyelembe véve a DSB ésszerű hasznát. Ennek során a mellékletben meghatározott kritériumokra támaszkodik. |
| --- | --- |

(329)

Ez a melléklet előírja, hogy „az ellentételezés nem haladhatja meg az azon nettó pénzügyi hatásnak megfelelő összeget, amely megfelel a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése által a közszolgáltató költségeire és bevételeire gyakorolt – pozitív vagy negatív – hatások összegének.” Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a szerződés szerinti kifizetések nem vezettek-e túlkompenzációhoz, figyelembe véve a DSB ésszerű hasznát. Ennek során a mellékletben meghatározott kritériumokra támaszkodik.

| (330) | Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy a költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően végezték el. Emlékeztet arra, hogy a DSB-re a számviteli normák tekintetében alkalmazandó jogi keret és a nemzeti versenyjogi jogszabályok arra kötelezik a társaságot, hogy elkülönült számvitelt vezessen különböző tevékenységeiről. A DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződések alapján folyósított szerződés szerinti kifizetéseket ezért a kereskedelmi alapon végzett egyéb tevékenységektől elkülönítve könyvelték. E szabályok ezáltal lehetővé teszik a keresztfinanszírozás elkerülését. |
| --- | --- |

(330)

Jelen esetben a Bizottság megállapítja, hogy a költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően végezték el. Emlékeztet arra, hogy a DSB-re a számviteli normák tekintetében alkalmazandó jogi keret és a nemzeti versenyjogi jogszabályok arra kötelezik a társaságot, hogy elkülönült számvitelt vezessen különböző tevékenységeiről. A DSB számára a közlekedési közszolgáltatási szerződések alapján folyósított szerződés szerinti kifizetéseket ezért a kereskedelmi alapon végzett egyéb tevékenységektől elkülönítve könyvelték. E szabályok ezáltal lehetővé teszik a keresztfinanszírozás elkerülését.

| (331) | Noha a közlekedési közszolgáltatási szerződések tartalmaznak az ellentételezés ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, a Bizottság rámutat arra, hogy ezek a mechanizmusok nem teszik lehetővé az esetleges túlkompenzáció kizárását, és hogy a szerződések nem rendelkeznek az ilyen túlkompenzáció visszavételét biztosító mechanizmusról. |
| --- | --- |

(331)

Noha a közlekedési közszolgáltatási szerződések tartalmaznak az ellentételezés ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, a Bizottság rámutat arra, hogy ezek a mechanizmusok nem teszik lehetővé az esetleges túlkompenzáció kizárását, és hogy a szerződések nem rendelkeznek az ilyen túlkompenzáció visszavételét biztosító mechanizmusról.

| (332) | A Bizottság úgy véli, hogy az esetleges túlkompenzáció csak visszafizettetési mechanizmus bevezetésével kerülhető el. Ennélfogva a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közszolgáltatási szerződéseket módosítani kell a fent említett feltételekkel való összhang biztosítása érdekében, mégpedig visszafizettetési mechanizmus bevezetése útján. |
| --- | --- |

(332)

A Bizottság úgy véli, hogy az esetleges túlkompenzáció csak visszafizettetési mechanizmus bevezetésével kerülhető el. Ennélfogva a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közszolgáltatási szerződéseket módosítani kell a fent említett feltételekkel való összhang biztosítása érdekében, mégpedig visszafizettetési mechanizmus bevezetése útján.

| (333) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a kompenzáció mértéke nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges költségeket. Ezek a kételyek az Altmark ítélkezési gyakorlatban megállapított harmadik kritérium teljesülésének értékelése során felhozott, nevezetesen az alábbi okokon alapultak:







  i. | A DSB eredménytöbblete |
| --- | --- | --- |

(333)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a kompenzáció mértéke nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges költségeket. Ezek a kételyek az Altmark ítélkezési gyakorlatban megállapított harmadik kritérium teljesülésének értékelése során felhozott, nevezetesen az alábbi okokon alapultak:

i.

A DSB eredménytöbblete

| ii. | A gördülőállomány átadása során tapasztalt késedelmek |
| --- | --- |

ii.

A gördülőállomány átadása során tapasztalt késedelmek

| iii. | A Koppenhága–Ystad összeköttetés |
| --- | --- |

iii.

A Koppenhága–Ystad összeköttetés

| (334) | A Bizottság sorban megvizsgálja ezt a három szempontot annak megállapítása érdekében, hogy sor került-e túlkompenzációra a közlekedési közszolgáltatási szerződések végrehajtása keretében, valamint hogy milyen intézkedések szükségesek a túlkompenzáció jövőbeni elkerülése érdekében. E célból a Bizottság szem előtt tartja az ésszerű haszonnak a melléklet 6. pontjában foglalt meghatározását, amely szerint az „ésszerű haszon egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési ráta, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát.” |
| --- | --- |

(334)

A Bizottság sorban megvizsgálja ezt a három szempontot annak megállapítása érdekében, hogy sor került-e túlkompenzációra a közlekedési közszolgáltatási szerződések végrehajtása keretében, valamint hogy milyen intézkedések szükségesek a túlkompenzáció jövőbeni elkerülése érdekében. E célból a Bizottság szem előtt tartja az ésszerű haszonnak a melléklet 6. pontjában foglalt meghatározását, amely szerint az „ésszerű haszon egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési ráta, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát.”

i.   A DSB eredménytöbblete

| (335) | A Bizottság megvizsgálta a DSB saját tőkének alakulását és a közszolgáltatási tevékenységgel összefüggő eredményeit a szóban forgó szerződések időtartama során. A vizsgálat elsősorban a DSB 1999 és 2006 közötti gazdasági helyzetének részletes elemzésén alapul, amelyet a KPMG végzett el a dán állam megbízásából 2008. január 30-án. A dán hatóságok ezen túlmenően kiegészítő információkat nyújtottak be a 2007. és 2008. pénzügyi évekre vonatkozóan, valamint további felvilágosítást nyújtottak a hivatalos vizsgálati eljárás keretében. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottság megvizsgálta a DSB saját tőkének alakulását és a közszolgáltatási tevékenységgel összefüggő eredményeit a szóban forgó szerződések időtartama során. A vizsgálat elsősorban a DSB 1999 és 2006 közötti gazdasági helyzetének részletes elemzésén alapul, amelyet a KPMG végzett el a dán állam megbízásából 2008. január 30-án. A dán hatóságok ezen túlmenően kiegészítő információkat nyújtottak be a 2007. és 2008. pénzügyi évekre vonatkozóan, valamint további felvilágosítást nyújtottak a hivatalos vizsgálati eljárás keretében.

| (336) | A Bizottság különösen figyelembe veszi a dán hatóságok által szolgáltatott információkat, amelyek a tízéves költségvetések viszonylatában megmagyarázzák az említett fejleményeket, különösen a DSB induló költségvetésének 1999. évi kidolgozása, valamint egyes számviteli szabályok és adókulcsok módosulása tekintetében. A magyarázatok magukban foglalják többek között az amortizációra nyújtott támogatással, a pénzügyi igazgatással vagy a kamatlábakkal összefüggő fejleményeket is. A Bizottság elismeri, hogy a DSB képes volt az eredményeinek és pénzügyi helyzetének javulását lehetővé tevő hatékonyságjavulást elérni. |
| --- | --- |

(336)

A Bizottság különösen figyelembe veszi a dán hatóságok által szolgáltatott információkat, amelyek a tízéves költségvetések viszonylatában megmagyarázzák az említett fejleményeket, különösen a DSB induló költségvetésének 1999. évi kidolgozása, valamint egyes számviteli szabályok és adókulcsok módosulása tekintetében. A magyarázatok magukban foglalják többek között az amortizációra nyújtott támogatással, a pénzügyi igazgatással vagy a kamatlábakkal összefüggő fejleményeket is. A Bizottság elismeri, hogy a DSB képes volt az eredményeinek és pénzügyi helyzetének javulását lehetővé tevő hatékonyságjavulást elérni.

| (337) | Mindamellett úgy véli, hogy mindezek az elemek természetüknél fogva módosították a DSB-nek a különböző közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatos költségeit vagy terheit. Ennélfogva a DSB pénzügyi helyzetének javulása miatt a tízéves költségvetésekben foglalt várakozásokhoz képest csökkennie kellett volna a dán állam által a fenti szolgáltatások működtetéséért fizetendő költségeknek. Ez a csökkenés tehát a közszolgáltatásért járó ellentételezések átfogó csökkentését vonta volna maga után. |
| --- | --- |

(337)

Mindamellett úgy véli, hogy mindezek az elemek természetüknél fogva módosították a DSB-nek a különböző közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatos költségeit vagy terheit. Ennélfogva a DSB pénzügyi helyzetének javulása miatt a tízéves költségvetésekben foglalt várakozásokhoz képest csökkennie kellett volna a dán állam által a fenti szolgáltatások működtetéséért fizetendő költségeknek. Ez a csökkenés tehát a közszolgáltatásért járó ellentételezések átfogó csökkentését vonta volna maga után.

| (338) | Mivel a szerződés szerinti kifizetéseket nem korrigálták ennek megfelelően, a Bizottság úgy véli, hogy e különböző tényezők tanúsága szerint a DSB magasabb összegű támogatásban részesült a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása kapcsán felmerülő költségek 6 %-os ésszerű haszonnal megnövelt összegénél. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerződés szerinti kifizetések csak 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben képezték csökkentés tárgyát, mintegy 1 018 milliárd DKK összegben. |
| --- | --- |

(338)

Mivel a szerződés szerinti kifizetéseket nem korrigálták ennek megfelelően, a Bizottság úgy véli, hogy e különböző tényezők tanúsága szerint a DSB magasabb összegű támogatásban részesült a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása kapcsán felmerülő költségek 6 %-os ésszerű haszonnal megnövelt összegénél. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerződés szerinti kifizetések csak 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben képezték csökkentés tárgyát, mintegy 1 018 milliárd DKK összegben.

| (339) | A Bizottság mindamellett megjegyzi, hogy a dán hatóságok nem vitatják, hogy mindezen elemek figyelembevételével a DSB nyereségessége magasabb volt a közszolgáltatásért járó ellentételezések kiszámításának alapjául szolgáló tízéves költségvetésekben eredetileg előrejelzettnél. Ez a megállapítás következik az érdekelt felek által benyújtott észrevételekből is, noha a dániai és európai vasúttársaságok teljesítményének összevethetősége a fentiekben leírtakkal összhangban korlátozott (lásd a (290)–(292) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(339)

A Bizottság mindamellett megjegyzi, hogy a dán hatóságok nem vitatják, hogy mindezen elemek figyelembevételével a DSB nyereségessége magasabb volt a közszolgáltatásért járó ellentételezések kiszámításának alapjául szolgáló tízéves költségvetésekben eredetileg előrejelzettnél. Ez a megállapítás következik az érdekelt felek által benyújtott észrevételekből is, noha a dániai és európai vasúttársaságok teljesítményének összevethetősége a fentiekben leírtakkal összhangban korlátozott (lásd a (290)–(292) preambulumbekezdést).

| (340) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a DSB S-tog a/s (a DSB SV 100 %-os tulajdonú leányvállalata) eredményeit az anyavállalatnál könyvelték el, és a két társaság esetében azonos mértékű ésszerű haszonnal számoltak. Következésképpen a Bizottság a DSB szintjén átfogóan vizsgálja a különféle közlekedési közszolgáltatási szerződésekkel összefüggő eredménytöbbletet. |
| --- | --- |

(340)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a DSB S-tog a/s (a DSB SV 100 %-os tulajdonú leányvállalata) eredményeit az anyavállalatnál könyvelték el, és a két társaság esetében azonos mértékű ésszerű haszonnal számoltak. Következésképpen a Bizottság a DSB szintjén átfogóan vizsgálja a különféle közlekedési közszolgáltatási szerződésekkel összefüggő eredménytöbbletet.

| (341) | A Bizottság így megállapítja, hogy a DSB mérlege az előzetes költségvetéshez képest 2,715 milliárd DKK adózás utáni eredménynövekedést mutat az 1999 és 2006 közötti időszakban. A dán hatóságok által benyújtott adatokból kiderül, hogy a DSB 2007-ben 670 millió DKK, 2008-ban 542 millió DKK adózás utáni eredményt könyvelhetett el, azaz 227, illetve 97 millió DKK-val többet az előzetes költségvetésben e két év tekintetében tervezettnél (46). Az 1999–2008 közötti időszak egészét tekintve ezért a Bizottság 3,039 milliárd DKK-ra becsüli a DSB eredeti költségvetésekhez viszonyított eredménytöbbletét. |
| --- | --- |

(341)

A Bizottság így megállapítja, hogy a DSB mérlege az előzetes költségvetéshez képest 2,715 milliárd DKK adózás utáni eredménynövekedést mutat az 1999 és 2006 közötti időszakban. A dán hatóságok által benyújtott adatokból kiderül, hogy a DSB 2007-ben 670 millió DKK, 2008-ban 542 millió DKK adózás utáni eredményt könyvelhetett el, azaz 227, illetve 97 millió DKK-val többet az előzetes költségvetésben e két év tekintetében tervezettnél (46). Az 1999–2008 közötti időszak egészét tekintve ezért a Bizottság 3,039 milliárd DKK-ra becsüli a DSB eredeti költségvetésekhez viszonyított eredménytöbbletét.

| (342) | A Bizottság megítélése szerint ezek a többletek arról tanúskodnak, hogy a szerződés szerinti kifizetések összege meghaladta a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült, az ésszerű haszonnal megnövelt költségek fedezéséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság megítélése szerint ezek a többletek arról tanúskodnak, hogy a szerződés szerinti kifizetések összege meghaladta a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült, az ésszerű haszonnal megnövelt költségek fedezéséhez szükséges mértéket.

| (343) | A Bizottság mindamellett emlékeztet arra, hogy a dán hatóságok szerint ezek az eredménytöbbletek nem vezettek a DSB esetében az előzetes költségvetésben eredetileg tervezettnél nagyobb mértékű tőkefelhalmozódáshoz. A dán hatóságok érvelése szerint az eredménytöbblet egy részét osztalék formájában visszafizették a dán államnak. |
| --- | --- |

(343)

A Bizottság mindamellett emlékeztet arra, hogy a dán hatóságok szerint ezek az eredménytöbbletek nem vezettek a DSB esetében az előzetes költségvetésben eredetileg tervezettnél nagyobb mértékű tőkefelhalmozódáshoz. A dán hatóságok érvelése szerint az eredménytöbblet egy részét osztalék formájában visszafizették a dán államnak.

| (344) | A Bizottság megjegyzi, hogy a DSB 1999 és 2007 között valóban 4,826 milliárd DKK osztalékot folyósított a dán államnak. Ez az összeg az 1999–2007 közötti időszakban több mint 3,5 milliárd DKK-val magasabb osztalékösszegnek felel meg az előzetes költségvetésekben előrejelzettnél. Ezen túlmenően a DSB 2008-ban 359 millió DKK-t fizetett ki a dán államnak, mintegy 150 millióval többet az előzetes költségvetésekben tervezett összegnél. (47) A Bizottság megjegyzi, hogy a dán állam 1999 és 2008 között összesen mintegy 3,65 milliárd DKK összegű kiegészítő osztalékot vett ki a társaságból. |
| --- | --- |

(344)

A Bizottság megjegyzi, hogy a DSB 1999 és 2007 között valóban 4,826 milliárd DKK osztalékot folyósított a dán államnak. Ez az összeg az 1999–2007 közötti időszakban több mint 3,5 milliárd DKK-val magasabb osztalékösszegnek felel meg az előzetes költségvetésekben előrejelzettnél. Ezen túlmenően a DSB 2008-ban 359 millió DKK-t fizetett ki a dán államnak, mintegy 150 millióval többet az előzetes költségvetésekben tervezett összegnél. (47) A Bizottság megjegyzi, hogy a dán állam 1999 és 2008 között összesen mintegy 3,65 milliárd DKK összegű kiegészítő osztalékot vett ki a társaságból.

| (345) | A dán hatóságok állításával ellentétben a Bizottság úgy véli, hogy az osztalékpolitika nem feleltethető meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó ellentételezés kiigazítását és a túlkompenzáció elkerülését lehetővé tevő visszafizettetési záradéknak. Az osztalékfizetés szerkezeti szempontból nem felel meg az 1370/2007/EK rendeletben és különösen annak mellékletében meghatározott követelményeknek. Az osztalékfizetés voltaképpen a társaság részvénytulajdonosainak döntésétől függ, és nem képez kellőképpen automatikus eljárást a túlkompenzáció elkerülésére. Ezen túlmenően az osztalékot rendszerint az év során később veszik ki az ellentételezés kiigazításának időpontjánál, amelyet a pénzügyi év végén el kell végezni. |
| --- | --- |

(345)

A dán hatóságok állításával ellentétben a Bizottság úgy véli, hogy az osztalékpolitika nem feleltethető meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó ellentételezés kiigazítását és a túlkompenzáció elkerülését lehetővé tevő visszafizettetési záradéknak. Az osztalékfizetés szerkezeti szempontból nem felel meg az 1370/2007/EK rendeletben és különösen annak mellékletében meghatározott követelményeknek. Az osztalékfizetés voltaképpen a társaság részvénytulajdonosainak döntésétől függ, és nem képez kellőképpen automatikus eljárást a túlkompenzáció elkerülésére. Ezen túlmenően az osztalékot rendszerint az év során később veszik ki az ellentételezés kiigazításának időpontjánál, amelyet a pénzügyi év végén el kell végezni.

| (346) | A jelen körülmények között a Bizottság elismeri, hogy a dán állam (az előzetes költségvetésben tervezetthez képest) kiegészítő osztalékot is kivett az 1999–2008 közötti időszakban, mégpedig olyan végösszegben, amely egyértelműen meghaladja a DSB eredménytöbbletét. A Bizottság megjegyzi, hogy a Dániának kifizetett kiegészítő osztalék mértéke mintegy 20 %-kal meghaladja a DSB eredménytöbbletét. |
| --- | --- |

(346)

A jelen körülmények között a Bizottság elismeri, hogy a dán állam (az előzetes költségvetésben tervezetthez képest) kiegészítő osztalékot is kivett az 1999–2008 közötti időszakban, mégpedig olyan végösszegben, amely egyértelműen meghaladja a DSB eredménytöbbletét. A Bizottság megjegyzi, hogy a Dániának kifizetett kiegészítő osztalék mértéke mintegy 20 %-kal meghaladja a DSB eredménytöbbletét.

| (347) | A Bizottság általában megjegyzi, hogy a számvitel tekintetében az osztalékfizetésre az eredmény megállapítása után kerül sor, ezért általánosságban nem teszi lehetővé a túlkompenzáció elkerülését. Mindamellett a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyakorlatban a dán állam a 100 %-os tulajdonában lévő társaság általi osztalékfizetés útján teljes mértékben kiigazította a DSB nyereségességét, oly módon, hogy ez utóbbi a gyakorlatban nem részesült túlkompenzációban. Az eredetileg tervezett 6 %-os eredménytöbbleten felüli nyereséghányad gazdasági hatását az osztalékfizetés semlegesítette, és a DSB nem tudta azt felhasználni saját tőkéjének vagy vagyonának növelésére.
















  (millió DKK) |
| --- | --- |
| A DSB SV eredménye | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Összesen |
| Utasforgalomból származó bevétel | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Szerződés szerinti kifizetések | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Valós költség | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Adózás utáni valós működési eredmény | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Kifizetett osztalék | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Eredetileg tervezett osztalék | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Valós kiegészítő osztalékfizetés | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

A Bizottság általában megjegyzi, hogy a számvitel tekintetében az osztalékfizetésre az eredmény megállapítása után kerül sor, ezért általánosságban nem teszi lehetővé a túlkompenzáció elkerülését. Mindamellett a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyakorlatban a dán állam a 100 %-os tulajdonában lévő társaság általi osztalékfizetés útján teljes mértékben kiigazította a DSB nyereségességét, oly módon, hogy ez utóbbi a gyakorlatban nem részesült túlkompenzációban. Az eredetileg tervezett 6 %-os eredménytöbbleten felüli nyereséghányad gazdasági hatását az osztalékfizetés semlegesítette, és a DSB nem tudta azt felhasználni saját tőkéjének vagy vagyonának növelésére.

(millió DKK)

A DSB SV eredménye

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Összesen

Utasforgalomból származó bevétel

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Szerződés szerinti kifizetések

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Valós költség

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Adózás utáni valós működési eredmény

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Kifizetett osztalék

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Eredetileg tervezett osztalék

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Valós kiegészítő osztalékfizetés

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy ez a következtetés a DSB SV-re vonatkozik, amennyiben a DSB S-tog a/s eredményeit az anyavállalat szintjén számfejtették és az osztalékpolitikát ezen egység szintjén határozták meg. |
| --- | --- |

(348)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy ez a következtetés a DSB SV-re vonatkozik, amennyiben a DSB S-tog a/s eredményeit az anyavállalat szintjén számfejtették és az osztalékpolitikát ezen egység szintjén határozták meg.

| (349) | A Bizottság mindamellett kiemeli, hogy ez az érvelés nem teszi lehetővé a túlkompenzáció kizárásának tartós biztosítását a közlekedési közszolgáltatási szerződések teljes időtartama tekintetében. Az érvelés a DSB múltbeli számvitelének empirikus és részletes vizsgálatán alapul, de nem biztosít strukturális megoldást a közszolgáltatással járó ellentételezés mértékének szükséges évenkénti kiigazítására. |
| --- | --- |

(349)

A Bizottság mindamellett kiemeli, hogy ez az érvelés nem teszi lehetővé a túlkompenzáció kizárásának tartós biztosítását a közlekedési közszolgáltatási szerződések teljes időtartama tekintetében. Az érvelés a DSB múltbeli számvitelének empirikus és részletes vizsgálatán alapul, de nem biztosít strukturális megoldást a közszolgáltatással járó ellentételezés mértékének szükséges évenkénti kiigazítására.

| (350) | Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat arra, hogy a dán hatóságok tervezik a folyamatban lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések olyan irányú módosítását, hogy azok visszafizettetési mechanizmusról rendelkezzenek. A fent leírt visszafizettetési mechanizmus (lásd a (222)–(240) preambulumbekezdéseket) lehetővé teszi a szerződés szerinti kifizetések összegének egy számviteli egyenlet alapján történő kiigazítását. Egy ilyen mechanizmus keretében az esetleges többletet a pénzügyi év végén végzett elszámolás alapján fizetnék vissza az államnak annak biztosítása érdekében, hogy a DSB tőkearányos jövedelmezősége az állam által meghatározott keretek között maradjon. |
| --- | --- |

(350)

Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat arra, hogy a dán hatóságok tervezik a folyamatban lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések olyan irányú módosítását, hogy azok visszafizettetési mechanizmusról rendelkezzenek. A fent leírt visszafizettetési mechanizmus (lásd a (222)–(240) preambulumbekezdéseket) lehetővé teszi a szerződés szerinti kifizetések összegének egy számviteli egyenlet alapján történő kiigazítását. Egy ilyen mechanizmus keretében az esetleges többletet a pénzügyi év végén végzett elszámolás alapján fizetnék vissza az államnak annak biztosítása érdekében, hogy a DSB tőkearányos jövedelmezősége az állam által meghatározott keretek között maradjon.

| (351) | A visszafizettetési mechanizmus lehetővé teszi a szerződés szerinti kifizetések pénzügyi év végén történő kiigazítását (lásd a (227) preambulumbekezdést). Alkalmazása eredményeképpen olyan bruttó csökkentés eszközölhető a szerződés szerinti kifizetésekben, amely biztosítja az ésszerű haszon – a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ában meghatározott – szintjének fenntartását, az alábbi egyenlet szerint:

  Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés |
| --- | --- |

(351)

A visszafizettetési mechanizmus lehetővé teszi a szerződés szerinti kifizetések pénzügyi év végén történő kiigazítását (lásd a (227) preambulumbekezdést). Alkalmazása eredményeképpen olyan bruttó csökkentés eszközölhető a szerződés szerinti kifizetésekben, amely biztosítja az ésszerű haszon – a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ában meghatározott – szintjének fenntartását, az alábbi egyenlet szerint:

Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés

| (352) | A Bizottság véleménye szerint ez a visszafizettetési mechanizmus megfelel úgy az 1370/2007/EK rendelet mellékletében, mint a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (48) meghatározott követelményeknek. A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen rendszer összeegyeztethető az e keretszabály III. szakaszában leírt ellenőrzési mechanizmusokkal. Rámutat arra is, hogy az ésszerű haszon alapvető szintjét továbbra is a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ában határoznák meg; a Bizottság ezt ésszerű mértéknek ítéli e tevékenységtípus tekintetében, figyelemmel a DSB jelenlegi (a DKT által felsorolt) belföldi versenytársai által elért szintekre. |
| --- | --- |

(352)

A Bizottság véleménye szerint ez a visszafizettetési mechanizmus megfelel úgy az 1370/2007/EK rendelet mellékletében, mint a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (48) meghatározott követelményeknek. A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen rendszer összeegyeztethető az e keretszabály III. szakaszában leírt ellenőrzési mechanizmusokkal. Rámutat arra is, hogy az ésszerű haszon alapvető szintjét továbbra is a tőkearányos jövedelmezőség 6 %-ában határoznák meg; a Bizottság ezt ésszerű mértéknek ítéli e tevékenységtípus tekintetében, figyelemmel a DSB jelenlegi (a DKT által felsorolt) belföldi versenytársai által elért szintekre.

| (353) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a mechanizmus a hatékonysággal és a minőségjavulással összefüggő korrekciókat is tartalmaz. A tervezett mechanizmus valójában a bruttó csökkentés modulációjáról rendelkezik annak érdekében, hogy a DSB megtarthassa annak egy részét az utaskilométerenkénti költségek csökkentése, illetve az utaskilométerben mért utasszám-növekedés eredményeképpen (lásd a (228) preambulumbekezdést). Ezt a korrekciót az alábbi egyenlet szerint állapítanák meg:

  Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – korrekció (Δκöltség
  - Δutaskm) = nettó csökkentés |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a mechanizmus a hatékonysággal és a minőségjavulással összefüggő korrekciókat is tartalmaz. A tervezett mechanizmus valójában a bruttó csökkentés modulációjáról rendelkezik annak érdekében, hogy a DSB megtarthassa annak egy részét az utaskilométerenkénti költségek csökkentése, illetve az utaskilométerben mért utasszám-növekedés eredményeképpen (lásd a (228) preambulumbekezdést). Ezt a korrekciót az alábbi egyenlet szerint állapítanák meg:

Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – korrekció (Δκöltség
  - Δutaskm) = nettó csökkentés

| (354) | A Bizottság szintén megjegyzi, hogy a nettó csökkentés megállapítását, ezáltal e korrekciók figyelembevételét lehetővé tevő paramétereket minőségi és mennyiségi szempontból előre meghatározták (lásd a (229) preambulumbekezdést). A visszafizettetési mechanizmus modulációja az alábbi módon történne:
  —   Δκöltség: ha a DSB csökkenti (utaskilométerenkénti) költségeit az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest, ennek a javulásnak a mértékét a következőképpen számítják ki: az elmúlt négy év átlagköltségéhez viszonyított, százalékos értékben kifejezett utaskilométerenkénti költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal; valamint
  —   Δutaskm: ha nő az utasszám, az utaskilométerben kifejezett utasforgalom növekedését 0,80 DKK-val szorozzák meg és ezzel az összeggel csökkentik a bruttó csökkentés mértékét. (49) |
| --- | --- |

(354)

A Bizottság szintén megjegyzi, hogy a nettó csökkentés megállapítását, ezáltal e korrekciók figyelembevételét lehetővé tevő paramétereket minőségi és mennyiségi szempontból előre meghatározták (lásd a (229) preambulumbekezdést). A visszafizettetési mechanizmus modulációja az alábbi módon történne:

—   Δκöltség: ha a DSB csökkenti (utaskilométerenkénti) költségeit az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest, ennek a javulásnak a mértékét a következőképpen számítják ki: az elmúlt négy év átlagköltségéhez viszonyított, százalékos értékben kifejezett utaskilométerenkénti költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal; valamint

—   Δutaskm: ha nő az utasszám, az utaskilométerben kifejezett utasforgalom növekedését 0,80 DKK-val szorozzák meg és ezzel az összeggel csökkentik a bruttó csökkentés mértékét. (49)

| (355) | A Bizottság megállapítja, hogy ezek a korrekciók összhangban vannak az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 7. pontjával, amely a következőképpen rendelkezik:
  „Az ellentételezési módszernek ösztönöznie kell a következők fenntartását vagy fejlesztését: a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás, amelyet objektíven lehet értékelni, és megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtása.” |
| --- | --- |

(355)

A Bizottság megállapítja, hogy ezek a korrekciók összhangban vannak az 1370/2007/EK rendelet mellékletének 7. pontjával, amely a következőképpen rendelkezik:

„Az ellentételezési módszernek ösztönöznie kell a következők fenntartását vagy fejlesztését: a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás, amelyet objektíven lehet értékelni, és megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtása.”

| (356) | Jelen esetben az utasszám növekedésén és az egységenkénti ár csökkenésén alapuló tervezett korrekció megfelelően leképezi a hatékony gazdálkodás és a nyújtott szolgáltatások minőségének fejlesztését. A Bizottság mindamellett úgy véli, hogy az egyes korrekciókat csak azzal a feltétellel lehet elvégezni, hogy a figyelembe vett paraméterek az azok tekintetében már előzőleg elért eredményekhez viszonyított javulást is tükrözzenek. Erre a korlátozásra szükség van annak a helyzetnek az elkerüléséhez, hogy az egyik paraméter jelentős javulása esetén a másik paraméter jogcímén is jóváírást lehessen érvényesíteni abban az esetben is, ha az utóbbi paraméterben bekövetkezett javulás alatta marad az elvárt szintnek. |
| --- | --- |

(356)

Jelen esetben az utasszám növekedésén és az egységenkénti ár csökkenésén alapuló tervezett korrekció megfelelően leképezi a hatékony gazdálkodás és a nyújtott szolgáltatások minőségének fejlesztését. A Bizottság mindamellett úgy véli, hogy az egyes korrekciókat csak azzal a feltétellel lehet elvégezni, hogy a figyelembe vett paraméterek az azok tekintetében már előzőleg elért eredményekhez viszonyított javulást is tükrözzenek. Erre a korlátozásra szükség van annak a helyzetnek az elkerüléséhez, hogy az egyik paraméter jelentős javulása esetén a másik paraméter jogcímén is jóváírást lehessen érvényesíteni abban az esetben is, ha az utóbbi paraméterben bekövetkezett javulás alatta marad az elvárt szintnek.

| (357) | Végül a visszafizettetési mechanizmust felső határ kijelölése egészíti ki annak biztosítása érdekében, hogy a haszon szintje ne haladja meg az ésszerű mértéket, a következő egyenlet szerint (lásd a (233)–(237) preambulumbekezdést): |
| --- | --- |

(357)

Végül a visszafizettetési mechanizmust felső határ kijelölése egészíti ki annak biztosítása érdekében, hogy a haszon szintje ne haladja meg az ésszerű mértéket, a következő egyenlet szerint (lásd a (233)–(237) preambulumbekezdést):

Formula

| (358) | Ily módon a hatékonyságjavulás és/vagy a szolgáltatás minősége javulásának figyelembevétele céljából alkalmazott korrekcióknak köszönhetően az ésszerű haszon mértéke – három évre vetítve 10 %-ban maximált felső határ mellett – 6 % és 12 % között ingadozhat, objektív kritériumok alapján (lásd a (235)–(237) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(358)

Ily módon a hatékonyságjavulás és/vagy a szolgáltatás minősége javulásának figyelembevétele céljából alkalmazott korrekcióknak köszönhetően az ésszerű haszon mértéke – három évre vetítve 10 %-ban maximált felső határ mellett – 6 % és 12 % között ingadozhat, objektív kritériumok alapján (lásd a (235)–(237) preambulumbekezdést).

| (359) | A Bizottság megítélése szerint e sáv esetében a Dánia által a DSB-nek a társaság közszolgáltatási tevékenysége keretében engedményezett haszon ésszerű mértékű marad, különösen mivel azt három évre vetítve 10 %-ban maximálják. A Bizottság következtetését egy sor, a rendelkezésére álló információkból nyert mutatószámra alapozta, amelyek alapján a haszon mértékének ésszerű voltát értékelte. |
| --- | --- |

(359)

A Bizottság megítélése szerint e sáv esetében a Dánia által a DSB-nek a társaság közszolgáltatási tevékenysége keretében engedményezett haszon ésszerű mértékű marad, különösen mivel azt három évre vetítve 10 %-ban maximálják. A Bizottság következtetését egy sor, a rendelkezésére álló információkból nyert mutatószámra alapozta, amelyek alapján a haszon mértékének ésszerű voltát értékelte.

| (360) | Így a Bizottság értékelése különösen az európai vasúttársaságok helyzetéről szóló tanulmányon (50) nyugszik, amely összehasonlítja a vasúttársaságok gazdasági jövedelmezőségét (51) a 2004. év tekintetében. Ezen elemzés szerint a DSB 2004-re megállapított tőkearányos jövedelmezősége (ROE) (9 %) a társaság számára 3 %-os eszközarányos jövedelmezőségnek (ROA) felel meg; meg kell jegyezni, hogy a 9 %-os ROE a DSB számára a szerződés értelmében nyújtható sáv átlagával egyezik meg. Az elemzésből kiderül továbbá, hogy az adott időszakban bizonyos vasúttársaságok (PKP, Eurostar, NSB) gazdasági jövedelmezősége igen alacsony, sőt akár negatív volt. A tanulmány szerint ezzel ellentétben több társaság a DSB 3 %-os ROA-szintjéhez hasonló (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), sőt annál jóval magasabb (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) értékeket realizált. |
| --- | --- |

(360)

Így a Bizottság értékelése különösen az európai vasúttársaságok helyzetéről szóló tanulmányon (50) nyugszik, amely összehasonlítja a vasúttársaságok gazdasági jövedelmezőségét (51) a 2004. év tekintetében. Ezen elemzés szerint a DSB 2004-re megállapított tőkearányos jövedelmezősége (ROE) (9 %) a társaság számára 3 %-os eszközarányos jövedelmezőségnek (ROA) felel meg; meg kell jegyezni, hogy a 9 %-os ROE a DSB számára a szerződés értelmében nyújtható sáv átlagával egyezik meg. Az elemzésből kiderül továbbá, hogy az adott időszakban bizonyos vasúttársaságok (PKP, Eurostar, NSB) gazdasági jövedelmezősége igen alacsony, sőt akár negatív volt. A tanulmány szerint ezzel ellentétben több társaság a DSB 3 %-os ROA-szintjéhez hasonló (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %), sőt annál jóval magasabb (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %) értékeket realizált.

| (361) | A Bizottság ezenfelül az általános gazdasági érdekű szolgáltatások terén alkalmazott határozathozatali gyakorlatából indul ki. (52) |
| --- | --- |

(361)

A Bizottság ezenfelül az általános gazdasági érdekű szolgáltatások terén alkalmazott határozathozatali gyakorlatából indul ki. (52)

| (362) | Ezen túlmenően a Bizottság értékelésében figyelembe veszi azt is, hogy a DSB részben viseli a tevékenységgel összefüggő kockázatokat, mivel a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen rögzítették és azok nem növelhetők a várakozásokhoz viszonyított negatív irányú eltérés esetén (amennyiben a DSB teljesítménye például a társaság költségeinek növekedése vagy bevételeinek csökkenése miatt romlana). A Bizottság megjegyzi, hogy mivel a társaság – jövedelmezőségét illetően – viseli ezt a negatív kockázatot, ami folytán nem garantált számára a tervezett 6 %-os szerződés szerinti hozam elérése, megfelelő eljárásnak tűnik hatékonyságjavulásra ösztönözni a társaságot, ami lehetővé teszi számára az így elért jövedelmezőség egy részének megtartását abban az esetben is, ha meghaladná ezt a szerződés szerinti mértéket, mindezt a fent bemutatott sávon belül. |
| --- | --- |

(362)

Ezen túlmenően a Bizottság értékelésében figyelembe veszi azt is, hogy a DSB részben viseli a tevékenységgel összefüggő kockázatokat, mivel a szerződés szerinti kifizetéseket előzetesen rögzítették és azok nem növelhetők a várakozásokhoz viszonyított negatív irányú eltérés esetén (amennyiben a DSB teljesítménye például a társaság költségeinek növekedése vagy bevételeinek csökkenése miatt romlana). A Bizottság megjegyzi, hogy mivel a társaság – jövedelmezőségét illetően – viseli ezt a negatív kockázatot, ami folytán nem garantált számára a tervezett 6 %-os szerződés szerinti hozam elérése, megfelelő eljárásnak tűnik hatékonyságjavulásra ösztönözni a társaságot, ami lehetővé teszi számára az így elért jövedelmezőség egy részének megtartását abban az esetben is, ha meghaladná ezt a szerződés szerinti mértéket, mindezt a fent bemutatott sávon belül.

| (363) | Végül a Bizottság a dán hatóságok által végzett empirikus bizonyítás alapján megjegyzi, hogy e visszafizettetési mechanizmus múltbeli alkalmazása 8,8 % és 11,9 % közötti tőkearányos jövedelmezőséget eredményezett volna a DSB számára a 2004-2008 közötti időszakra vonatkozóan, és 38 millió DKK visszavételét vonta volna maga után a 2006. év tekintetében, figyelemmel a három évre vetített 10 %-os szabályra (lásd a (238)–(240) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(363)

Végül a Bizottság a dán hatóságok által végzett empirikus bizonyítás alapján megjegyzi, hogy e visszafizettetési mechanizmus múltbeli alkalmazása 8,8 % és 11,9 % közötti tőkearányos jövedelmezőséget eredményezett volna a DSB számára a 2004-2008 közötti időszakra vonatkozóan, és 38 millió DKK visszavételét vonta volna maga után a 2006. év tekintetében, figyelemmel a három évre vetített 10 %-os szabályra (lásd a (238)–(240) preambulumbekezdést).

| (364) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DSB eredménytöbbletei arról tanúskodnak, hogy a szerződés szerinti kifizetések összege meghaladta a közszolgáltatási szerződések összessége keretében meglévő kötelezettségek végrehajtása során felmerült, az ésszerű nyereséggel megnövelt költségek fedezéséhez szükséges mértéket. A gyakorlatban a Bizottság úgy véli, hogy az e többletek összegét jóval meghaladó mértékű kiegészítő osztalékfizetés lehetővé tette a DSB túlkompenzációjának elkerülését. A Bizottság jelen esetben azt a következtetést vonja le, hogy nem történt túlkompenzáció; mindamellett ezt a következtetést feltételként az e határozatban leírt és a fenti (356) preamblumbekezdésben pontosított visszafizettetési mechanizmus végrehajtásához köti. |
| --- | --- |

(364)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a DSB eredménytöbbletei arról tanúskodnak, hogy a szerződés szerinti kifizetések összege meghaladta a közszolgáltatási szerződések összessége keretében meglévő kötelezettségek végrehajtása során felmerült, az ésszerű nyereséggel megnövelt költségek fedezéséhez szükséges mértéket. A gyakorlatban a Bizottság úgy véli, hogy az e többletek összegét jóval meghaladó mértékű kiegészítő osztalékfizetés lehetővé tette a DSB túlkompenzációjának elkerülését. A Bizottság jelen esetben azt a következtetést vonja le, hogy nem történt túlkompenzáció; mindamellett ezt a következtetést feltételként az e határozatban leírt és a fenti (356) preamblumbekezdésben pontosított visszafizettetési mechanizmus végrehajtásához köti.

ii.   A gördülőállomány átadása során tapasztalt késedelmek

| (365) | A Bizottság megállapítja: nem vitatott, hogy a gördülőállományok közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében tervezett, az Ansaldo Breda gyártó általi átadása jelentős késedelmet szenvedett. Kötelezettségei teljesítése érdekében a DSB eszközök bérléséhez folyamodott, ami miatt kiegészítő szerződéseket kellett kötnie a dán közlekedési minisztériummal. |
| --- | --- |

(365)

A Bizottság megállapítja: nem vitatott, hogy a gördülőállományok közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében tervezett, az Ansaldo Breda gyártó általi átadása jelentős késedelmet szenvedett. Kötelezettségei teljesítése érdekében a DSB eszközök bérléséhez folyamodott, ami miatt kiegészítő szerződéseket kellett kötnie a dán közlekedési minisztériummal.

| (366) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közszolgáltatási szerződések értelmében ez utóbbinak kellett viselnie a vonatok amortizációjához és a kamatokhoz kapcsolódó költségeket, amelyeket szerződés szerinti kifizetések fedeztek. |
| --- | --- |

(366)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közszolgáltatási szerződések értelmében ez utóbbinak kellett viselnie a vonatok amortizációjához és a kamatokhoz kapcsolódó költségeket, amelyeket szerződés szerinti kifizetések fedeztek.

| (367) | A Bizottság mindamellett megjegyzi, hogy a késedelem pénzügyi következményeiről és a szerződés szerinti kifizetésekre gyakorolt hatásairól a 2000–2004 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződés nem rendelkezett. Ezzel ellentétben a 2005–2014 közötti időszakra szóló szerződésben ezeket a tényezőket már figyelembe vették. |
| --- | --- |

(367)

A Bizottság mindamellett megjegyzi, hogy a késedelem pénzügyi következményeiről és a szerződés szerinti kifizetésekre gyakorolt hatásairól a 2000–2004 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződés nem rendelkezett. Ezzel ellentétben a 2005–2014 közötti időszakra szóló szerződésben ezeket a tényezőket már figyelembe vették.

| (368) | Következésképpen a Bizottság szerint három szempontot kell megkülönböztetni. |
| --- | --- |

(368)

Következésképpen a Bizottság szerint három szempontot kell megkülönböztetni.

| (369) | Először is a 2000–2004 közötti időszakra szóló közlekedési közszolgáltatási szerződést illetően a Bizottság megállapítja, hogy a késedelmek következményeit nem vették teljes mértékben figyelembe a szerződés szerinti kifizetések kiszámítása során. A dán hatóságok elismerték, hogy ez 154 millió DKK pozitív hatással járt. Ebből az összegből 50 milliót a szerződés szerinti kifizetések önkéntes csökkentése formájában visszafizettek az államnak. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a DSB 104 millió DKK összegű szerződés szerinti kifizetésben részesült olyan költségekért, amelyeket nem viselt. |
| --- | --- |

(369)

Először is a 2000–2004 közötti időszakra szóló közlekedési közszolgáltatási szerződést illetően a Bizottság megállapítja, hogy a késedelmek következményeit nem vették teljes mértékben figyelembe a szerződés szerinti kifizetések kiszámítása során. A dán hatóságok elismerték, hogy ez 154 millió DKK pozitív hatással járt. Ebből az összegből 50 milliót a szerződés szerinti kifizetések önkéntes csökkentése formájában visszafizettek az államnak. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a DSB 104 millió DKK összegű szerződés szerinti kifizetésben részesült olyan költségekért, amelyeket nem viselt.

| (370) | Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy nem hozható fel érvként az a tény, miszerint ez az összeg (részben) ellentételezte a DSB által a késedelem miatt viselt gazdasági kárt. A DSB által elszenvedett kár a DSB és beszállítója közötti szerződés végrehajtásának hatókörébe tartozik és különféle vitarendezési eljárások tárgyát képezheti (békés úton, választott bíróság bevonásával vagy peres úton történő rendezés). A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a kérdést még nem rendezték véglegesen, bár átmeneti kártérítések folyósítására már sor került. |
| --- | --- |

(370)

Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy nem hozható fel érvként az a tény, miszerint ez az összeg (részben) ellentételezte a DSB által a késedelem miatt viselt gazdasági kárt. A DSB által elszenvedett kár a DSB és beszállítója közötti szerződés végrehajtásának hatókörébe tartozik és különféle vitarendezési eljárások tárgyát képezheti (békés úton, választott bíróság bevonásával vagy peres úton történő rendezés). A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a kérdést még nem rendezték véglegesen, bár átmeneti kártérítések folyósítására már sor került.

| (371) | Másodszor, a 2005–2014 közötti időszakra szóló közlekedési közszolgáltatási szerződést illetően a Bizottság megállapítja, hogy az előző esettel ellentétben a késedelmek következményeit figyelembe vették a szerződés szerinti kifizetések kiszámítása során. A dán hatóságok bemutatták, hogyan működött a szerződés szerinti kifizetéseknek az átadás késedelme és az érintett eszközök típusa függvényében történő kiigazításának mechanizmusa. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerződés szerinti kifizetések összegét 645 millió DKK-val csökkentették a szerződéses időszak első két évében. Ezért úgy véli, hogy a gördülőállomány átadásának késedelme e közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében nem vont maga után túlkompenzációt. |
| --- | --- |

(371)

Másodszor, a 2005–2014 közötti időszakra szóló közlekedési közszolgáltatási szerződést illetően a Bizottság megállapítja, hogy az előző esettel ellentétben a késedelmek következményeit figyelembe vették a szerződés szerinti kifizetések kiszámítása során. A dán hatóságok bemutatták, hogyan működött a szerződés szerinti kifizetéseknek az átadás késedelme és az érintett eszközök típusa függvényében történő kiigazításának mechanizmusa. A Bizottság megjegyzi, hogy a szerződés szerinti kifizetések összegét 645 millió DKK-val csökkentették a szerződéses időszak első két évében. Ezért úgy véli, hogy a gördülőállomány átadásának késedelme e közlekedési közszolgáltatási szerződés keretében nem vont maga után túlkompenzációt.

| (372) | Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy a bérelt helyettesítő gördülőállomány kiegészítő szerződések tárgyát képezte a dán közlekedési minisztérium és a DSB között. Rámutat arra, hogy a DSB a közlekedési közszolgáltatási szerződések értelmében nem volt köteles helyettesítő eszközöket igénybe venni. A Bizottság megjegyzi, hogy ezek a kiegészítő szerződések új, a szerződések időpontjában figyelembe nem vett helyzetnek – nevezetesen az új vonatok késedelmes átadása következményeinek – a kezelésére irányultak. Ezért úgy véli, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezések a vasút-üzemeltető új kötelezettségeivel függtek össze, ennélfogva nem vontak maguk után túlkompenzációt a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében. |
| --- | --- |

(372)

Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy a bérelt helyettesítő gördülőállomány kiegészítő szerződések tárgyát képezte a dán közlekedési minisztérium és a DSB között. Rámutat arra, hogy a DSB a közlekedési közszolgáltatási szerződések értelmében nem volt köteles helyettesítő eszközöket igénybe venni. A Bizottság megjegyzi, hogy ezek a kiegészítő szerződések új, a szerződések időpontjában figyelembe nem vett helyzetnek – nevezetesen az új vonatok késedelmes átadása következményeinek – a kezelésére irányultak. Ezért úgy véli, hogy a DSB-nek nyújtott ellentételezések a vasút-üzemeltető új kötelezettségeivel függtek össze, ennélfogva nem vontak maguk után túlkompenzációt a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében.

| (373) | A Bizottság e tekintetben rámutat arra, hogy ha a DSB és az Ansaldo Breda között a késedelmes átadás miatt folytatott vitarendezési eljárások (békés úton, választott bíróság bevonásával vagy peres úton történő rendezés) eredményeképpen elismerik, hogy a DSB-nek bizonyos kára keletkezett, és amennyiben ezek a károk a bérelt helyettesítő gördülőállomány igénybevételével függnek össze, és ha erre tekintettel az Ansaldo Bredát kártérítés megfizetésére kötelezik, akkor ezeket az ellentételezéseket a dán állam részére vissza kell fizetni, mivel a kiegészítő szerződések útján az viselte az azzal összefüggő költségeket. A Bizottság szükségesnek ítéli egy ilyen értelmű feltétel kikötését a dán állam számára. |
| --- | --- |

(373)

A Bizottság e tekintetben rámutat arra, hogy ha a DSB és az Ansaldo Breda között a késedelmes átadás miatt folytatott vitarendezési eljárások (békés úton, választott bíróság bevonásával vagy peres úton történő rendezés) eredményeképpen elismerik, hogy a DSB-nek bizonyos kára keletkezett, és amennyiben ezek a károk a bérelt helyettesítő gördülőállomány igénybevételével függnek össze, és ha erre tekintettel az Ansaldo Bredát kártérítés megfizetésére kötelezik, akkor ezeket az ellentételezéseket a dán állam részére vissza kell fizetni, mivel a kiegészítő szerződések útján az viselte az azzal összefüggő költségeket. A Bizottság szükségesnek ítéli egy ilyen értelmű feltétel kikötését a dán állam számára.

| (374) | A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a DSB 104 millió DKK összegű túlkompenzációban részesült a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben tervezett gördülőállomány átadásának késedelme kapcsán. A Bizottság mindamellett úgy ítéli meg, hogy a túlkompenzáció hatásait az előzőekben leírt osztalékfizetés útján semlegesítették. A dán állam által kivett kiegészítő osztalék összege ugyanis összességében magasabb az eredménytöbbletnek a gördülőállomány késedelmes átadásához kapcsolódó összeggel megnövelt összegénél. A Bizottság így megállapítja, hogy a gyakorlatban a DSB nem részesült túlkompenzációban. |
| --- | --- |

(374)

A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a DSB 104 millió DKK összegű túlkompenzációban részesült a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben tervezett gördülőállomány átadásának késedelme kapcsán. A Bizottság mindamellett úgy ítéli meg, hogy a túlkompenzáció hatásait az előzőekben leírt osztalékfizetés útján semlegesítették. A dán állam által kivett kiegészítő osztalék összege ugyanis összességében magasabb az eredménytöbbletnek a gördülőállomány késedelmes átadásához kapcsolódó összeggel megnövelt összegénél. A Bizottság így megállapítja, hogy a gyakorlatban a DSB nem részesült túlkompenzációban.

iii.   A Koppenhága–Ystad összeköttetés sajátos esete

| (375) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság különös kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a DSB esetleg előnyben részesült e sajátos vonal üzemeltetése kapcsán. E tekintetben a Bizottság két szempontot vizsgált. |
| --- | --- |

(375)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság különös kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a DSB esetleg előnyben részesült e sajátos vonal üzemeltetése kapcsán. E tekintetben a Bizottság két szempontot vizsgált.

| (376) | Egyfelől ellenőrizte, hogy a 2000–2004 közötti időszakban a DSB nem kapott-e pénzügyi támogatást a közlekedési közszolgáltatási szerződéssel összefüggésben nyújtott támogatás formájában, holott a viszonylat üzemeltetésére nem vonatkozott közszolgáltatási kötelezettség. |
| --- | --- |

(376)

Egyfelől ellenőrizte, hogy a 2000–2004 közötti időszakban a DSB nem kapott-e pénzügyi támogatást a közlekedési közszolgáltatási szerződéssel összefüggésben nyújtott támogatás formájában, holott a viszonylat üzemeltetésére nem vonatkozott közszolgáltatási kötelezettség.

| (377) | A Bizottság ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a dán hatóságok kifejtették a Koppenhága–Ystad vonal üzemeltetési feltételeit a 2000 utáni időszak tekintetében. Ezen belül rámutattak arra, hogy a vonalat csak 2002-ben foglalták bele egy szerződés útján a „tömegközlekedés” rendszerébe, miután egyértelművé vált, hogy a vonal nem lehet nyereséges. Szintén rámutattak arra, hogy ez a különös szerződés nem rendelkezett arról, hogy a dán állam bármiféle kiegészítő ellentételezést folyósítana a DSB-nek a 2002 és 2004 közötti időszakban. A dán hatóságok így megállapították, hogy a Koppenhága és Ystad közötti vasútvonal üzemeltetéséhez 2005 előtt nem nyújtottak állami támogatást. |
| --- | --- |

(377)

A Bizottság ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a dán hatóságok kifejtették a Koppenhága–Ystad vonal üzemeltetési feltételeit a 2000 utáni időszak tekintetében. Ezen belül rámutattak arra, hogy a vonalat csak 2002-ben foglalták bele egy szerződés útján a „tömegközlekedés” rendszerébe, miután egyértelművé vált, hogy a vonal nem lehet nyereséges. Szintén rámutattak arra, hogy ez a különös szerződés nem rendelkezett arról, hogy a dán állam bármiféle kiegészítő ellentételezést folyósítana a DSB-nek a 2002 és 2004 közötti időszakban. A dán hatóságok így megállapították, hogy a Koppenhága és Ystad közötti vasútvonal üzemeltetéséhez 2005 előtt nem nyújtottak állami támogatást.

| (378) | A Bizottság rámutat arra, hogy az a tény, hogy ezt a vonalat 2002 és 2004 között – a DSB-nek a 2002–2004 közötti időszakban a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében folyósított ellentételezésen felüli kiegészítő ellentételezés nélkül – belefoglalták a „tömegközlekedés” rendszerébe, nem vonja maga után túlkompenzáció meglétét. Ellenkezőleg, a vonalnak az állami szállítási forgalmi rendszerbe történő bevonása a DSB kötelezettségeinek növekedését eredményezte, a szerződés szerinti kifizetések emelkedése nélkül. Másik következménye az volt, hogy e vonal bevételeit is beszámították a DSB közszolgáltatási tevékenységből származó teljes bevételébe. Mindamellett a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy e vonal 2002-ben veszteséges volt, hiszen éppen ezért foglalták bele a „tömegközlekedés” rendszerébe. Ennélfogva a vonal integrációja nem vont maga után túlkompenzációt. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság rámutat arra, hogy az a tény, hogy ezt a vonalat 2002 és 2004 között – a DSB-nek a 2002–2004 közötti időszakban a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében folyósított ellentételezésen felüli kiegészítő ellentételezés nélkül – belefoglalták a „tömegközlekedés” rendszerébe, nem vonja maga után túlkompenzáció meglétét. Ellenkezőleg, a vonalnak az állami szállítási forgalmi rendszerbe történő bevonása a DSB kötelezettségeinek növekedését eredményezte, a szerződés szerinti kifizetések emelkedése nélkül. Másik következménye az volt, hogy e vonal bevételeit is beszámították a DSB közszolgáltatási tevékenységből származó teljes bevételébe. Mindamellett a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy e vonal 2002-ben veszteséges volt, hiszen éppen ezért foglalták bele a „tömegközlekedés” rendszerébe. Ennélfogva a vonal integrációja nem vont maga után túlkompenzációt.

| (379) | Mindenesetre ha a vonal nyereséges lett volna, a Bizottság úgy véli, hogy az e vonallal összefüggő sajátos bevételek növelték volna a DSB közszolgáltatási tevékenységből származó teljes bevételét. Ennélfogva az esetleges túlkompenzáció értékelésére a DSB 2000–2004 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződés végrehajtása keretében realizált eredménytöbblete kapcsán a társaság számára nyújtott esetleges túlkompenzáció átfogó vizsgálata vonatkozna. A Bizottság ezért visszautal a jelen határozat (324)–(353) preambulumbekezdésében leírt érvelésére. |
| --- | --- |

(379)

Mindenesetre ha a vonal nyereséges lett volna, a Bizottság úgy véli, hogy az e vonallal összefüggő sajátos bevételek növelték volna a DSB közszolgáltatási tevékenységből származó teljes bevételét. Ennélfogva az esetleges túlkompenzáció értékelésére a DSB 2000–2004 közötti időszakra vonatkozó közlekedési közszolgáltatási szerződés végrehajtása keretében realizált eredménytöbblete kapcsán a társaság számára nyújtott esetleges túlkompenzáció átfogó vizsgálata vonatkozna. A Bizottság ezért visszautal a jelen határozat (324)–(353) preambulumbekezdésében leírt érvelésére.

| (380) | Másfelől a Bizottság megvizsgálta a DSB által a Koppenhága–Bornholm útvonal egésze kapcsán viselt költségeket és különösen az Ystad és Rønne (53) közötti kompösszeköttetés belefoglalását az utasainak nyújtott kombinált jegyekbe. |
| --- | --- |

(380)

Másfelől a Bizottság megvizsgálta a DSB által a Koppenhága–Bornholm útvonal egésze kapcsán viselt költségeket és különösen az Ystad és Rønne (53) közötti kompösszeköttetés belefoglalását az utasainak nyújtott kombinált jegyekbe.

| (381) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az e két kikötő közötti tengeri összeköttetést a Bornholmtrafikken A/S, egy közvállalkozás üzemelteti a dán állammal pályázati eljárás eredményeképpen kötött szerződés keretében. A dán hatóságok részletesen leírták a Bornholmtrafikken A/S e szerződés értelmében fennálló kötelezettségeit a menetrendek autóbusz- vagy vasút-üzemeltetőkkel történő összehangolása tekintetében. Szintén rámutattak arra, hogy a díjszabási politika tekintetében a minimáldíjak előírásától eltekintve semmiféle kötelezettségről nem rendelkeztek. |
| --- | --- |

(381)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az e két kikötő közötti tengeri összeköttetést a Bornholmtrafikken A/S, egy közvállalkozás üzemelteti a dán állammal pályázati eljárás eredményeképpen kötött szerződés keretében. A dán hatóságok részletesen leírták a Bornholmtrafikken A/S e szerződés értelmében fennálló kötelezettségeit a menetrendek autóbusz- vagy vasút-üzemeltetőkkel történő összehangolása tekintetében. Szintén rámutattak arra, hogy a díjszabási politika tekintetében a minimáldíjak előírásától eltekintve semmiféle kötelezettségről nem rendelkeztek.

| (382) | A dán hatóságok által benyújtott információk fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Bornholmtrafikken A/S azonos díjszabást alkalmaz a DSB-vel és a Gråhundbusszal szemben. Az egyetlen, kizárólag a DSB esetében alkalmazható díj a „DSB Orange” elnevezésű kedvezményes ár, amely magában foglalja a Nagy-Bælten történő átkelést. Ez a díjszabás mindamellett sajátos kereskedelmi célkitűzéseket szolgál a Bornholmtrafikken A/S részéről, amennyiben a DSB Orange program segítségével Jyllandról érkező utasokat vonzhat Bornholmra. A különös díjszabás igénybevétele pontos feltételek függvénye (csak bizonyos vonatokon, internetes foglalás útján és korlátozott számú jegy esetében vehető igénybe stb.), és az ugyanezen a vonalon az autóbusz-üzemeltetők által kínáltaktól eltérő szolgáltatással függ össze. A Bizottság megjegyzi, hogy ez az ajánlat csak igen korlátozott számú utast érintett, és azt 2009 óta már nem kínálják. |
| --- | --- |

(382)

A dán hatóságok által benyújtott információk fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Bornholmtrafikken A/S azonos díjszabást alkalmaz a DSB-vel és a Gråhundbusszal szemben. Az egyetlen, kizárólag a DSB esetében alkalmazható díj a „DSB Orange” elnevezésű kedvezményes ár, amely magában foglalja a Nagy-Bælten történő átkelést. Ez a díjszabás mindamellett sajátos kereskedelmi célkitűzéseket szolgál a Bornholmtrafikken A/S részéről, amennyiben a DSB Orange program segítségével Jyllandról érkező utasokat vonzhat Bornholmra. A különös díjszabás igénybevétele pontos feltételek függvénye (csak bizonyos vonatokon, internetes foglalás útján és korlátozott számú jegy esetében vehető igénybe stb.), és az ugyanezen a vonalon az autóbusz-üzemeltetők által kínáltaktól eltérő szolgáltatással függ össze. A Bizottság megjegyzi, hogy ez az ajánlat csak igen korlátozott számú utast érintett, és azt 2009 óta már nem kínálják.

| (383) | Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bornholmtrafikken A/S által biztosított kompátkelésért szabott ár nem biztosított előnyt a DSB-nek versenytársai kárára, akik autóbusz-összeköttetést működtetnek és szintén integrált számlázást alkalmaznak. A Bizottság véleménye ezért az, hogy a kompösszeköttetés számlázása nem biztosított túlkompenzációt a DSB számára. |
| --- | --- |

(383)

Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bornholmtrafikken A/S által biztosított kompátkelésért szabott ár nem biztosított előnyt a DSB-nek versenytársai kárára, akik autóbusz-összeköttetést működtetnek és szintén integrált számlázást alkalmaznak. A Bizottság véleménye ezért az, hogy a kompösszeköttetés számlázása nem biztosított túlkompenzációt a DSB számára.

| (384) | A Bizottság összességében tehát úgy véli, hogy a szóban forgó közszolgáltatással járó ellentételezéseket az 1370/2007/EK rendelet mellékletében meghatározott szabályokkal összhangban számították ki. |
| --- | --- |

(384)

A Bizottság összességében tehát úgy véli, hogy a szóban forgó közszolgáltatással járó ellentételezéseket az 1370/2007/EK rendelet mellékletében meghatározott szabályokkal összhangban számították ki.

| (385) | Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott szerződés szerinti kifizetésekben foglalt állami támogatások az EUMSz 93. cikkét végrehajtó 1370/2007/EK rendelet értelmében a belső piaccal összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

(385)

Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott szerződés szerinti kifizetésekben foglalt állami támogatások az EUMSz 93. cikkét végrehajtó 1370/2007/EK rendelet értelmében a belső piaccal összeegyeztethetők.

8.3.3.   BIZONYOS PÉNZÜGYI INTÉZKEDÉSEK HATÁSA A KÖZSZOLGÁLTATÁSSAL JÁRÓ ELLENTÉTELEZÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉRE

| (386) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a héa-mentességet élvező ágazatokban (ilyen többek között a tömegközlekedési ágazat) tevékenykedő dán magánvállalkozások különleges munkáltatói hozzájárulás („lønsumsafgift”) fizetésére kötelezettek. Mindamellett megjegyezte, hogy a közvállalkozásokra – mint a DSB – nem terjed ki ezen adó hatálya. |
| --- | --- |

(386)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy a héa-mentességet élvező ágazatokban (ilyen többek között a tömegközlekedési ágazat) tevékenykedő dán magánvállalkozások különleges munkáltatói hozzájárulás („lønsumsafgift”) fizetésére kötelezettek. Mindamellett megjegyezte, hogy a közvállalkozásokra – mint a DSB – nem terjed ki ezen adó hatálya.

| (387) | A második panaszos, a DKT azt állította, hogy a DSB e munkáltatói hozzájárulás alóli mentessége annak versenyelőnyt biztosít; a Bizottság mindazonáltal nem elemezte a munkáltatói hozzájárulás kérdését, mivel az egy külön eljárás keretében folytatott átfogó bizottsági vizsgálat tárgyát képezte. (54) Maga a panaszos is idézett egy parlamenti kérdést és a Bizottság részéről Kroes asszony válaszát. (55) |
| --- | --- |

(387)

A második panaszos, a DKT azt állította, hogy a DSB e munkáltatói hozzájárulás alóli mentessége annak versenyelőnyt biztosít; a Bizottság mindazonáltal nem elemezte a munkáltatói hozzájárulás kérdését, mivel az egy külön eljárás keretében folytatott átfogó bizottsági vizsgálat tárgyát képezte. (54) Maga a panaszos is idézett egy parlamenti kérdést és a Bizottság részéről Kroes asszony válaszát. (55)

| (388) | A Bizottság 2009. június 9-én kelt levelében tájékoztatta a DKT-t arról, hogy a szóban forgó intézkedések vizsgálatát követően a fent említett eljárás megszüntetése mellett határozott. A Bizottság jelezte, hogy megbeszélésekre és levélváltásokra került sor közötte és a dán hatóságok között azért, hogy felvilágosítást kaphasson az e mentesség kapcsán az állami támogatással kapcsolatos szabályok tekintetében felmerülő lehetséges problémákat és egyértelműsítendő kérdéseket illetően. Ebben a helyzetben a dán hatóságok hajlandók voltak módosítani a jogszabályaikon. |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság 2009. június 9-én kelt levelében tájékoztatta a DKT-t arról, hogy a szóban forgó intézkedések vizsgálatát követően a fent említett eljárás megszüntetése mellett határozott. A Bizottság jelezte, hogy megbeszélésekre és levélváltásokra került sor közötte és a dán hatóságok között azért, hogy felvilágosítást kaphasson az e mentesség kapcsán az állami támogatással kapcsolatos szabályok tekintetében felmerülő lehetséges problémákat és egyértelműsítendő kérdéseket illetően. Ebben a helyzetben a dán hatóságok hajlandók voltak módosítani a jogszabályaikon.

| (389) | Így a Bizottság hangsúlyozza, hogy Dánia elfogadta a 2008. június 25-i 526. törvényt, amely a munkáltatói hozzájárulás végrehajtásával összefüggésben kizár mindennem versenytorzulást a köz- és magánvállalkozások között. Rámutat továbbá arra, hogy ez a törvény 2009. január 1-jén lépett hatályba, és azóta a DSB szintén kötelezett a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére. |
| --- | --- |

(389)

Így a Bizottság hangsúlyozza, hogy Dánia elfogadta a 2008. június 25-i 526. törvényt, amely a munkáltatói hozzájárulás végrehajtásával összefüggésben kizár mindennem versenytorzulást a köz- és magánvállalkozások között. Rámutat továbbá arra, hogy ez a törvény 2009. január 1-jén lépett hatályba, és azóta a DSB szintén kötelezett a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére.

| (390) | A jelen vizsgálat tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy – amint azt e határozat (88) preambulumbekezdése is leírja – a DSB ilyen adómentessége részét képezte azoknak a paramétereknek, amelyek alapján a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében meghatározták a DSB szerződés szerinti kifizetéseinek mértékét. A Bizottság megjegyzi, hogy az adómentesség csökkentette a DSB-nek a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások üzemeltetéséhez kapcsolódó működési költségeit. Ennélfogva megállapítja, hogy a mentesség hiányában a dán államnak ugyanakkora összeggel növelnie kellett volna a szerződés szerinti kifizetéseinek összegét. |
| --- | --- |

(390)

A jelen vizsgálat tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy – amint azt e határozat (88) preambulumbekezdése is leírja – a DSB ilyen adómentessége részét képezte azoknak a paramétereknek, amelyek alapján a közlekedési közszolgáltatási szerződések keretében meghatározták a DSB szerződés szerinti kifizetéseinek mértékét. A Bizottság megjegyzi, hogy az adómentesség csökkentette a DSB-nek a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások üzemeltetéséhez kapcsolódó működési költségeit. Ennélfogva megállapítja, hogy a mentesség hiányában a dán államnak ugyanakkora összeggel növelnie kellett volna a szerződés szerinti kifizetéseinek összegét.

| (391) | Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha a DSB munkáltatói hozzájárulás alóli mentessége állami támogatásnak minősül, azt a meg nem fizetendő adó összegével megegyező mértékű „kiegészítő szerződés szerinti kifizetéseknek” lehet tekinteni. E feltevés értelmében a Bizottság megállapítja, hogy ezek a „kiegészítő szerződés szerinti kifizetések” nem eredményezték volna a DSB túlkompenzációját. |
| --- | --- |

(391)

Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha a DSB munkáltatói hozzájárulás alóli mentessége állami támogatásnak minősül, azt a meg nem fizetendő adó összegével megegyező mértékű „kiegészítő szerződés szerinti kifizetéseknek” lehet tekinteni. E feltevés értelmében a Bizottság megállapítja, hogy ezek a „kiegészítő szerződés szerinti kifizetések” nem eredményezték volna a DSB túlkompenzációját.

| (392) | A Bizottság egyébként megjegyzi, hogy a DSB 2009. január 1-től kezdve köteles a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére. Következésképpen a DSB-nek nőnek az adóterhei, ami hatást gyakorol a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások működtetéséhez szükséges működési költségeire. A dán hatóságok jelezték, hogy ellentételezik a DSB ebből fakadó többletköltségeit, és a változásokat figyelembe veszik a szerződés szerinti kifizetések kiszámításához használt paraméterekben. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság egyébként megjegyzi, hogy a DSB 2009. január 1-től kezdve köteles a munkáltatói hozzájárulás megfizetésére. Következésképpen a DSB-nek nőnek az adóterhei, ami hatást gyakorol a közlekedési közszolgáltatási szerződésekben foglalt szállítási szolgáltatások működtetéséhez szükséges működési költségeire. A dán hatóságok jelezték, hogy ellentételezik a DSB ebből fakadó többletköltségeit, és a változásokat figyelembe veszik a szerződés szerinti kifizetések kiszámításához használt paraméterekben.

| (393) | Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy a DSB mentességének megszűnésével összefüggő adóköltség-növekedés ellentételezése beleilleszkedik a közlekedési közszolgáltatási szerződések ellentételezésének általános gazdasági rendszerébe. A Bizottság ellenőrzése szerint ez az ellentételezés pontosan megfelelt a DSB által – kizárólag közszolgáltatási tevékenységével összefüggésben – viselt adóköltség-növekedésnek. |
| --- | --- |

(393)

Ebben a tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy a DSB mentességének megszűnésével összefüggő adóköltség-növekedés ellentételezése beleilleszkedik a közlekedési közszolgáltatási szerződések ellentételezésének általános gazdasági rendszerébe. A Bizottság ellenőrzése szerint ez az ellentételezés pontosan megfelelt a DSB által – kizárólag közszolgáltatási tevékenységével összefüggésben – viselt adóköltség-növekedésnek.

| (394) | Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a DSB által immár fizetendő munkáltatói hozzájárulás dán állam általi ellentételezése nem von maga után túlkompenzációt, ezért azt az 1370/2007/EK rendelet értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(394)

Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a DSB által immár fizetendő munkáltatói hozzájárulás dán állam általi ellentételezése nem von maga után túlkompenzációt, ezért azt az 1370/2007/EK rendelet értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

9.   KÖVETKEZTETÉS

| (395) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(395)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dán közlekedési minisztérium és a DSB között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

| (396) | Mindemellett a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezek a támogatások az 1370/2007/EK rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetők feltéve, hogy Dánia az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződésekbe bevezeti az e határozat (222)–(240) és (356) preambulumbekezdésében leírt visszafizettetési mechanizmust. Ily módon a szóban forgó támogatások az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések lejártáig összeegyeztethetők maradnak. |
| --- | --- |

(396)

Mindemellett a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezek a támogatások az 1370/2007/EK rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetők feltéve, hogy Dánia az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződésekbe bevezeti az e határozat (222)–(240) és (356) preambulumbekezdésében leírt visszafizettetési mechanizmust. Ily módon a szóban forgó támogatások az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések lejártáig összeegyeztethetők maradnak.

| (397) | Az e határozat tárgyát képező támogatások összeegyeztethetőségének értékelését a Bizottság a határozathozatala időpontjában alkalmazandó 1370/2007/EK rendelet alapján végezte el. |
| --- | --- |

(397)

Az e határozat tárgyát képező támogatások összeegyeztethetőségének értékelését a Bizottság a határozathozatala időpontjában alkalmazandó 1370/2007/EK rendelet alapján végezte el.

| (398) | A Bizottság megjegyzi, hogy az 1370/2007/EK rendelet értékelési szabályai lényegükben hasonlók az 1191/69/EGK rendeletben foglalt, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság által bemutatott és értelmezett szabályokkal. Megállapítja, hogy jelen esetben az 1191/69/EGK rendelet alkalmazása nem vezetett volna eltérő következtetéshez. |
| --- | --- |

(398)

A Bizottság megjegyzi, hogy az 1370/2007/EK rendelet értékelési szabályai lényegükben hasonlók az 1191/69/EGK rendeletben foglalt, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság által bemutatott és értelmezett szabályokkal. Megállapítja, hogy jelen esetben az 1191/69/EGK rendelet alkalmazása nem vezetett volna eltérő következtetéshez.

| (399) | Végezetül a szóban forgó támogatások az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések lejártáig összeegyeztethetők maradnak. Ezeket a szerződéseket 2004-ben – azaz 2000. július 26. után és 2009. december 3. előtt – kötötték tíz évre, méltányos versenytárgyalási eljárás nélkül. Ezért a támogatások az 1370/2007/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének d) pontja, valamint a (3) bekezdés utolsó és utolsó előtti mondata hatálya alá tartoznak. A Bizottság mindamellett emlékeztet arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy 2019. december 3-ig az 5. cikkben foglalt szabályokkal összhangban fokozatosan megfeleljenek az említett szerződések odaítélésével kapcsolatos szabályoknak. |
| --- | --- |

(399)

Végezetül a szóban forgó támogatások az érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződések lejártáig összeegyeztethetők maradnak. Ezeket a szerződéseket 2004-ben – azaz 2000. július 26. után és 2009. december 3. előtt – kötötték tíz évre, méltányos versenytárgyalási eljárás nélkül. Ezért a támogatások az 1370/2007/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének d) pontja, valamint a (3) bekezdés utolsó és utolsó előtti mondata hatálya alá tartoznak. A Bizottság mindamellett emlékeztet arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy 2019. december 3-ig az 5. cikkben foglalt szabályokkal összhangban fokozatosan megfeleljenek az említett szerződések odaítélésével kapcsolatos szabályoknak.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A dán közlekedési minisztérium és a Danske Statsbaner között létrejött közlekedési közszolgáltatási szerződések az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

Ezek az állami támogatások az EUMSz 93. cikke értelmében a belső piaccal összeegyeztethetők, amennyiben megfelelne e határozat 2. és 3. cikkeiben foglalt rendelkezéseknek.

2. cikk

Dánia a Danske Statsbanerrel létrejött, valamennyi érvényben lévő közlekedési közszolgáltatási szerződésében bevezeti az e határozat (222)–(240) és (356) preambulumbekezdésében leírt visszafizettetési mechanizmust, amelynek fő jellemzői az alábbiak:

| — | A szerződés szerinti kifizetéseknek a pénzügyi év végén történő évenkénti kiigazítása a következő egyenlet alapján kiszámított bruttó csökkentés meghatározása útján:

  Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés |
| --- | --- |

—

A szerződés szerinti kifizetéseknek a pénzügyi év végén történő évenkénti kiigazítása a következő egyenlet alapján kiszámított bruttó csökkentés meghatározása útján:

Összes bevétel – ésszerű haszon – összes kiadás = bruttó csökkentés

| — | A bruttó csökkentés modulációja a hatékonyságnövekedés és a szolgáltatás minősége javulásának figyelembevétele érdekében a következő egyenlet és paraméterek szerint:

  Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – korrekciók (Δκöltség + Δutaskm) = nettó csökkentés







  — | Δκöltség: az (utaskilométerenkénti) költségek csökkenése az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest, a következő számítás alapján: az elmúlt négy év átlagköltségéhez viszonyított, százalékos értékben kifejezett utaskilométerenkénti költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal, valamint |
| --- | --- | --- |

—

A bruttó csökkentés modulációja a hatékonyságnövekedés és a szolgáltatás minősége javulásának figyelembevétele érdekében a következő egyenlet és paraméterek szerint:

Visszafizettetési mechanizmus = bruttó csökkentés – korrekciók (Δκöltség + Δutaskm) = nettó csökkentés

—

Δκöltség: az (utaskilométerenkénti) költségek csökkenése az elmúlt négy év átlagos költségéhez képest, a következő számítás alapján: az elmúlt négy év átlagköltségéhez viszonyított, százalékos értékben kifejezett utaskilométerenkénti költségkülönbség szorozva a teljes költségalappal, valamint

| — | Δutaskm: az utaskilométerben mért utasforgalom-növekedés (utaskilométerenként 0,80 DKK), |
| --- | --- |

—

Δutaskm: az utaskilométerben mért utasforgalom-növekedés (utaskilométerenként 0,80 DKK),

| — | a teljesítményjavulással kapcsolatos összes csökkentés nem haladhatja meg az adott év bruttó csökkentését. Ennélfogva a nettó csökkentés nulla és a bruttó csökkentés közé esik. |
| --- | --- |

—

a teljesítményjavulással kapcsolatos összes csökkentés nem haladhatja meg az adott év bruttó csökkentését. Ennélfogva a nettó csökkentés nulla és a bruttó csökkentés közé esik.

| — | A visszafizettetési mechanizmus felső határának megállapítása az alábbi képlet és jellemzők szerint, amely garantálja a haszon ésszerű szinten tartását:









  — | A számítás csak a DSB közszolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó sajáttőke-hányadot veszi figyelembe. |
| --- | --- | --- |

—

A visszafizettetési mechanizmus felső határának megállapítása az alábbi képlet és jellemzők szerint, amely garantálja a haszon ésszerű szinten tartását:

Formula

—

A számítás csak a DSB közszolgáltatási tevékenységéhez kapcsolódó sajáttőke-hányadot veszi figyelembe.

| — | Az ésszerű haszon felső határát 12 %-os, három évre vetítve 10 %-os tőkearányos jövedelmezőségben állapítják meg. |
| --- | --- |

—

Az ésszerű haszon felső határát 12 %-os, három évre vetítve 10 %-os tőkearányos jövedelmezőségben állapítják meg.

3. cikk

A DSB számára az Ansaldo Breda vállalkozás által a gördülőállomány átadásának késedelme miatt nyújtandó esetleges kártérítést a dán állam részére kell megfizetni.

4. cikk

Dánia az e határozat 2. és 3. cikkének való megfelelés érdekében tett intézkedésekről a jelen határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét 2009. december 1-i hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 107. és 108. cikke váltotta fel. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat keretében az EUMSz. 107. és 108. cikkére történő hivatkozást adott esetben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell értelmezni.

1

(2)  HL C 309., 2008.12.4., 14. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Az Elsőfokú Bíróság T-87/09. sz., Jørgen Andersen kontra Bizottság ügyben 2009. november 25-én hozott végzése.

4

Jørgen Andersen kontra Bizottság

(5)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

5

(6)  A DSB SV és DSB Cargo független közvállalkozások 1999. január 1-jével történő létrehozásáról szóló, 1998. július 1-i 485. sz. törvény („a DSB-törvény”)

6

(7)  A DSB a teherszállítási tevékenységét 2001-ben átruházta a Deutsche Bahnra.

7

(8)  A vasúti infrastruktúrát jelenleg egy különálló közvállalkozás, a Banedanmark kezeli és tartja karban.

8

(9)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

9

(10)  A dán hatóságok kifejtették, hogy a különböző bevételeket előirányzatok, nem pedig számviteli rendszer alapján osztották szét. A számvitelből nem lehetett kinyerni az egyes tevékenységek elkülönülő mérlegeit.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. Az időközben módosított 1998. május 18-i 289. törvény. A legújabb, egységes szerkezetbe foglalt törvény a 2004. december 2-i 1171. sz. törvény.

11

Lov om jernbanevirksomhed m.v.

(12)  A szerződés preambulumot, 22. cikket és 5. mellékletet tartalmaz.

12

(13)  A szerződés preambulumot, 10. cikket és 9. mellékletet tartalmaz.

13

(14)  Lásd a fenti kivételeket.

14

(15)  A szerződés megkötésének időpontjában valószínűsített adatok.

15

(16)  A Bíróság C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”) ügyben 2003. július 24-én hozott ítélete. (EBHT 2003., I-7747. o.)

16

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(17)  A Tanács 1191/69/EGK rendelete (1969. június 26. ) a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről (HL L 156., 1969.6.28., 1. o.), helyesbítve: HL L 169., 1991.6.29., 1. o.

17

(18)  A T-157/01. sz. Danske Busvognmænd-ügyben 2004. március 16-án hozott ítélet 77–79. pontja.

18

Danske Busvognmænd

(19)  A Bizottság 2005/842/EK határozata (2005. november 28. ) az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.). Lásd különösen az 5. cikk (4) bekezdését.

19

(20)  A T-289/03. sz. BUPA e.a. kontra Bizottság ügyben 2008. február 12-én hozott ítélet (EBHT 2008. II-81. o.) 214. pontja.

20

BUPA e.a. kontra Bizottság

(21)  Bizalmas információ.

21

(22)  A Bernstein-jelentés 1993-ban készült a dán közlekedési minisztérium által megrendelt szakvélemény eredményeképpen.

22

(23)  Különösen a T-289/03. sz. BUPA kontra Bizottság ügyben 2008. február 12-én hozott ítélet (EBHT 2008., II-81. o.), valamint a T-309/04., T-317/04., T-329/04. és T-336/04. sz. TV2/Danmark kontra Bizottság egyesített ügyekben 2008. október 22-én hozott ítélet (EBHT 2008,. II-2935. o.).

23

BUPA kontra Bizottság

TV2/Danmark kontra Bizottság

(24)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

24

(25)  Lásd különösen a németországi Wittenbergben nyújtott autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokról szóló 2006. január 25-i 604/2005/EK bizottsági határozatot (HL C 209., 2006.8.31., 7. o., a 78. és azt követő pontok).

25

(26)  Az EK-Szerződés 86. cikkét 2009. december 1-i hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 106. cikke váltotta fel. A két rendelkezés lényegét tekintve azonos. E határozat keretében az EUMSz. 106. cikkére történő hivatkozás adott esetben az EK-Szerződés 86. cikkére történő hivatkozásként értelmezendő.

26

(27)  E tekintetben lásd a következő bizottsági határozatokat: a Bizottság 2009/325/EK határozata (2008. november 26. ) a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 számú állami támogatásról – Cseh Köztársaság (HL L 97., 2009.4.16., 14. o., (111) preambulumbekezdés); a Bizottság 2009/845/EK határozata (2008. november 26. ) a Postbus Lienz körzetében érvényes közszolgáltatási szerződésére vonatkozó C 16/07 számú állami támogatásról – Ausztria (HL L 306., 2009.11.20., 26. o., (104) preambulumbekezdés).

27

(28)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

28

(29)  A Bizottság 2007. október 23-i határozata (C 47/07. számú ügy) a Deutsche Bahn Regio, valamint Berlin és Brandenburg tartományok (Länder) közötti közszolgáltatási szerződésről (HL C 35., 2008.2.8., 13. o.).

29

(30)  A T-348/04. sz. Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) kontra Bizottság ügyben 2008. április 15-én hozott ítélet.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) kontra Bizottság

(31)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

31

(32)  A 0,80 DKK összeg körülbelül megfelel az utaskilométerenkénti egységbevételnek a regionális és interregionális vasúti közlekedésben.

32

(33)  Emellett a Bizottság emlékeztet az eljárás megindításáról szóló határozatára, amelynek alapján megállapítható, hogy a DSB a dán államtól semmiféle olyan kifejezett vagy bennfoglalt garanciát nem kapott, amelynek köszönhetően kedvezőbb hitelfeltételekhez jutott volna a magánvállalkozások számára elérhetőknél. Hasonló helyzet és hasonló következtetés tekintetében lásd a T-442/03. sz. ügyben 2008. június 26-án hozott ítélet 121–127. pontját.

33

(34)  E tekintetben lásd az Európai Parlament és a Tanács 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK rendeletét a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról, illetve különösen annak 16. cikkét (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.); lásd még a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokat és különösen azok 9. pontjának (2) bekezdését (HL C 13., 2004.1.17., 3. o.).

34

(35)  Lásd a T-442/03. sz., SIC kontra Bizottság ügyben 2008. június 26-án hozott ítélet (EHBT 2008., II-1161. o.) 195–196. pontját, valamint a T-289/03. sz., BUPA kontra Bizottság ügyben 2008. február 12-én hozott ítéletének (EBHT 2008., II-81. o.) 166. pontját, valamint a T-17/02. sz., Olsen kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítéletének (EBHT 2005., II-2031. o.) 216. pontját.

35

SIC kontra Bizottság

BUPA kontra Bizottság

Olsen kontra Bizottság

(36)  A 2004. évi 112. dán törvény.

36

(37)  A 2005. november 28-i felülvizsgált bizottsági határozat (17) preambulumbekezdése.

37

(38)  HL L 130., 1970.6.15., 1. o.

38

(39)  A fent említett Altmark Trans-ügyben 2003. július 24-én hozott ítélet 101., 106. és 107. pontja.

39

Altmark Trans

(40)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

40

(41)  Lásd a C-334/07 P. sz. Bizottság kontra Freistaat Sachsen-ügyben 2008. december 11-én hozott ítélet (EBHT 2008., II-9465. o.) 43. pontját.

41

Bizottság kontra Freistaat Sachsen

(42)  A C-334/07 P. sz. Freiststaat Sachsen-ügy 44. pontja.

42

Freiststaat Sachsen

(43)  A C-334/07 P. sz. Freiststaat Sachsen-ügy 53. pontja.

43

Freiststaat Sachsen

(44)  Lásd a 28. lábjegyzetet.

44

(45)  A C 348/04. sz. SIDE-ügy 56. pontja.

45

SIDE

(46)  A számításokat a dán hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott KPMG-jelentés alapján végezték (a 2.4., valamint a naprakésszé tett 2.2., 2.3. és 2.28. táblázat).

46

(47)  Ezen összeg értékelésekor az előzetes költségvetésben a 2008. évre 399 millió DKK-ra becsült adózás utáni eredményt és azt az – e határozat (102) preambulumbekezdésében említett – szabályt vették figyelembe, amely szerint a DSB adózás utáni többletének felét fizeti ki osztalék formájában.

47

(48)  HL C 297., 2005.11.29., 4 o. Noha ez a keretszabály alapvetően nem alkalmazandó a szállítási ágazatra, az abban foglalt elvek analógiai alapon felhasználhatók különösen az 1370/2007/EK rendelet pontosítására. Ebben az összefüggésben lásd az eljárás megindításáról szóló fent említett határozatot és a 2009/325/EK határozatot, a 2009/845/EK határozatot; a 2007. július 18. – a Córas Iompair Éireann buszvállalatainak (Dublin Bus és Irish Bus) nyújtott C 31/07. számú állami támogatás – Írország (HL C 217., 2007.9.15., 44. o.); a 2007. október 23. – C 47/07: közszolgáltatási szerződés a Deutsche Bahn Regio, valamint Berlin és Brandenburg tartományok (Länder) között – Németország (HL C 35., 2008.2.8., 13. o.)

48

(49)  Lásd a 30. lábjegyzetet.

49

(50)  Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union. Készítette az ECORYS az Európai Bizottság megbízásából. 2006. február. http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union.

(51)  A Bizottság különösen a gazdasági jövedelmezőség (ROA – return on assets) alapján végzi az összehasonlításait, hogy elkerülje az összehasonlítás tekintetében a vasúttársaságok adósság- és sajáttőke-szerkezete közötti túlságos eltérésekből adódó nehézségeket.

51

return on assets

(52)  A Bizottság 2007. november 28-i határozata az N388/2007. számú állami támogatásról – Egyesült Királyság – Post Office Limited (POL) transformation programme. (HL C 14., 2008.1.19., 19. o.), különösen a határozat (53) preambulumbekezdése.

52

Egyesült Királyság – Post Office Limited (POL) transformation programme

(53)  A komp érkezési kikötője Bornholmon.

53

(54)  A Bizottság panaszt vett nyilvántartásba e tárgyban. Az ügy hivatkozási száma CP78/2006.

54

(55)  Neelie Kroes Karin Riis-Jørgensenhez intézett 2009. január 19-i, D(09)6. számú levele.

55

---

| 11.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. július 6.)

a Németország által a Deutsche Solar AG javára tervezett C 34/08 (ex N 170/08) állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 4489. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/4/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1)

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Németország 2008. március 28-án kelt és a Bizottságnál ugyanazon a napon iktatott elektronikus levelében bejelentést tett a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatási iránymutatás (2) (a továbbiakban: regionális támogatási iránymutatás) szerinti egyedi bejelentési kötelezettség értelmében azon szándékáról, hogy a Deutsche Solar AG javára regionális beruházási támogatást kíván biztosítani a Freibergben (Szászország, Németország) létesítendő napelemtáblákat gyártó üzem nagyberuházási projektjéhez. |
| --- | --- |

(1)

Németország 2008. március 28-án kelt és a Bizottságnál ugyanazon a napon iktatott elektronikus levelében bejelentést tett a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatási iránymutatás (2) (a továbbiakban: regionális támogatási iránymutatás) szerinti egyedi bejelentési kötelezettség értelmében azon szándékáról, hogy a Deutsche Solar AG javára regionális beruházási támogatást kíván biztosítani a Freibergben (Szászország, Németország) létesítendő napelemtáblákat gyártó üzem nagyberuházási projektjéhez.

| (2) | 2008. február 27-én és 2008. június 25-én a Bizottság és Németország képviselői között találkozókra került sor. A Bizottság 2008. május 28-i levelében további tájékoztatást kért és 2008. június 10-én információ iránti kérelmet küldött Németországnak. Németország 2008. június 16-án kelt levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. február 27-én és 2008. június 25-én a Bizottság és Németország képviselői között találkozókra került sor. A Bizottság 2008. május 28-i levelében további tájékoztatást kért és 2008. június 10-én információ iránti kérelmet küldött Németországnak. Németország 2008. június 16-án kelt levelében válaszolt.

| (3) | A Bizottság 2008. július 16-i levelében (C(2008) 3507 végleges) közölte Németországgal azon határozatát, hogy kezdeményezi az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2008. július 16-i levelében (C(2008) 3507 végleges) közölte Németországgal azon határozatát, hogy kezdeményezi az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2008. augusztus 26-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) kihirdették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2008. augusztus 26-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) kihirdették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (5) | Németország 2008. augusztus 7-én (A/16575) és 2008. szeptember 26-án (A/19789) kelt levelében az észrevételének benyújtására előírt határidő meghosszabbítását kérte. Németország észrevételei 2008. október 31-én (A/22972) és 2008. december 2-án (A/25961) érkeztek be a Bizottsághoz. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(5)

Németország 2008. augusztus 7-én (A/16575) és 2008. szeptember 26-án (A/19789) kelt levelében az észrevételének benyújtására előírt határidő meghosszabbítását kérte. Németország észrevételei 2008. október 31-én (A/22972) és 2008. december 2-án (A/25961) érkeztek be a Bizottsághoz. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.

| (6) | Németország 2009. április 7-i (A/8226), 2009. május 29-i (A/13120), 2009. december 4-i (A/25461), 2009. december 17-i (A/26433), 2010. január 12-i (A/550), 2010. április 26-i (A/7045), 2010. május 14-i (A/8206) és 2010. június 10-i (A/9628) levelében további információkat közölt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2009. április 7-i (A/8226), 2009. május 29-i (A/13120), 2009. december 4-i (A/25461), 2009. december 17-i (A/26433), 2010. január 12-i (A/550), 2010. április 26-i (A/7045), 2010. május 14-i (A/8206) és 2010. június 10-i (A/9628) levelében további információkat közölt a Bizottsággal.

| (7) | A Bizottság és Németország képviselői 2009. október 12-én Berlinben találkozót tartottak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és Németország képviselői 2009. október 12-én Berlinben találkozót tartottak.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés célja

| (8) | A támogatási projekt a regionális fejlődés előmozdítására irányul. A beruházás a tervek szerint a kelet-németországi Freiberg városban (Szászország) kerül megvalósításra, amely az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatásra jogosult térségnek minősül. |
| --- | --- |

(8)

A támogatási projekt a regionális fejlődés előmozdítására irányul. A beruházás a tervek szerint a kelet-németországi Freiberg városban (Szászország) kerül megvalósításra, amely az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatásra jogosult térségnek minősül.

| (9) | Németország a Deutsche Solar AG (a továbbiakban: DS) javára regionális beruházási támogatást szándékozik biztosítani a napelemtáblákat gyártó üzem létesítéséhez. A bejelentett beruházás támogatható összköltsége nominálértéken 350 millió EUR-t tesz ki. |
| --- | --- |

(9)

Németország a Deutsche Solar AG (a továbbiakban: DS) javára regionális beruházási támogatást szándékozik biztosítani a napelemtáblákat gyártó üzem létesítéséhez. A bejelentett beruházás támogatható összköltsége nominálértéken 350 millió EUR-t tesz ki.

2.2.   A kedvezményezett

| (10) | A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a kristályos szilícium napelemtáblákat gyártó DS vállalkozás. A DS 100 %-ban a SOLAR World AG (a továbbiakban: SW) leányvállalata. Az SW-csoport (németországi, egyesült államokbeli és dél-koreai termelő telephelyei révén) világszintű tevékenységet folytat a napenergia-iparban, és – a nyersanyagformájú szilíciumtól a használatra kész naperőműig – a napenergia teljes értékláncának minden szakaszában jelen van. Az SW-csoport – integrált napkollektorok kivételével – napelemtáblákat, napelemcellákat és napelemmodulokat gyárt (4). Az SW-csoport 2009-ben 2 000 munkavállalót foglalkoztatott és több mint 1 milliárd EUR konszolidált bevételt ért el. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a kristályos szilícium napelemtáblákat gyártó DS vállalkozás. A DS 100 %-ban a SOLAR World AG (a továbbiakban: SW) leányvállalata. Az SW-csoport (németországi, egyesült államokbeli és dél-koreai termelő telephelyei révén) világszintű tevékenységet folytat a napenergia-iparban, és – a nyersanyagformájú szilíciumtól a használatra kész naperőműig – a napenergia teljes értékláncának minden szakaszában jelen van. Az SW-csoport – integrált napkollektorok kivételével – napelemtáblákat, napelemcellákat és napelemmodulokat gyárt (4). Az SW-csoport 2009-ben 2 000 munkavállalót foglalkoztatott és több mint 1 milliárd EUR konszolidált bevételt ért el.

| (11) | A DS a bejelentés tárgyát képező, Kelet-Freibergben tervezett termelő telephely mellett Freibergben már két másik termelő telephellyel rendelkezik: az egyik a Freiberg–Süd ipari parkban, a másik a Freiberg–Saxonia ipari parkban található. A három telephely egymástól mintegy 5–6 km-re fekszik. A DS 2007. évi forgalma 318 millió EUR volt, 2008-ban pedig 770 személyt foglalkoztatott. Freibergben az SW-csoport 100 %-os leányvállalatai közé tartozik még a Deutsche Cell GmbH (napelemcellák gyártása), a Solar Factory GmbH (napelemmodulok gyártása), a Sunicon AG (szilícium újrafeldolgozása), a SolarWorld Innovations GmbH (K + F) és a SolarWorld Solicium GmbH (szilícium előállítása). Az SW 49 %-os tulajdonába tartozik a Freibergben telephellyel rendelkező JSSi GmbH (szilícium előállítása), amely az SW és az Evonik Degussa GmbH közös vállalkozása. |
| --- | --- |

(11)

A DS a bejelentés tárgyát képező, Kelet-Freibergben tervezett termelő telephely mellett Freibergben már két másik termelő telephellyel rendelkezik: az egyik a Freiberg–Süd ipari parkban, a másik a Freiberg–Saxonia ipari parkban található. A három telephely egymástól mintegy 5–6 km-re fekszik. A DS 2007. évi forgalma 318 millió EUR volt, 2008-ban pedig 770 személyt foglalkoztatott. Freibergben az SW-csoport 100 %-os leányvállalatai közé tartozik még a Deutsche Cell GmbH (napelemcellák gyártása), a Solar Factory GmbH (napelemmodulok gyártása), a Sunicon AG (szilícium újrafeldolgozása), a SolarWorld Innovations GmbH (K + F) és a SolarWorld Solicium GmbH (szilícium előállítása). Az SW 49 %-os tulajdonába tartozik a Freibergben telephellyel rendelkező JSSi GmbH (szilícium előállítása), amely az SW és az Evonik Degussa GmbH közös vállalkozása.

2.3.   A projekt

2.3.1.   A bejelentett projekt (Kelet-Freiberg)

| (12) | Németország bejelentette a DS nagyberuházási projektjéhez nyújtott, Kelet-Freibergben egy polikristályos szilícium napelemtáblákat gyártó új üzem létesítésére irányuló támogatást. Éves szinten az új üzem névleges kapacitása 500 megawatt-peak (MWp) (5) lenne. |
| --- | --- |

(12)

Németország bejelentette a DS nagyberuházási projektjéhez nyújtott, Kelet-Freibergben egy polikristályos szilícium napelemtáblákat gyártó új üzem létesítésére irányuló támogatást. Éves szinten az új üzem névleges kapacitása 500 megawatt-peak (MWp) (5) lenne.

| (13) | A projekt 2007. december 18-án indult. A beruházási projekt várhatóan 2010-re éri el végleges formáját, a teljes termelési szintet pedig 2010 végére érik el. |
| --- | --- |

(13)

A projekt 2007. december 18-án indult. A beruházási projekt várhatóan 2010-re éri el végleges formáját, a teljes termelési szintet pedig 2010 végére érik el.

| (14) | A DS állítása szerint a projekttel közvetlen módon legalább 130 és közvetett módon szintén ugyanennyi munkahelyet teremtenek a magas munkanélküliségi rátával küszködő régióban. |
| --- | --- |

(14)

A DS állítása szerint a projekttel közvetlen módon legalább 130 és közvetett módon szintén ugyanennyi munkahelyet teremtenek a magas munkanélküliségi rátával küszködő régióban.

2.3.2.   Korábbi projektek (Dél-Freiberg)

| (15) | A bejelentés időpontjában Németország a DS egy másik beruházását (a dél-freibergi P3-projektet) illető támogatásról értesítette a Bizottságot. E beruházás beindítását a bejelentett projekttel majdnem egyidejűleg, 2007. szeptember 1-jére tervezték és a meglévő, napelemtáblákat gyártó üzem kibővítésére irányult (a névleges kapacitás 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő emelése). A projekt támogatható költsége nominálértéken 49 millió EUR-t tesz ki. Németország e beruházáshoz nominálértéken 14 millió EUR összegű regionális támogatást szándékozott biztosítani. E projekt támogatását Németország azonban visszavonta és a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően arról értesítette a Bizottságot, hogy e projekt esetében támogatás kifizetésére ez idáig nem került sor és a jövőben sem fog sor kerülni. |
| --- | --- |

(15)

A bejelentés időpontjában Németország a DS egy másik beruházását (a dél-freibergi P3-projektet) illető támogatásról értesítette a Bizottságot. E beruházás beindítását a bejelentett projekttel majdnem egyidejűleg, 2007. szeptember 1-jére tervezték és a meglévő, napelemtáblákat gyártó üzem kibővítésére irányult (a névleges kapacitás 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő emelése). A projekt támogatható költsége nominálértéken 49 millió EUR-t tesz ki. Németország e beruházáshoz nominálértéken 14 millió EUR összegű regionális támogatást szándékozott biztosítani. E projekt támogatását Németország azonban visszavonta és a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően arról értesítette a Bizottságot, hogy e projekt esetében támogatás kifizetésére ez idáig nem került sor és a jövőben sem fog sor kerülni.

| (16) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az említett P3-projektet megelőzően támogatást nyújtott a DS egy másik beruházási projektjéhez, amely szintén a bejelentett kelet-freibergi beruházási projekt beindításától számított három éven belül, 2006. június 1-jén kezdődött. Ezen utóbbi P2 elnevezésű projekt a meglévő, napelemtáblákat gyártó üzem korábbi kibővítésére vonatkozott (a névleges kapacitása 270 megawatt-peakról 350 megawatt-peakra történő emelése). A támogatás nominálértéken 16 905 000 EUR-t tett ki, míg a támogatható költség nominálértéken 49 995 991 EUR volt. A támogatást a hatályos támogatási programok alapján nyújtják (6). |
| --- | --- |

(16)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az említett P3-projektet megelőzően támogatást nyújtott a DS egy másik beruházási projektjéhez, amely szintén a bejelentett kelet-freibergi beruházási projekt beindításától számított három éven belül, 2006. június 1-jén kezdődött. Ezen utóbbi P2 elnevezésű projekt a meglévő, napelemtáblákat gyártó üzem korábbi kibővítésére vonatkozott (a névleges kapacitása 270 megawatt-peakról 350 megawatt-peakra történő emelése). A támogatás nominálértéken 16 905 000 EUR-t tett ki, míg a támogatható költség nominálértéken 49 995 991 EUR volt. A támogatást a hatályos támogatási programok alapján nyújtják (6).

2.4.   Jogalap

| (17) | A bejelentett Kelet-Freiberg projekt javára nyújtott támogatást a hatályos támogatási programok alapján közvetlen támogatás és beruházási támogatás formájában nyújtják. |
| --- | --- |

(17)

A bejelentett Kelet-Freiberg projekt javára nyújtott támogatást a hatályos támogatási programok alapján közvetlen támogatás és beruházási támogatás formájában nyújtják.

| (18) | A közvetlen támogatás alapjául a „36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe – Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (7) („regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű közös rendszer 36. keretterve) szolgál. |
| --- | --- |

(18)

A közvetlen támogatás alapjául a „36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe – Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (7) („regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű közös rendszer 36. keretterve) szolgál.

| (19) | A beruházási támogatást a beruházások támogatásáról szóló 2007. évi törvény (Investitionszulagengesetz) (8) és az adott esetben a helyébe lépő 2010. évi törvény (9) értelmében nyújtják. |
| --- | --- |

(19)

A beruházási támogatást a beruházások támogatásáról szóló 2007. évi törvény (Investitionszulagengesetz) (8) és az adott esetben a helyébe lépő 2010. évi törvény (9) értelmében nyújtják.

2.5.   Beruházási költségek

| (20) | A bejelentett kelet-freibergi projekt esetében a támogatható beruházási költségek nominálértéken összesen 350 000 000 EUR-t tesznek ki. A támogatható költségek éves lebontásban a következőképpen oszlanak el:









  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Összesen |
| Támogatható költségek (EUR-ban) | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

A bejelentett kelet-freibergi projekt esetében a támogatható beruházási költségek nominálértéken összesen 350 000 000 EUR-t tesznek ki. A támogatható költségek éves lebontásban a következőképpen oszlanak el:

(EUR-ban)

2008

2009

2010

Összesen

Támogatható költségek (EUR-ban)

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6.   A projekt finanszírozása

| (21) | Az igényelt támogatáson felül a DS a bejelentett kelet-freibergi projektet saját forrásokból és (bank)kölcsönökből finanszírozza. A megfelelő összegek (nominálértéken) forrásonként lebontva:






  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| Forrás | Összeg |
| Saját források | [...] (10) |
| A közös rendszer alapján nyújtott közvetlen támogatás és a beruházási támogatás | 45 395 000 |
| Bankkölcsönök (állami garancia nélkül) | (...) |
| Összesen | 350 000 000 |

(21)

Az igényelt támogatáson felül a DS a bejelentett kelet-freibergi projektet saját forrásokból és (bank)kölcsönökből finanszírozza. A megfelelő összegek (nominálértéken) forrásonként lebontva:

(EUR-ban)

Forrás

Összeg

Saját források

[...] (10)

A közös rendszer alapján nyújtott közvetlen támogatás és a beruházási támogatás

45 395 000

Bankkölcsönök (állami garancia nélkül)

(...)

Összesen

350 000 000

2.7.   Alkalmazandó maximális regionális támogatási intenzitások

| (22) | Freiberg város (Szászország) a bejelentéskor érvényes regionális támogatási iránymutatás és a német támogatási térkép (11) alapján az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen helyezkedik el. E területen a nagyvállalkozások javára nyújtott támogatások maximális támogatási intenzitása a bruttó támogatástartalom (GGE) 30 %-áig terjedhet. |
| --- | --- |

(22)

Freiberg város (Szászország) a bejelentéskor érvényes regionális támogatási iránymutatás és a német támogatási térkép (11) alapján az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen helyezkedik el. E területen a nagyvállalkozások javára nyújtott támogatások maximális támogatási intenzitása a bruttó támogatástartalom (GGE) 30 %-áig terjedhet.

2.8.   A támogatás összege és intenzitása

| (23) | A kedvezményezett 2007. augusztus 17-én igényelte a támogatást a bejelentett projekthez. Németország 2007. augusztus 22-i levelében értesítette a kedvezményezettet a projekt támogathatóságáról. Németország ígéretet tett arra, hogy a támogatást csak a Bizottság általi engedélyezést követően nyújtja és nem lépi túl a támogatás maximálisan engedélyezett összegét. |
| --- | --- |

(23)

A kedvezményezett 2007. augusztus 17-én igényelte a támogatást a bejelentett projekthez. Németország 2007. augusztus 22-i levelében értesítette a kedvezményezettet a projekt támogathatóságáról. Németország ígéretet tett arra, hogy a támogatást csak a Bizottság általi engedélyezést követően nyújtja és nem lépi túl a támogatás maximálisan engedélyezett összegét.

| (24) | Németország a DS kelet-freibergi beruházási projektjéhez eredetileg nominálértéken 48 millió EUR összegű regionális támogatást jelentett be. A Bizottság azonban hivatalos vizsgálati eljárást indított a támogatást illetően, mivel felmerült a gyanú, hogy a bejelentett projekt és a korábban már támogatott dél-freibergi projekt egyetlen beruházási projektnek minősül (a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése), és így tartani lehetett attól, hogy (a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmus alkalmazása után) a bejelentett támogatási intenzitás meghaladná a maximális támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(24)

Németország a DS kelet-freibergi beruházási projektjéhez eredetileg nominálértéken 48 millió EUR összegű regionális támogatást jelentett be. A Bizottság azonban hivatalos vizsgálati eljárást indított a támogatást illetően, mivel felmerült a gyanú, hogy a bejelentett projekt és a korábban már támogatott dél-freibergi projekt egyetlen beruházási projektnek minősül (a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése), és így tartani lehetett attól, hogy (a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmus alkalmazása után) a bejelentett támogatási intenzitás meghaladná a maximális támogatási intenzitást.

| (25) | Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően közölte a Bizottsággal a dél-freibergi P3-projekt támogatásának visszavonását. Németország ezenkívül a DS kelet-freibergi projektjéhez bejelentett támogatást (jelenértéken (12)40 364 760 EUR-ra csökkentette, ami 12,97 % GGE intenzitású támogatásnak felel meg. Amennyiben a bejelentett projekt és a három éven belül végrehajtott korábbi (P2 és P3 elnevezésű) projektek egyetlen beruházási projektnek minősülnek, akkor a jelenértéken 402 865 942 EUR összegű teljes támogatható költséget tekintve a támogatás a maximális támogatási intenzitás határértékén belül lenne (jelenértéken 55 749 652 EUR – 14,06 % GGE). |
| --- | --- |

(25)

Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően közölte a Bizottsággal a dél-freibergi P3-projekt támogatásának visszavonását. Németország ezenkívül a DS kelet-freibergi projektjéhez bejelentett támogatást (jelenértéken (12)40 364 760 EUR-ra csökkentette, ami 12,97 % GGE intenzitású támogatásnak felel meg. Amennyiben a bejelentett projekt és a három éven belül végrehajtott korábbi (P2 és P3 elnevezésű) projektek egyetlen beruházási projektnek minősülnek, akkor a jelenértéken 402 865 942 EUR összegű teljes támogatható költséget tekintve a támogatás a maximális támogatási intenzitás határértékén belül lenne (jelenértéken 55 749 652 EUR – 14,06 % GGE).

2.9.   Általános kötelezettségek

| (26) | Németország vállalta, hogy megküldi a Bizottságnak a következőket:






  — | a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az engedélyező hatóság és a kedvezményezett által aláírt támogatási szerződés másolatát, |
| --- | --- | --- |

(26)

Németország vállalta, hogy megküldi a Bizottságnak a következőket:

—

a támogatás odaítélését követő két hónapon belül az engedélyező hatóság és a kedvezményezett által aláírt támogatási szerződés másolatát,

| — | a támogatás Bizottság általi elfogadásától számítva ötévenként egy időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan, más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon telephelyen/üzemben indítottak), |
| --- | --- |

—

a támogatás Bizottság általi elfogadásától számítva ötévenként egy időközi jelentést (beleértve a kifizetett támogatási összegre, a támogatási szerződés teljesítésére, valamint minden olyan, más beruházási projektre vonatkozó információt, amelyet ugyanazon telephelyen/üzemben indítottak),

| — | a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül egy részletes, a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló záróbeszámolót. |
| --- | --- |

—

a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül egy részletes, a bejelentett kifizetési ütemterven alapuló záróbeszámolót.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (27) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy a támogatás az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a regionális támogatási iránymutatás értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy a támogatás az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a regionális támogatási iránymutatás értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (28) | A regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése megállapítja, hogy annak megelőzésére, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel ezen iránymutatás rendelkezéseinek megkerülése céljából, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalkozás által egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik. |
| --- | --- |

(28)

A regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése megállapítja, hogy annak megelőzésére, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel ezen iránymutatás rendelkezéseinek megkerülése céljából, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalkozás által egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik.

| (29) | A regionális támogatási iránymutatás 55. lábjegyzete kimondja, hogy annak megállapításakor, hogy az induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a Bizottság figyelembe veszi a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget. |
| --- | --- |

(29)

A regionális támogatási iránymutatás 55. lábjegyzete kimondja, hogy annak megállapításakor, hogy az induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a Bizottság figyelembe veszi a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget.

| (30) | Amennyiben a bejelentett projekt a dél-freibergi P3-projekttel egyetlen beruházást képezne, a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmust alkalmazni kellene a két projekt támogatható összköltségére. A bejelentett támogatás és a P3-projekthez nyújtott támogatás teljes összege túllépné a maximális támogatási intenzitást és a többletösszeg nem egyeztethető össze az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben a bejelentett projekt a dél-freibergi P3-projekttel egyetlen beruházást képezne, a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmust alkalmazni kellene a két projekt támogatható összköltségére. A bejelentett támogatás és a P3-projekthez nyújtott támogatás teljes összege túllépné a maximális támogatási intenzitást és a többletösszeg nem egyeztethető össze az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával.

| (31) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a bejelentett projekt (Kelet-Freiberg) és a korábbi P3-projekt (Dél-Freiberg) közötti csupán 5 km-es távolság közvetlen földrajzi közelségnek tekinthető. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a beruházásokat bizonyos technikai és funkcionális, illetve erős stratégiai kapcsolatok kötik össze. A Bizottság ennek alapján kételyeit fejezte ki Németország azon álláspontjára nézve, amely szerint a bejelentett projekt és a dél-freibergi P3-projekt (a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében) nem minősül egyetlen beruházásnak, és érdekelt harmadik feleket kért fel arra, hogy a DS két freibergi beruházási projektjének oszthatatlanságát illetően nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a bejelentett projekt (Kelet-Freiberg) és a korábbi P3-projekt (Dél-Freiberg) közötti csupán 5 km-es távolság közvetlen földrajzi közelségnek tekinthető. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a beruházásokat bizonyos technikai és funkcionális, illetve erős stratégiai kapcsolatok kötik össze. A Bizottság ennek alapján kételyeit fejezte ki Németország azon álláspontjára nézve, amely szerint a bejelentett projekt és a dél-freibergi P3-projekt (a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében) nem minősül egyetlen beruházásnak, és érdekelt harmadik feleket kért fel arra, hogy a DS két freibergi beruházási projektjének oszthatatlanságát illetően nyújtsák be észrevételeiket.

| (32) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában azt is megvizsgálta, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a regionális támogatási iránymutatás általános rendelkezéseivel és annak (68) bekezdésének a) és b) pontjában a nagyberuházási projektekre vonatkozóan rögzített specifikus szabályokkal. A Bizottság mindennek során arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedés a fentiekkel összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában azt is megvizsgálta, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a regionális támogatási iránymutatás általános rendelkezéseivel és annak (68) bekezdésének a) és b) pontjában a nagyberuházási projektekre vonatkozóan rögzített specifikus szabályokkal. A Bizottság mindennek során arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedés a fentiekkel összeegyeztethető.

4.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (33) | A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.

5.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Németország első észrevételei

| (34) | A Bizottságnak első alkalommal (2008. október 31-én és 2008. december 2-án) benyújtott észrevételében Németország azon álláspontot képviselte, hogy a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdésében és 55. lábjegyzetében említett kritériumok (földrajzi közelség, technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatok) nem megfelelőek annak meghatározására, hogy két beruházási projekt „gazdaságilag oszthatatlannak” tekinthető-e, mivel e tényezők nem tisztázzák azon körülményeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy egy projekt egy másik projekt nélkül gazdaságilag megvalósíthatónak tekinthető legyen. Németország azt is kiemelte, hogy annak meghatározásánál, hogy egy projekt egy másik projekt nélkül gazdaságilag megvalósítható-e, az egyetlen döntő kritérium a „gazdasági oszthatatlanság” jogi fogalmának értelmezése. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottságnak első alkalommal (2008. október 31-én és 2008. december 2-án) benyújtott észrevételében Németország azon álláspontot képviselte, hogy a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdésében és 55. lábjegyzetében említett kritériumok (földrajzi közelség, technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatok) nem megfelelőek annak meghatározására, hogy két beruházási projekt „gazdaságilag oszthatatlannak” tekinthető-e, mivel e tényezők nem tisztázzák azon körülményeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy egy projekt egy másik projekt nélkül gazdaságilag megvalósíthatónak tekinthető legyen. Németország azt is kiemelte, hogy annak meghatározásánál, hogy egy projekt egy másik projekt nélkül gazdaságilag megvalósítható-e, az egyetlen döntő kritérium a „gazdasági oszthatatlanság” jogi fogalmának értelmezése.

| (35) | Németország ezen túlmenően úgy vélte, hogy a Bizottság azon érve, amely szerint a kelet-freibergi és dél-freibergi projekt között technikai és funkcionális kapcsolatok állnak fenn, nem elegendő gazdasági oszthatatlanságuk megállapításához. Németország arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSz. 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számára biztosított mérlegelési jogkör téves alkalmazásán alapulnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezető érvek, ami a támogatás kedvezményezettje elleni aránytalan határozathoz vezetett. |
| --- | --- |

(35)

Németország ezen túlmenően úgy vélte, hogy a Bizottság azon érve, amely szerint a kelet-freibergi és dél-freibergi projekt között technikai és funkcionális kapcsolatok állnak fenn, nem elegendő gazdasági oszthatatlanságuk megállapításához. Németország arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSz. 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számára biztosított mérlegelési jogkör téves alkalmazásán alapulnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezető érvek, ami a támogatás kedvezményezettje elleni aránytalan határozathoz vezetett.

| (36) | Németország ezenfelül hozzáfűzte, hogy a „földrajzi közelség” kritériuma nem alkalmas a támogatások felaprózásának megelőzésére, mivel a regionális támogatási iránymutatás 55. lábjegyzete nem minden nyelvi változatban tartalmazza azon követelményt, hogy az üzemeknek „közvetlen” földrajzi közelben kell lenniük (így a francia változatban nem „közvetlen földrajzi közel”, hanem csak „földrajzi közel” szerepel). Németország azzal érvelt, hogy az 55. lábjegyzetben előírt kritériumok ennélfogva nem biztosítanak egységes jogi keretet a támogatási visszaélések szabályozására. |
| --- | --- |

(36)

Németország ezenfelül hozzáfűzte, hogy a „földrajzi közelség” kritériuma nem alkalmas a támogatások felaprózásának megelőzésére, mivel a regionális támogatási iránymutatás 55. lábjegyzete nem minden nyelvi változatban tartalmazza azon követelményt, hogy az üzemeknek „közvetlen” földrajzi közelben kell lenniük (így a francia változatban nem „közvetlen földrajzi közel”, hanem csak „földrajzi közel” szerepel). Németország azzal érvelt, hogy az 55. lábjegyzetben előírt kritériumok ennélfogva nem biztosítanak egységes jogi keretet a támogatási visszaélések szabályozására.

| (37) | A fentiek fényében Németország arra a következtetésre jutott, hogy a DS dél-freibergi és kelet-freibergi projektjei nem bizonyulnak gazdaságilag oszthatatlannak és ennélfogva a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében nem tekintendőek egyetlen beruházásnak. Németország szerint a bejelentett kelet-freibergi támogatás nem csökkenthető azzal, hogy a DS dél-freibergi és kelet-freibergi projektjeinek támogatható beruházási összköltségére csökkentési mechanizmust alkalmaznak. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek fényében Németország arra a következtetésre jutott, hogy a DS dél-freibergi és kelet-freibergi projektjei nem bizonyulnak gazdaságilag oszthatatlannak és ennélfogva a regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében nem tekintendőek egyetlen beruházásnak. Németország szerint a bejelentett kelet-freibergi támogatás nem csökkenthető azzal, hogy a DS dél-freibergi és kelet-freibergi projektjeinek támogatható beruházási összköltségére csökkentési mechanizmust alkalmaznak.

| (38) | Németország az első észrevételek mellett naprakész információkat is megküldött a DS által a bejelentett projekt beindítása óta Dél- és Kelet-Freibergben végzett beruházási projektekről: a dél-freibergi P3-projektet megelőzően, amely a napelemtáblák tekintetében a csúcsértékű termelési kapacitás 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő növelésére terjedt ki, egy másik, P2 elnevezésű projektet terveztek ugyanazon helyszínen. A hatályos támogatási programok keretében e P2-projekt is támogatásokban részesült. Németország emellett közölte, hogy a P3-projekt javára tervezett támogatást (a beruházások támogatásáról szóló törvény alapján) csakis beruházási támogatás formájában nyújtaná. |
| --- | --- |

(38)

Németország az első észrevételek mellett naprakész információkat is megküldött a DS által a bejelentett projekt beindítása óta Dél- és Kelet-Freibergben végzett beruházási projektekről: a dél-freibergi P3-projektet megelőzően, amely a napelemtáblák tekintetében a csúcsértékű termelési kapacitás 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő növelésére terjedt ki, egy másik, P2 elnevezésű projektet terveztek ugyanazon helyszínen. A hatályos támogatási programok keretében e P2-projekt is támogatásokban részesült. Németország emellett közölte, hogy a P3-projekt javára tervezett támogatást (a beruházások támogatásáról szóló törvény alapján) csakis beruházási támogatás formájában nyújtaná.

5.2.   A Bizottsághoz megküldött további naprakész információk – az első bejelentés módosítása

| (39) | Az első bejelentést követően Németország több alkalommal is naprakész információkat juttatott el a Bizottsághoz azon beruházási projektekről, amelyeket a támogatásban részesülő SW-csoport Dél-Freibergben a bejelentett beruházási projekt beindításától számított három éven belül végrehajtott vagy végre kíván hajtani. |
| --- | --- |

(39)

Az első bejelentést követően Németország több alkalommal is naprakész információkat juttatott el a Bizottsághoz azon beruházási projektekről, amelyeket a támogatásban részesülő SW-csoport Dél-Freibergben a bejelentett beruházási projekt beindításától számított három éven belül végrehajtott vagy végre kíván hajtani.

| (40) | A végleges helyzetet az alábbi táblázat foglalja össze: | Dél-Freiberg (P2 – P3) | Kelet-Freiberg | Freiberg-Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Állapot | Korábbi P2- és P3-projekt, bejelentés alá nem tartozó | Bejelentett projekt | Jövőbeli projektek |
| Termék | Napelemtábla | Napelemtábla | Napelemmodul |
| Termelési kapacitás
  (MWp-ben) | 270-350 (P2)
  350-500 (P3) | 500 | 300 |
| A projekt megkezdésének időpontja | 2006. június 1. (P2)
  2007. szeptember 1. (P3) | 2007. december 18. | 2010 nyarán/őszén |
| Támogatható költségek
  (nominálértéken EUR-ban) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Támogatási összeg
  (nominálértéken EUR-ban) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

A végleges helyzetet az alábbi táblázat foglalja össze:

Dél-Freiberg (P2 – P3)

Kelet-Freiberg

Freiberg-Saxonia

Állapot

Korábbi P2- és P3-projekt, bejelentés alá nem tartozó

Bejelentett projekt

Jövőbeli projektek

Termék

Napelemtábla

Napelemtábla

Napelemmodul

Termelési kapacitás

(MWp-ben)

270-350 (P2)

350-500 (P3)

500

300

A projekt megkezdésének időpontja

2006. június 1. (P2)

2007. szeptember 1. (P3)

2007. december 18.

2010 nyarán/őszén

Támogatható költségek

(nominálértéken EUR-ban)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Támogatási összeg

(nominálértéken EUR-ban)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Az első bejelentés legfontosabb módosításai a dél-freibergi P3-projekt javára nyújtott támogatás teljes visszavonását és a bejelentetett kelet-freibergi projekt javára nyújtott támogatás csökkentését érintik. Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy a P3-projekt javára nem fizetett ki és nem fog kifizetni támogatást. |
| --- | --- |

(41)

Az első bejelentés legfontosabb módosításai a dél-freibergi P3-projekt javára nyújtott támogatás teljes visszavonását és a bejelentetett kelet-freibergi projekt javára nyújtott támogatás csökkentését érintik. Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy a P3-projekt javára nem fizetett ki és nem fog kifizetni támogatást.

| (42) | Németország a hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottságot arról értesítette, hogy – még ha kifejezetten nem is értett egyet azzal, hogy a bejelentetett kelet-freibergi projekt és a dél-freibergi projektek a támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében egyetlen beruházásnak minősülnek – a három projekt (P2, P3 és a bejelentett projekt) jelenértéken 402 865 942 EUR összegű támogatható összköltségéhez nyújtott teljes támogatást az egyetlen beruházás esetén engedélyezett maximális támogatási intenzitás határértékére (jelenértéken 55 749 652 EUR – 14,06 % GGE) fogja csökkenti. |
| --- | --- |

(42)

Németország a hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottságot arról értesítette, hogy – még ha kifejezetten nem is értett egyet azzal, hogy a bejelentetett kelet-freibergi projekt és a dél-freibergi projektek a támogatási iránymutatás (60) bekezdése és 55. lábjegyzete értelmében egyetlen beruházásnak minősülnek – a három projekt (P2, P3 és a bejelentett projekt) jelenértéken 402 865 942 EUR összegű támogatható összköltségéhez nyújtott teljes támogatást az egyetlen beruházás esetén engedélyezett maximális támogatási intenzitás határértékére (jelenértéken 55 749 652 EUR – 14,06 % GGE) fogja csökkenti.

| (43) | Németország emellett információkat szolgáltatott az SW-csoport által a Freiberg-Saxonia ipari parkban jövőben megvalósítandó nagyberuházási projektről (a továbbiakban: SF III), amelyet a bejelentett projekt beindításától számított három éven belül terveztek elkezdeni, és bejelentette, hogy szándékában áll a projekthez támogatást nyújtani. Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy az SF III projekt javára nyújtandó támogatást külön bejelenti és a támogatást csak a Bizottság engedélyezést követően nyújtja. |
| --- | --- |

(43)

Németország emellett információkat szolgáltatott az SW-csoport által a Freiberg-Saxonia ipari parkban jövőben megvalósítandó nagyberuházási projektről (a továbbiakban: SF III), amelyet a bejelentett projekt beindításától számított három éven belül terveztek elkezdeni, és bejelentette, hogy szándékában áll a projekthez támogatást nyújtani. Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy az SF III projekt javára nyújtandó támogatást külön bejelenti és a támogatást csak a Bizottság engedélyezést követően nyújtja.

6.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Állami támogatás fennállása az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (44) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a Németország által a hatályos regionális támogatási programok (a közös rendszer és a beruházások támogatásáról szóló törvény) alapján a DS javára nyújtandó pénzügyi támogatás az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Németország nem vitatta ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a Németország által a hatályos regionális támogatási programok (a közös rendszer és a beruházások támogatásáról szóló törvény) alapján a DS javára nyújtandó pénzügyi támogatás az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Németország nem vitatta ezt a következtetést.

6.2.   Bejelentési kötelezettség, a támogatás jogszerűsége és az alkalmazandó jog

| (45) | A tervezett támogatási intézkedést Németország annak végrehajtása előtt, 2008. március 28-án bejelentette és ezzel eleget tett az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése szerinti, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló regionális támogatásról szóló csoportmentesítési rendelet) 7. cikkének e) pontjában foglalt egyedi bejelentési kötelezettségének. |
| --- | --- |

(45)

A tervezett támogatási intézkedést Németország annak végrehajtása előtt, 2008. március 28-án bejelentette és ezzel eleget tett az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése szerinti, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló regionális támogatásról szóló csoportmentesítési rendelet) 7. cikkének e) pontjában foglalt egyedi bejelentési kötelezettségének.

| (46) | Miután megállapítást nyert, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, meg kell vizsgálni, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal. Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság a vizsgálatot a regionális támogatási iránymutatás (különösen annak a nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakasza) alapján végezte. |
| --- | --- |

(46)

Miután megállapítást nyert, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, meg kell vizsgálni, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal. Mivel az intézkedés regionális beruházási támogatásra vonatkozik, a Bizottság a vizsgálatot a regionális támogatási iránymutatás (különösen annak a nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakasza) alapján végezte.

6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége a regionális támogatási iránymutatás általános rendelkezéseivel

| (47) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában jelezte, hogy a bejelentett támogatás alapvetően a regionális támogatási iránymutatás általános rendelkezéseivel összeegyeztethető, csoportmentességet élvező támogatási programok alapján és velük összhangban nyújtható. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában jelezte, hogy a bejelentett támogatás alapvetően a regionális támogatási iránymutatás általános rendelkezéseivel összeegyeztethető, csoportmentességet élvező támogatási programok alapján és velük összhangban nyújtható.

| (48) | A regionális támogatási iránymutatás értelmében a projekt induló beruházás, hiszen egy új üzem létesítésére irányul. A támogatható beruházási költségeket a regionális támogatási iránymutatással összhangban állapították meg, a halmozási szabályokat betartották. |
| --- | --- |

(48)

A regionális támogatási iránymutatás értelmében a projekt induló beruházás, hiszen egy új üzem létesítésére irányul. A támogatható beruházási költségeket a regionális támogatási iránymutatással összhangban állapították meg, a halmozási szabályokat betartották.

| (49) | A kedvezményezett támogatásért folyamodott és Németország – még mielőtt a DS megkezdte volna a munkálatokat – írásban megerősítette, hogy a projekt támogatható, továbbá ígéretet tett arra, hogy a Bizottság engedélyezése függvényében ítéli oda a támogatást. |
| --- | --- |

(49)

A kedvezményezett támogatásért folyamodott és Németország – még mielőtt a DS megkezdte volna a munkálatokat – írásban megerősítette, hogy a projekt támogatható, továbbá ígéretet tett arra, hogy a Bizottság engedélyezése függvényében ítéli oda a támogatást.

| (50) | A vállalkozás köteles a beruházást a projekt lezárása után legalább még öt évig a régióban üzemeltetni. |
| --- | --- |

(50)

A vállalkozás köteles a beruházást a projekt lezárása után legalább még öt évig a régióban üzemeltetni.

| (51) | A DS a támogatható költségek legalább 25 %-át kitevő hozzájárulást biztosít, ami nem tartalmaz állami támogatást. |
| --- | --- |

(51)

A DS a támogatható költségek legalább 25 %-át kitevő hozzájárulást biztosít, ami nem tartalmaz állami támogatást.

6.4.   Összeegyeztethetőség a nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel

6.4.1.   Egyetlen beruházási projekt és maximális támogatási intenzitás

| (52) | A regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése megállapítja, hogy annak megelőzésére, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel ezen iránymutatás rendelkezéseinek megkerülése céljából, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalkozás által egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik. |
| --- | --- |

(52)

A regionális támogatási iránymutatás (60) bekezdése megállapítja, hogy annak megelőzésére, hogy egy nagyberuházási projektet mesterségesen alprojektekre osszanak fel ezen iránymutatás rendelkezéseinek megkerülése céljából, egy nagyberuházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha az egy vagy több vállalkozás által egy hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált állóeszközökre vonatkozik.

| (53) | Elképzelhető, hogy a tagállamok egy egységet képező egyetlen beruházás helyett több különálló projektet jelentenek be, hogy így a csökkentési mechanizmus alkalmazása után magasabb maximális támogatási intenzitást érjenek el (a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdése) (15). |
| --- | --- |

(53)

Elképzelhető, hogy a tagállamok egy egységet képező egyetlen beruházás helyett több különálló projektet jelentenek be, hogy így a csökkentési mechanizmus alkalmazása után magasabb maximális támogatási intenzitást érjenek el (a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdése) (15).

| (54) | A szóban forgó ügyben a Bizottság azért kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárást, mert felmerült a gyanú, hogy a bejelentett támogatás esetében túllépnék a maximális támogatási intenzitást, amennyiben a projekt a korábban támogatott dél-freibergi P3-projekttel együtt egyetlen beruházást képezne. A P3-projekt a P2-projekt folytatása. Mindkettő a napelemtáblákat gyártó meglévő üzem termelési kapacitásának 270 megawatt-peakról 350 megawatt-peakra, majd pedig 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő növelésére vonatkozik, ami klasszikus példája az egyetlen beruházásnak. A beruházásokat három éven belül közvetlen földrajzi közelben hajtják végre (az SW-csoport dél-freibergi integrált üzemében), és azokat nyilvánvaló technikai (ugyanazon termékek és termelési technológiák), funkcionális (ugyanazon nyersanyagok, közös beszállítók/ügyfelek, közös szolgáltatások) és stratégiai (ugyanazon piacra irányuló, a termelés növelését célzó integrált stratégia) kapcsolatok kötik össze. |
| --- | --- |

(54)

A szóban forgó ügyben a Bizottság azért kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárást, mert felmerült a gyanú, hogy a bejelentett támogatás esetében túllépnék a maximális támogatási intenzitást, amennyiben a projekt a korábban támogatott dél-freibergi P3-projekttel együtt egyetlen beruházást képezne. A P3-projekt a P2-projekt folytatása. Mindkettő a napelemtáblákat gyártó meglévő üzem termelési kapacitásának 270 megawatt-peakról 350 megawatt-peakra, majd pedig 350 megawatt-peakról 500 megawatt-peakra történő növelésére vonatkozik, ami klasszikus példája az egyetlen beruházásnak. A beruházásokat három éven belül közvetlen földrajzi közelben hajtják végre (az SW-csoport dél-freibergi integrált üzemében), és azokat nyilvánvaló technikai (ugyanazon termékek és termelési technológiák), funkcionális (ugyanazon nyersanyagok, közös beszállítók/ügyfelek, közös szolgáltatások) és stratégiai (ugyanazon piacra irányuló, a termelés növelését célzó integrált stratégia) kapcsolatok kötik össze.

| (55) | Németország visszavonta a P3-projekt teljes támogatását és a bejelentett projekt támogatási intenzitásának csökkentésével módosította a bejelentést annak érdekében, hogy a bejelentett kelet-freibergi és a két korábbi dél-freibergi (P2 és P3) projekt támogatható összköltségéhez nyújtott teljes támogatást az elmúlt három évben megkezdett összes projektet lefedő egyetlen beruházás esetén engedélyezett maximális támogatási intenzitásra korlátozza. Ennélfogva a Bizottságnak nem kell további vizsgálatot folytatnia és határozatot hoznia azt illetően, hogy a bejelentett projekt e korábbi projektekkel együtt egyetlen beruházásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(55)

Németország visszavonta a P3-projekt teljes támogatását és a bejelentett projekt támogatási intenzitásának csökkentésével módosította a bejelentést annak érdekében, hogy a bejelentett kelet-freibergi és a két korábbi dél-freibergi (P2 és P3) projekt támogatható összköltségéhez nyújtott teljes támogatást az elmúlt három évben megkezdett összes projektet lefedő egyetlen beruházás esetén engedélyezett maximális támogatási intenzitásra korlátozza. Ennélfogva a Bizottságnak nem kell további vizsgálatot folytatnia és határozatot hoznia azt illetően, hogy a bejelentett projekt e korábbi projektekkel együtt egyetlen beruházásnak minősül-e.

| (56) | Németország elfogadta, hogy a maximális támogatási intenzitás kiszámításánál a P3- és P2-projektet vegyék figyelembe, ahogy az a bejelentett projektből és a két korábbi projektből álló egyetlen beruházás esetében is történne. |
| --- | --- |

(56)

Németország elfogadta, hogy a maximális támogatási intenzitás kiszámításánál a P3- és P2-projektet vegyék figyelembe, ahogy az a bejelentett projektből és a két korábbi projektből álló egyetlen beruházás esetében is történne.

| (57) | Ennélfogva a támogatható költségeket a regionális támogatási iránymutatás (41) bekezdése értelmében a P2-projekthez nyújtott első támogatás (2006. szeptember 12.) odaítélésének évére számították ki az említett napon érvényben lévő leszámítolási kamatláb (4,36 %) alkalmazásával: a támogatható összköltség nominálértéken 402 865 942 EUR-t tesz ki. Ezen esetben a támogatás maximális összege jelenértéken EUR55 749 652 (16) lenne, ami az egyetlen beruházásra nézve 14,06 %-os GGE intenzitású támogatásnak felel meg. |
| --- | --- |

(57)

Ennélfogva a támogatható költségeket a regionális támogatási iránymutatás (41) bekezdése értelmében a P2-projekthez nyújtott első támogatás (2006. szeptember 12.) odaítélésének évére számították ki az említett napon érvényben lévő leszámítolási kamatláb (4,36 %) alkalmazásával: a támogatható összköltség nominálértéken 402 865 942 EUR-t tesz ki. Ezen esetben a támogatás maximális összege jelenértéken EUR55 749 652 (16) lenne, ami az egyetlen beruházásra nézve 14,06 %-os GGE intenzitású támogatásnak felel meg.

| (58) | Mivel a P2-projekthez (jelenértéken) 15 384 891 EUR-t már biztosítottak, a bejelentett projekt esetében a támogatás maximális összege jelenértéken 40 364 760 EUR lenne, ami 12,97 %-os GGE intenzitású támogatásnak felel meg. Mivel Németország kötelezettséget vállalt ezen maximális támogatási intenzitás betartására, így arra a következtetésre juthatunk, hogy még az esetben is betartják a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmust, ha a bejelentett projekt az elmúlt három évben támogatott korábbi projektekkel együtt egyetlen beruházásnak minősül. |
| --- | --- |

(58)

Mivel a P2-projekthez (jelenértéken) 15 384 891 EUR-t már biztosítottak, a bejelentett projekt esetében a támogatás maximális összege jelenértéken 40 364 760 EUR lenne, ami 12,97 %-os GGE intenzitású támogatásnak felel meg. Mivel Németország kötelezettséget vállalt ezen maximális támogatási intenzitás betartására, így arra a következtetésre juthatunk, hogy még az esetben is betartják a regionális támogatási iránymutatás (67) bekezdésében rögzített csökkentési mechanizmust, ha a bejelentett projekt az elmúlt három évben támogatott korábbi projektekkel együtt egyetlen beruházásnak minősül.

| (59) | Mivel Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy a korábban említett jövőbeni SF III projekt javára nyújtandó támogatást külön bejelenti és a támogatást a Bizottság engedélyezését követően nyújtja, a Bizottságnak e határozatban nem kell állást foglalnia azt illetően, hogy a bejelentett projekt a jövőbeni SF III projekttel együtt egyetlen beruházásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(59)

Mivel Németország kötelezettséget vállalt arra, hogy a korábban említett jövőbeni SF III projekt javára nyújtandó támogatást külön bejelenti és a támogatást a Bizottság engedélyezését követően nyújtja, a Bizottságnak e határozatban nem kell állást foglalnia azt illetően, hogy a bejelentett projekt a jövőbeni SF III projekttel együtt egyetlen beruházásnak minősül-e.

6.4.2.   Összeegyeztethetőség a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésével

| (60) | Annak mérlegeléséhez, hogy a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdése szerinti nagyberuházási projekt kaphat-e regionális támogatást, a Bizottságnak a kedvezményezett beruházás előtti és utáni piaci részesedését, valamint a beruházás által létrehozott termelési kapacitást kell figyelembe vennie. A regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) és b) pontja szerinti vizsgálatok elvégzéséhez a Bizottságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és az érintett földrajzi piacot. |
| --- | --- |

(60)

Annak mérlegeléséhez, hogy a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdése szerinti nagyberuházási projekt kaphat-e regionális támogatást, a Bizottságnak a kedvezményezett beruházás előtti és utáni piaci részesedését, valamint a beruházás által létrehozott termelési kapacitást kell figyelembe vennie. A regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) és b) pontja szerinti vizsgálatok elvégzéséhez a Bizottságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és az érintett földrajzi piacot.

| (61) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a bejelentett beruházási projekt által érintett termék polikristályos szilícium napelemtábla. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a bejelentett beruházási projekt által érintett termék polikristályos szilícium napelemtábla.

| (62) | A Bizottság – mivel nem zárhatta ki, hogy a Kelet-Freibergben gyártott napelemtáblákat a kedvezményezett SW-csoporton belül legalábbis részben ne használnák fel napelemcellák vagy napelemmodulok készítéséhez – a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a regionális támogatási iránymutatás (69) bekezdése értelmében (amely szerint ha a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a késztermék is) azon álláspontot képviselte, hogy a bejelentett beruházási projekt által érintett termék nemcsak napelemtáblákra, hanem napelemcellákra és napelemmodulokra is kiterjed. A regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a Bizottság a továbbiakban a napelemtáblák, a napelemcellák és a napelemmodulok piacát tekintette az érintett termékpiacnak és a világszintű piacot az érintett földrajzi piacnak. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság – mivel nem zárhatta ki, hogy a Kelet-Freibergben gyártott napelemtáblákat a kedvezményezett SW-csoporton belül legalábbis részben ne használnák fel napelemcellák vagy napelemmodulok készítéséhez – a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a regionális támogatási iránymutatás (69) bekezdése értelmében (amely szerint ha a projekt közbenső termékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék lehet a késztermék is) azon álláspontot képviselte, hogy a bejelentett beruházási projekt által érintett termék nemcsak napelemtáblákra, hanem napelemcellákra és napelemmodulokra is kiterjed. A regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a Bizottság a továbbiakban a napelemtáblák, a napelemcellák és a napelemmodulok piacát tekintette az érintett termékpiacnak és a világszintű piacot az érintett földrajzi piacnak.

| (63) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kiszámította a kedvezményezett SW-csoport piaci részesedését a (2006 és 2011 közötti) beruházás előtti és utáni időszakra és valamennyi érintett piacra nézve. Ennek során a legkedvezőtlenebb forgatókönyvet vette figyelembe, amely szerint 2010 után nem növekszik a piac (mivel a rendelkezésre álló független tanulmány nem tartalmaz prognózisokat a 2010 utáni évekre). E számítások szerint a beruházás előtt a teljes piaci részesedés 20 %, utána 15 % alatt volt, ami alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás nem haladja meg a 25 %-ot és összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) pontjával. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kiszámította a kedvezményezett SW-csoport piaci részesedését a (2006 és 2011 közötti) beruházás előtti és utáni időszakra és valamennyi érintett piacra nézve. Ennek során a legkedvezőtlenebb forgatókönyvet vette figyelembe, amely szerint 2010 után nem növekszik a piac (mivel a rendelkezésre álló független tanulmány nem tartalmaz prognózisokat a 2010 utáni évekre). E számítások szerint a beruházás előtt a teljes piaci részesedés 20 %, utána 15 % alatt volt, ami alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás nem haladja meg a 25 %-ot és összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének a) pontjával.

| (64) | Mivel a fotovoltaikus termékek esetében a kimutatható fogyasztás összetett éves növekedési aránya az EGT-ben 2001 és 2006 között (35 %) lényegesen az EGT adott évi GDP-jének összetett éves növekedési aránya felett volt (1,97 %), a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra az álláspontra jutott, hogy – még ha a félkész termékek esetében az EGT-re nézve nem is állnak rendelkezésre adatok – kétségtelen, hogy a kimutatható fogyasztás összetett éves növekedési aránya szintén jelentősen 1,97 % felett lesz. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének b) pontjával. |
| --- | --- |

(64)

Mivel a fotovoltaikus termékek esetében a kimutatható fogyasztás összetett éves növekedési aránya az EGT-ben 2001 és 2006 között (35 %) lényegesen az EGT adott évi GDP-jének összetett éves növekedési aránya felett volt (1,97 %), a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában arra az álláspontra jutott, hogy – még ha a félkész termékek esetében az EGT-re nézve nem is állnak rendelkezésre adatok – kétségtelen, hogy a kimutatható fogyasztás összetett éves növekedési aránya szintén jelentősen 1,97 % felett lesz. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésének b) pontjával.

| (65) | A hivatalos vizsgálati eljárás során nem merültek fel olyan bizonyítékok, amelyek révén kétségek merülhettek volna fel a (60)–(64) bekezdésben megfogalmazott – a támogatásnak a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésével való összeegyeztethetőségére vonatkozó – következtetések kapcsán. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban felhasznált elemzés emellett azt mutatta, hogy az SW-csoport piaci részesedése 2011-ben várhatóan valamennyi érintett piacon 15 % alá esik, így nem áll fenn annak a veszélye, hogy a részesedés az újbóli, frissebb tanulmányok számításai alapján meghaladná a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(65)

A hivatalos vizsgálati eljárás során nem merültek fel olyan bizonyítékok, amelyek révén kétségek merülhettek volna fel a (60)–(64) bekezdésben megfogalmazott – a támogatásnak a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésével való összeegyeztethetőségére vonatkozó – következtetések kapcsán. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban felhasznált elemzés emellett azt mutatta, hogy az SW-csoport piaci részesedése 2011-ben várhatóan valamennyi érintett piacon 15 % alá esik, így nem áll fenn annak a veszélye, hogy a részesedés az újbóli, frissebb tanulmányok számításai alapján meghaladná a 25 %-ot.

| (66) | A Bizottság ezért megerősíti a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban tett megállapítását, amely szerint a bejelentett támogatás összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésével. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság ezért megerősíti a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban tett megállapítását, amely szerint a bejelentett támogatás összeegyeztethető a regionális támogatási iránymutatás (68) bekezdésével.

6.5.   Következtetések

| (67) | A Bizottság az intézkedés értékelése alapján arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatási intézkedés összhangban áll a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatási iránymutatással és a német támogatási térképpel, |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság az intézkedés értékelése alapján arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatási intézkedés összhangban áll a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatási iránymutatással és a német támogatási térképpel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Németország által a Deutsche Solar AG javára tervezett 40 364 760 EUR jelenértékű, 12,79 % GGE intenzitású támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

(2)   A 40 364 760 EUR jelenértékű, 12,79 % GGE intenzitású támogatás megvalósítása ennek megfelelően engedélyezett.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 6-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 217., 2008.8.26., 19. o.

1

(2)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

2

(3)  Vö. 1. lábjegyzet. A határozat helyesbítését 2009. április 28-án hagyták jóvá (HL C 203., 2009.8.28., 11. o.).

3

(4)  Az SW-csoport napkollektorok gyártásával és értékesítésével sem foglalkozik. 29 %-os részesedéssel rendelkezik viszont a Solarparc AG vállalkozásban, amely vállalkozás fő tevékenysége a napkollektorok gyártása és telepítése. Mivel azonban kisebbségi részesedésről van szó, a támogatás piaci értékelésekor nem vették figyelembe a Solarparc AG vállalkozást.

4

(5)  Egy megawatt-peak (MWp) 1 000 000 watt-peaknek (Wp) felel meg. A napelemcellák és napelemmodulok esetében a (névleges) teljesítmény mértékegysége a watt-peak. A fotovoltaikus iparban e mértékegységet használják rendszerint a napelemmodulok műszaki teljesítményének mérésére és ebben fejezik ki a modulok szabványos tesztelési körülmények közötti névleges teljesítményét.

5

(6)  A Bizottság 2003. október 1-jei határozata az N 642/02. számú támogatás ügyében – a „Gemeinschaftsaufgabe (GA),Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” elnevezésű támogatási program meghosszabbítása (HL C 284., 2003.11.27., 3. o.) és a Bizottság 2005. január 19-i határozata az N 142a/04. számú támogatás ügyében – Investitionszulagengesetz 2005 – általános szabályok (HL C 235., 2005.9.23., 4. o.), valamint az XR 6/2007. számú mentesített támogatási program – Investitionszulagengesetz 2007 (HL C 41., 2007.2.24., 9. o.).

6

„Gemeinschaftsaufgabe (GA),Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

Investitionszulagengesetz 2005

– Investitionszulagengesetz 2007

(7)  A Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet (a regionális támogatásról szóló csoportmentesítési rendelet, HL L 302., 2006.11.1., 29. o.) 8. cikke értelmében Németország összefoglalót küldött a Bizottságnak a nyújtandó támogatásról, amit a Bizottságnál XR 31/2007. hivatkozási számmal iktattak (közzétéve: HL C 102., 2007.5.5., 11. o.).

7

(8)  A 1628/2006/EK bizottsági rendelet 8. cikke értelmében Németország összefoglalót küldött a Bizottságnak a nyújtandó támogatásról, amit a Bizottságnál XR 6/2007. hivatkozási számmal iktattak (közzétéve: HL C 41., 2007.2.24., 9. o.).

8

(9)  A Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet, HL L 214., 2008.8.9., 3. o.) 9. cikke értelmében Németország összefoglalót küldött a Bizottságnak a nyújtandó támogatásról, amit a Bizottságnál XR 167/2008. hivatkozási számmal iktattak (közzétéve: HL C 280., 2009.11.20., 5. o.).

9

(10)  Szakmai titoktartási kötelezettség alá tartozik.

10

(11)  A Bizottság 2006. november 8-i határozata az N 459/06. számú támogatás ügyében – a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó támogatási térkép: Németország (HL C 295., 2006.12.5., 6. o.).

11

(12)  A P2-projekt javára nyújtott első támogatás (2006. szeptember 12.) évére számítva az említett napon érvényben lévő leszámítolási kamatláb (4,36 %) alkalmazásával.

12

(13)  Németország visszavonta a P3 javára eredetileg tervezett 14 millió EUR összegű támogatást.

13

(14)  Németország csökkentette a bejelentetett kelet-freibergi projekt javára nyújtott támogatást.

14

(15)  Amennyiben egy 100 millió EUR-nál magasabb összegű projektet két projektre választanak szét, a tagállam a maximális regionális támogatási felső határt alkalmazhatná mindkét projekt költségének első 50 millió EUR-jára (összesen tehát kétszer) (az alkalmazandó regionális támogatási felső határ csökkentése nélkül) és a maximális támogatási felső határ felét mindkét projekt további 50 millió EUR-jára (összesen tehát kétszer). A 100 millió EUR felső határon túli támogatható költségek esetében az engedélyezhető maximális regionális támogatás felső határa a költségek egyharmadára (34 %) csökken.

15

(16)  A támogatható költségeket illetően a P2-projekt (a projekthez nyújtott támogatás odaítélésekor érvényes német támogatási térkép alapján – a Bizottság 2003. április 2-i határozata az N 641/02. számú támogatás ügyében – a 2004–2006 közötti időszakra vonatkozó támogatási térkép: Németország, HL C 186., 2003.8.6., 18. o.) esetében a GGE 30 %-át, míg a P3-projekt és bejelentett projekt esetében a GGE 30 %-át kitevő regionális támogatási felső határ alkalmazásával, hiszen a 2007 óta érvényes német támogatási térkép bevezetésével csökkentették a standard regionális támogatási felső határt.

16

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 11.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 7/48

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 28.)

külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén Spanyolország által az üzleti és cégértékre alkalmazott adózási amortizációról C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07)

(az értesítés a C(2009) 8107. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/5/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érintett feleket észrevételeik megtételére (1) az idézett cikkekkel összhangban és az említett észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Parlament több képviselője a Bizottsághoz intézett írásbeli kérdések (E 4431/05 sz., E 4772/05 sz. és E 5800/06 sz.) útján jelezte, hogy Spanyolország egy olyan különleges rendszert vezetett be, amely vélhetően jogosulatlan adókedvezményben részesíti azokat a spanyol társaságokat, amelyek a társasági adóról szóló spanyol törvény („Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” (2), a továbbiakban: TRLIS) 12. cikkének (5) bekezdése alapján jelentős részesedést szereztek külföldi vállalkozásokban. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament több képviselője a Bizottsághoz intézett írásbeli kérdések (E 4431/05 sz., E 4772/05 sz. és E 5800/06 sz.) útján jelezte, hogy Spanyolország egy olyan különleges rendszert vezetett be, amely vélhetően jogosulatlan adókedvezményben részesíti azokat a spanyol társaságokat, amelyek a társasági adóról szóló spanyol törvény („Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” (2), a továbbiakban: TRLIS) 12. cikkének (5) bekezdése alapján jelentős részesedést szereztek külföldi vállalkozásokban.

| (2) | David Martin európai parlamenti képviselő (PSE) a P 5509/06 sz. írásbeli kérdés útján panaszt nyújtott be a Bizottságnak a ScottishPower brit villamosenergia-termelő és -elosztó vállalat részvényeinek az Iberdrola spanyol villamosenergia-termelő vállalkozás általi ellenséges felvásárlása miatt, amely vállalkozás – az említett képviselő szerint – a részesedésszerzésre alkalmazható adókedvezmény formájában jogellenes állami támogatásban részesült. A képviselő azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy vizsgálja meg valamennyi, versennyel kapcsolatos problémát, amely a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke alapján 2007. január 12-én bizottsági vizsgálatra bejelentett részesedésszerzésből származik. 2007. március 26-án a Bizottság úgy határozott (ügyszám: COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4), hogy nem vitatja a bejelentett ügyletet, és azt az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította. |
| --- | --- |

(2)

David Martin európai parlamenti képviselő (PSE) a P 5509/06 sz. írásbeli kérdés útján panaszt nyújtott be a Bizottságnak a ScottishPower brit villamosenergia-termelő és -elosztó vállalat részvényeinek az Iberdrola spanyol villamosenergia-termelő vállalkozás általi ellenséges felvásárlása miatt, amely vállalkozás – az említett képviselő szerint – a részesedésszerzésre alkalmazható adókedvezmény formájában jogellenes állami támogatásban részesült. A képviselő azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy vizsgálja meg valamennyi, versennyel kapcsolatos problémát, amely a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke alapján 2007. január 12-én bizottsági vizsgálatra bejelentett részesedésszerzésből származik. 2007. március 26-án a Bizottság úgy határozott (ügyszám: COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4), hogy nem vitatja a bejelentett ügyletet, és azt az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította.

| (3) | A Bizottság 2007. január 15-i (D/50164) és 2007. március 26-i (D-51351) levelében tájékoztatást kért a spanyol hatóságoktól a TRLIS 12. cikke (5) bekezdése alkalmazási körének és hatásának értékeléséhez annak esetlegesen állami támogatásként történő minősítése és a közös piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2007. január 15-i (D/50164) és 2007. március 26-i (D-51351) levelében tájékoztatást kért a spanyol hatóságoktól a TRLIS 12. cikke (5) bekezdése alkalmazási körének és hatásának értékeléséhez annak esetlegesen állami támogatásként történő minősítése és a közös piaccal való összeegyeztethetőségének megállapítása céljából.

| (4) | 2007. február 16-án (A/31454) és 2007. június 4-én (A/34596) a spanyol hatóságok a fenti kérdésekre levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(4)

2007. február 16-án (A/31454) és 2007. június 4-én (A/34596) a spanyol hatóságok a fenti kérdésekre levélben válaszoltak.

| (5) | 2007. augusztus 28-án a Bizottsághoz egy magángazdasági szereplőtől faxon érkezett panaszt, amely szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott rendszer a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósít meg. A panasztevő kérte, hogy személyazonosságát ne fedjék fel. |
| --- | --- |

(5)

2007. augusztus 28-án a Bizottsághoz egy magángazdasági szereplőtől faxon érkezett panaszt, amely szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott rendszer a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósít meg. A panasztevő kérte, hogy személyazonosságát ne fedjék fel.

| (6) | 2007. október 10-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság megindította az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében lefektetett üzleti és cégérték adózási amortizációja ügyében, mivel feltehetően minden lényeges feltételnek megfelelt ahhoz, hogy állami támogatásnak kelljen tekinteni az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint. A Bizottság tájékoztatta Spanyolországot határozatáról, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást. Az eljárás megindításáról szóló határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) került közzétételre azzal a felhívással, hogy az érdekelt felek tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

2007. október 10-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság megindította az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében lefektetett üzleti és cégérték adózási amortizációja ügyében, mivel feltehetően minden lényeges feltételnek megfelelt ahhoz, hogy állami támogatásnak kelljen tekinteni az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint. A Bizottság tájékoztatta Spanyolországot határozatáról, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást. Az eljárás megindításáról szóló határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5) került közzétételre azzal a felhívással, hogy az érdekelt felek tegyék meg észrevételeiket.

| (7) | 2007. december 5-i keltezésű levelében a Bizottság megkapta Spanyolország észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozatról. |
| --- | --- |

(7)

2007. december 5-i keltezésű levelében a Bizottság megkapta Spanyolország észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozatról.

| (8) | 2008. január 18. és június 16. között a Bizottság harminckét érdekelt harmadik féltől kapott észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatról. A névtelenséget nem kérő harmadik felek felsorolását e határozat melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(8)

2008. január 18. és június 16. között a Bizottság harminckét érdekelt harmadik féltől kapott észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatról. A névtelenséget nem kérő harmadik felek felsorolását e határozat melléklete tartalmazza.

| (9) | 2008. április 9-i (D/51431), május 15-i (D/51925), május 22-i (D/52035) és 2009. március 27-i (D/51271) keltezésű levelében a Bizottság elküldte a spanyol hatóságoknak az említett észrevételeket, alkalmat adva azok megválaszolására. 2008. június 30-i (A/12911) és 2009. április 22-i (A/9531) levelükben a spanyol hatóságok észrevételeket tettek az érdekelt harmadik felek megjegyzéseire. |
| --- | --- |

(9)

2008. április 9-i (D/51431), május 15-i (D/51925), május 22-i (D/52035) és 2009. március 27-i (D/51271) keltezésű levelében a Bizottság elküldte a spanyol hatóságoknak az említett észrevételeket, alkalmat adva azok megválaszolására. 2008. június 30-i (A/12911) és 2009. április 22-i (A/9531) levelükben a spanyol hatóságok észrevételeket tettek az érdekelt harmadik felek megjegyzéseire.

| (10) | 2008. február 18-án, 2009. május 12-én és június 8-án a spanyol hatóságok és a Bizottság képviselői technikai megbeszéléseket tartottak többek között a kérdéses rendszer alkalmazása bizonyos aspektusainak tisztázására és a vonatkozó spanyol jogszabályoknak az ügy elemzéséhez szükséges értelmezésre. |
| --- | --- |

(10)

2008. február 18-án, 2009. május 12-én és június 8-án a spanyol hatóságok és a Bizottság képviselői technikai megbeszéléseket tartottak többek között a kérdéses rendszer alkalmazása bizonyos aspektusainak tisztázására és a vonatkozó spanyol jogszabályoknak az ügy elemzéséhez szükséges értelmezésre.

| (11) | 2008. április 7-én találkozóra került sor a Bizottság és a Banco de Santander SA képviselői között; 2008. április 16-án a Bizottság képviselői és több érdekelt harmadik feleket képviselő J & A Garrigues SL ügyvédi iroda képviselői találkoztak; 2008. július 2-án a Bizottság és az Altadis S.A. képviselői találkoztak; 2009. február 12-én tartották a Bizottság és a Telefónica S.A. képviselőinek találkozóját. |
| --- | --- |

(11)

2008. április 7-én találkozóra került sor a Bizottság és a Banco de Santander SA képviselői között; 2008. április 16-án a Bizottság képviselői és több érdekelt harmadik feleket képviselő J & A Garrigues SL ügyvédi iroda képviselői találkoztak; 2008. július 2-án a Bizottság és az Altadis S.A. képviselői találkoztak; 2009. február 12-én tartották a Bizottság és a Telefónica S.A. képviselőinek találkozóját.

| (12) | 2008. július 14-én a spanyol hatóságok a vitatott intézkedésre vonatkozóan kiegészítő tájékoztatást nyújtottak be, különösen a 2006-os adózásra vonatkozó adatokat, amelyekből általános következtetést lehetett levonni a vitatott intézkedés (a továbbiakban: a vitatott intézkedés) kedvezményezettjeiről. |
| --- | --- |

(12)

2008. július 14-én a spanyol hatóságok a vitatott intézkedésre vonatkozóan kiegészítő tájékoztatást nyújtottak be, különösen a 2006-os adózásra vonatkozó adatokat, amelyekből általános következtetést lehetett levonni a vitatott intézkedés (a továbbiakban: a vitatott intézkedés) kedvezményezettjeiről.

| (13) | 2009. június 16-án a spanyol hatóságok elektronikus levél útján kiegészítő adatokat terjesztettek elő annak alátámasztására, hogy a Közösségen belüli határokon átnyúló összefonódások megvalósítása tekintetében a spanyol vállalkozásoknak még mindig több akadályt kell leküzdeniük. |
| --- | --- |

(13)

2009. június 16-án a spanyol hatóságok elektronikus levél útján kiegészítő adatokat terjesztettek elő annak alátámasztására, hogy a Közösségen belüli határokon átnyúló összefonódások megvalósítása tekintetében a spanyol vállalkozásoknak még mindig több akadályt kell leküzdeniük.

II.   A VITATOTT INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (14) | A vitatott intézkedés olyan adókedvezményről rendelkezik, amely lehetővé teszi a felvásárolt külföldi társaságban való jelentős részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték amortizációját. |
| --- | --- |

(14)

A vitatott intézkedés olyan adókedvezményről rendelkezik, amely lehetővé teszi a felvásárolt külföldi társaságban való jelentős részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték amortizációját.

| (15) | Az intézkedés a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésén alapul. Konkrétabban a „Ley 24/2001 de 27 de diciembre de 2001” törvény 2. cikkének (5) bekezdése a 12. cikket egy új, (5) számú bekezdéssel egészítette ki, s ezáltal módosította a „Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995” törvényt. A „Real Decreto Legislativo no 4/2004 de 5 de marzo de 2004” királyi rendelet átdolgozott szövegben egységesítette a társasági adóról szóló törvény korábbi módosításait. |
| --- | --- |

(15)

Az intézkedés a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésén alapul. Konkrétabban a „Ley 24/2001 de 27 de diciembre de 2001” törvény 2. cikkének (5) bekezdése a 12. cikket egy új, (5) számú bekezdéssel egészítette ki, s ezáltal módosította a „Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995” törvényt. A „Real Decreto Legislativo no 4/2004 de 5 de marzo de 2004” királyi rendelet átdolgozott szövegben egységesítette a társasági adóról szóló törvény korábbi módosításait.

| (16) | A Bizottság tudatában van annak, hogy a spanyol jogalkotás az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala óta fejlődésen ment keresztül (6). Ennek ellenére úgy véli, hogy az utolsó módosítások sem képesek módosítani, vagy megváltoztatni az eljárás megindításáról szóló határozat által megfogalmazott kétségeket. A koherencia növelése érdekében a Bizottság e határozatban a spanyol jogszabályoknak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő számozására hivatkozik, noha azok időközben módosulhattak. Minden új jogi rendelkezésre egyértelmű utalás történik. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság tudatában van annak, hogy a spanyol jogalkotás az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala óta fejlődésen ment keresztül (6). Ennek ellenére úgy véli, hogy az utolsó módosítások sem képesek módosítani, vagy megváltoztatni az eljárás megindításáról szóló határozat által megfogalmazott kétségeket. A koherencia növelése érdekében a Bizottság e határozatban a spanyol jogszabályoknak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő számozására hivatkozik, noha azok időközben módosulhattak. Minden új jogi rendelkezésre egyértelmű utalás történik.

| (17) | A TRLIS „Értékkorrekciók: vagyontárgyak értékvesztése” című 12. cikkének (5) bekezdése 2002. január 1-jén lépett hatályba. Lényegében azt mondja ki, hogy a spanyolországi adóalany társaságok egy külföldi társaságban való legalább 5 %-os részesedésszerzés esetén az abból eredő üzleti és cégérték összegét egyenlő részletekben levonhatják adóköteles bevételükből a megszerzést követő legfeljebb húsz év alatt. |
| --- | --- |

(17)

A TRLIS „Értékkorrekciók: vagyontárgyak értékvesztése” című 12. cikkének (5) bekezdése 2002. január 1-jén lépett hatályba. Lényegében azt mondja ki, hogy a spanyolországi adóalany társaságok egy külföldi társaságban való legalább 5 %-os részesedésszerzés esetén az abból eredő üzleti és cégérték összegét egyenlő részletekben levonhatják adóköteles bevételükből a megszerzést követő legfeljebb húsz év alatt.

| (18) | Az üzleti és cégérték a kereskedelmi név jó hírének, az ügyfelekkel való jó kapcsolatoknak, az alkalmazottak képesítésének és hasonló tényezőknek értékét képviseli, amelyek alapján a láthatónál nagyobb nyereség várható. A spanyol számviteli alapelvek szerint (7) az üzleti és cégérték az az összeg, amellyel egy adott gazdasági szervezetben való részesedésszerzés költsége meghaladja a társaság tárgyi eszközeinek piaci értékét, amelyet azt követően, hogy a felvásárló társaság átveszi a felvásárolt társaság feletti irányítást (8) elkülönített immateriális eszközként kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(18)

Az üzleti és cégérték a kereskedelmi név jó hírének, az ügyfelekkel való jó kapcsolatoknak, az alkalmazottak képesítésének és hasonló tényezőknek értékét képviseli, amelyek alapján a láthatónál nagyobb nyereség várható. A spanyol számviteli alapelvek szerint (7) az üzleti és cégérték az az összeg, amellyel egy adott gazdasági szervezetben való részesedésszerzés költsége meghaladja a társaság tárgyi eszközeinek piaci értékét, amelyet azt követően, hogy a felvásárló társaság átveszi a felvásárolt társaság feletti irányítást (8) elkülönített immateriális eszközként kell feltüntetni.

| (19) | A spanyol adóztatási alapelvek értelmében az üzleti és cégérték – a vitatott intézkedés kivételével – csak független társaságok tárgyi eszközeinek felvásárlása vagy az azokkal történő hozzájárulás esetén megvalósuló üzleti kombinációt, illetve fúziót vagy szétválást követően amortizálható. |
| --- | --- |

(19)

A spanyol adóztatási alapelvek értelmében az üzleti és cégérték – a vitatott intézkedés kivételével – csak független társaságok tárgyi eszközeinek felvásárlása vagy az azokkal történő hozzájárulás esetén megvalósuló üzleti kombinációt, illetve fúziót vagy szétválást követően amortizálható.

| (20) | A spanyol adóztatási rendszerben szokásos használatának megfelelően a „üzleti és cégérték” a felvásárló társaság és a felvásárolt társaság üzleti kombinációja után keletkező üzleti és cégérték. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében említett üzleti és cégérték koncepciójával tehát egy olyan fogalom kerül a részesedésszerzés területére, amely általában a tárgyi eszközök átadása vagy a társaságok üzleti kombinációjának tranzakciói során használatos. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének értelmében a üzleti és cégértéket úgy kell meghatározni, hogy a felvásárolt társaság tárgyi eszközeinek és immateriális javainak piaci értékét levonjuk a részesedésszerzésért kifizetett összegből. |
| --- | --- |

(20)

A spanyol adóztatási rendszerben szokásos használatának megfelelően a „üzleti és cégérték” a felvásárló társaság és a felvásárolt társaság üzleti kombinációja után keletkező üzleti és cégérték. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében említett üzleti és cégérték koncepciójával tehát egy olyan fogalom kerül a részesedésszerzés területére, amely általában a tárgyi eszközök átadása vagy a társaságok üzleti kombinációjának tranzakciói során használatos. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének értelmében a üzleti és cégértéket úgy kell meghatározni, hogy a felvásárolt társaság tárgyi eszközeinek és immateriális javainak piaci értékét levonjuk a részesedésszerzésért kifizetett összegből.

| (21) | A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a üzleti és cégérték amortizációja a következő – a TRLIS 21. cikke alapján meghatározott – követelmények teljesülésétől függ:






  a) | legalább egyéves, megszakítás nélküli, minimum 5 %-os közvetlen vagy közvetett részesedés a külföldi társaságban (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a üzleti és cégérték amortizációja a következő – a TRLIS 21. cikke alapján meghatározott – követelmények teljesülésétől függ:

a)

legalább egyéves, megszakítás nélküli, minimum 5 %-os közvetlen vagy közvetett részesedés a külföldi társaságban (9);

| b) | a külföldi társaság a spanyolországi adózáshoz hasonló módon adózik. Ez a körülmény feltehetően akkor teljesül, ha a felvásárolt társaság egy olyan országban rendelkezik székhellyel, amellyel Spanyolország egyezményt írt alá a kettős adóztatás elkerüléséről és az adózás kijátszásának megakadályozásáról (10). |
| --- | --- |

b)

a külföldi társaság a spanyolországi adózáshoz hasonló módon adózik. Ez a körülmény feltehetően akkor teljesül, ha a felvásárolt társaság egy olyan országban rendelkezik székhellyel, amellyel Spanyolország egyezményt írt alá a kettős adóztatás elkerüléséről és az adózás kijátszásának megakadályozásáról (10).

| c) | a külföldi társaság bevételei főleg külföldi vállalkozói tevékenységéből származnak. Ez a feltétel akkor teljesül, ha a felvásárolt társaság bevételének legalább 85 %-a:






  i. | Nem tartozik az átlátható nemzetközi adózás spanyol rendszerének hatálya alá és Spanyolországban szerzett nyereségként adózik (11). E követelmények különösen az alábbi tevékenységekből származó bevételek esetében tekinthetők teljesültnek:






  — | nagykereskedelem, amennyiben az árut a felvásárolt gazdasági szervezet székhelye szerinti országban vagy területen, illetve Spanyolország vagy a spanyol területek kivételével bármely más országban vagy területen bocsátják a felvásárlók rendelkezésére, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a külföldi társaság bevételei főleg külföldi vállalkozói tevékenységéből származnak. Ez a feltétel akkor teljesül, ha a felvásárolt társaság bevételének legalább 85 %-a:

i.

Nem tartozik az átlátható nemzetközi adózás spanyol rendszerének hatálya alá és Spanyolországban szerzett nyereségként adózik (11). E követelmények különösen az alábbi tevékenységekből származó bevételek esetében tekinthetők teljesültnek:

—

nagykereskedelem, amennyiben az árut a felvásárolt gazdasági szervezet székhelye szerinti országban vagy területen, illetve Spanyolország vagy a spanyol területek kivételével bármely más országban vagy területen bocsátják a felvásárlók rendelkezésére,

| — | szolgáltatások teljesítése olyan kedvezményezettek számára, akik nem spanyolországi adózási illetőséggel rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

szolgáltatások teljesítése olyan kedvezményezettek számára, akik nem spanyolországi adózási illetőséggel rendelkeznek,

| — | pénzügyi szolgáltatások nyújtása olyan kedvezményezettek számára, akik nem spanyolországi adózási illetőséggel rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

pénzügyi szolgáltatások nyújtása olyan kedvezményezettek számára, akik nem spanyolországi adózási illetőséggel rendelkeznek,

| — | spanyolországi kockázatokra nyújtott biztosítási szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

spanyolországi kockázatokra nyújtott biztosítási szolgáltatások.

| ii. | Osztalékból származó bevételek, amennyiben teljesülnek a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjában a részesedésből származó bevétel jellegére vonatkozóan, illetve a 21. cikke (1) bekezdésének c)2 (12) pontjában a spanyol társaság közvetlen vagy közvetett részesedési szintjét illetően meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

ii.

Osztalékból származó bevételek, amennyiben teljesülnek a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjában a részesedésből származó bevétel jellegére vonatkozóan, illetve a 21. cikke (1) bekezdésének c)2 (12) pontjában a spanyol társaság közvetlen vagy közvetett részesedési szintjét illetően meghatározott feltételek.

| (22) | A vitatott intézkedés mellett röviden összefoglaljuk a TRLIS azon rendelkezéseit is, amelyekre a határozatban utalás történik:






  a) | A TRLIS IV. fejezetének részét képező „Értékkorrekciók: amortizációk” című 11. cikk (13) tartalmazza az adóalap meghatározását. E cikk (4) bekezdése lefekteti, hogy a részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték legalább húsz év alatt amortizálódik a következő feltételek teljesülése esetén: i. az üzleti és cégérték visszterhes részesedésszerzésből ered; ii. az eladó nem áll kapcsolatban a felvásárló társasággal. E rendelkezésnek a 2007. július 4-i 16/2007 törvény által az eljárás megindításáról szóló határozatot követően bevezetett módosításai azt is tisztázták, hogy ha a ii. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, az üzleti és cégérték számításánál azt az összeget kell figyelembe venni, amelyet a részesedésért a csoporthoz tartozó valamelyik társaság fizetett velük kapcsolatban nem álló személyeknek vagy szervezeteknek; valamint kötelezővé teszi iii. egy hasonló összegű, nem felhasználható alap képzését. |
| --- | --- | --- |

(22)

A vitatott intézkedés mellett röviden összefoglaljuk a TRLIS azon rendelkezéseit is, amelyekre a határozatban utalás történik:

a)

A TRLIS IV. fejezetének részét képező „Értékkorrekciók: amortizációk” című 11. cikk (13) tartalmazza az adóalap meghatározását. E cikk (4) bekezdése lefekteti, hogy a részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték legalább húsz év alatt amortizálódik a következő feltételek teljesülése esetén: i. az üzleti és cégérték visszterhes részesedésszerzésből ered; ii. az eladó nem áll kapcsolatban a felvásárló társasággal. E rendelkezésnek a 2007. július 4-i 16/2007 törvény által az eljárás megindításáról szóló határozatot követően bevezetett módosításai azt is tisztázták, hogy ha a ii. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, az üzleti és cégérték számításánál azt az összeget kell figyelembe venni, amelyet a részesedésért a csoporthoz tartozó valamelyik társaság fizetett velük kapcsolatban nem álló személyeknek vagy szervezeteknek; valamint kötelezővé teszi iii. egy hasonló összegű, nem felhasználható alap képzését.

| b) | A TRLIS IV. fejezete 12. cikkének (3) bekezdése engedélyezi a másodlagos piacon nem jegyzett hazai vagy külföldi szervezetek saját alapjaiban szerzett részesedés részleges értékcsökkenési leírását, legfeljebb a pénzügyi év kezdetén és végén elszámolható elméleti könyvelt érték közötti különbség mértékéig. A vitatott intézkedés a TRLIS fenti cikkével együtt alkalmazható. (14) |
| --- | --- |

b)

A TRLIS IV. fejezete 12. cikkének (3) bekezdése engedélyezi a másodlagos piacon nem jegyzett hazai vagy külföldi szervezetek saját alapjaiban szerzett részesedés részleges értékcsökkenési leírását, legfeljebb a pénzügyi év kezdetén és végén elszámolható elméleti könyvelt érték közötti különbség mértékéig. A vitatott intézkedés a TRLIS fenti cikkével együtt alkalmazható. (14)

| c) | A TRLIS „Részesedések az átadó szervezet és a felvásárló szervezet tőkéjében” című 89. cikkének (3) bekezdése a VII. fejezet VIII. szakaszában található, amelynek címe „Fúziókra, szétválásokra, eszközapportokra és értékpapírok cseréjére vonatkozó különleges rendszer”. A TRLIS 89. cikkének (3) bekezdése meghatározza a társasági szerkezetátalakításból származó üzleti és cégérték amortizációját. E rendelkezés szerint ahhoz, hogy egy üzleti kombináció eredményeként létrejött üzleti és cégértékre alkalmazni lehessen a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdését, a következő feltételeknek kell teljesülniük: i. legalább 5 %-os részesedés a felvásárolt társaságban az üzleti kombináció létrejötte előtt; ii. igazolás arról, hogy az eladó megfizette az üzleti és cégérték utáni adót; és hogy iii. nem áll kapcsolatban a felvásárló társasággal. Amennyiben a iii. számú feltétel nem teljesül, a levonásra kerülő összeg megegyezik az immateriális javak visszavonhatatlan értékcsökkenési leírásával. |
| --- | --- |

c)

A TRLIS „Részesedések az átadó szervezet és a felvásárló szervezet tőkéjében” című 89. cikkének (3) bekezdése a VII. fejezet VIII. szakaszában található, amelynek címe „Fúziókra, szétválásokra, eszközapportokra és értékpapírok cseréjére vonatkozó különleges rendszer”. A TRLIS 89. cikkének (3) bekezdése meghatározza a társasági szerkezetátalakításból származó üzleti és cégérték amortizációját. E rendelkezés szerint ahhoz, hogy egy üzleti kombináció eredményeként létrejött üzleti és cégértékre alkalmazni lehessen a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdését, a következő feltételeknek kell teljesülniük: i. legalább 5 %-os részesedés a felvásárolt társaságban az üzleti kombináció létrejötte előtt; ii. igazolás arról, hogy az eladó megfizette az üzleti és cégérték utáni adót; és hogy iii. nem áll kapcsolatban a felvásárló társasággal. Amennyiben a iii. számú feltétel nem teljesül, a levonásra kerülő összeg megegyezik az immateriális javak visszavonhatatlan értékcsökkenési leírásával.

| d) | A TRLIS „Adómentesség azon külföldi forrásokból származó osztalékok és bevételek kettős nemzetközi adózásának elkerülésére, amelyek nem spanyolországi székhelyű gazdasági szervezetek saját alapjaikat képviselő értékpapírjainak átadásából származnak” című 21. cikke a TRLIS IV. fejezetének részét képezi. A 21. cikk megfogalmazza azon feltételeket, amelyek mellett a nem spanyolországi székhelyű gazdasági szervezetek nyereségéből származó és spanyolországi adózási illetőséggel rendelkező társaságok által felvett osztalékok vagy részesedések adómentességben részesülnek. |
| --- | --- |

d)

A TRLIS „Adómentesség azon külföldi forrásokból származó osztalékok és bevételek kettős nemzetközi adózásának elkerülésére, amelyek nem spanyolországi székhelyű gazdasági szervezetek saját alapjaikat képviselő értékpapírjainak átadásából származnak” című 21. cikke a TRLIS IV. fejezetének részét képezi. A 21. cikk megfogalmazza azon feltételeket, amelyek mellett a nem spanyolországi székhelyű gazdasági szervezetek nyereségéből származó és spanyolországi adózási illetőséggel rendelkező társaságok által felvett osztalékok vagy részesedések adómentességben részesülnek.

| e) | A TRLIS „Állandó telephely révén külföldön szerzett meghatározott bevételek adómentessége” című 22. cikke a TRLIS IV. fejezetének részét képezi. A 22. cikk megfogalmazza azon feltételeket, amelyek mellett a nem spanyolországi állandó telephely révén szerzett bevételek adómentességben részesülnek. |
| --- | --- |

e)

A TRLIS „Állandó telephely révén külföldön szerzett meghatározott bevételek adómentessége” című 22. cikke a TRLIS IV. fejezetének részét képezi. A 22. cikk megfogalmazza azon feltételeket, amelyek mellett a nem spanyolországi állandó telephely révén szerzett bevételek adómentességben részesülnek.

| (23) | E határozat alkalmazásában:






  a) | az eszközök átadása az az ügylet, amelynek során egy társaság egy vagy több tevékenységi ágazatát átadja egy másik társaságnak, anélkül, hogy ez az átadó társaság megszűnésével járna; |
| --- | --- | --- |

(23)

E határozat alkalmazásában:

a)

az eszközök átadása az az ügylet, amelynek során egy társaság egy vagy több tevékenységi ágazatát átadja egy másik társaságnak, anélkül, hogy ez az átadó társaság megszűnésével járna;

| b) | üzleti kombináció az az ügylet, amelynek során egy vagy több társaság, felszámolás nélküli megszűnése következményeként és azzal egy időben társasági vagyonát teljes egészében átadja egy már létező vagy egy általa alapított másik társaságnak oly módon, hogy e másik társaság társasági tőkéjét képviselő értékpapírokat tagjai közötti szétosztja; |
| --- | --- |

b)

üzleti kombináció az az ügylet, amelynek során egy vagy több társaság, felszámolás nélküli megszűnése következményeként és azzal egy időben társasági vagyonát teljes egészében átadja egy már létező vagy egy általa alapított másik társaságnak oly módon, hogy e másik társaság társasági tőkéjét képviselő értékpapírokat tagjai közötti szétosztja;

| c) | részesedésszerzés olyan ügylet, amely által egy társaság részvényeket szerez egy másik társaság tőkéjében anélkül, hogy szavazati többséget szerezne, vagy megszerezné a felvásárolt társaság szavazati jogai feletti ellenőrzést; |
| --- | --- |

c)

részesedésszerzés olyan ügylet, amely által egy társaság részvényeket szerez egy másik társaság tőkéjében anélkül, hogy szavazati többséget szerezne, vagy megszerezné a felvásárolt társaság szavazati jogai feletti ellenőrzést;

| d) | felvásárolt társaság a nem spanyolországi székhellyel és a (21) c) preambulumbekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő bevétellel rendelkező társaság, amelyben egy spanyolországi székhellyel rendelkező társaság részesedést szerez; |
| --- | --- |

d)

felvásárolt társaság a nem spanyolországi székhellyel és a (21) c) preambulumbekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő bevétellel rendelkező társaság, amelyben egy spanyolországi székhellyel rendelkező társaság részesedést szerez;

| e) | Közösségen belüli részesedésszerzések a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi vonatkozó feltételnek megfelelő részesedésszerzések egy olyan felvásárolt társaságban, amelyet valamelyik tagállam jogszabályaival összhangban alapítottak, és amelynek székhelye, központi ügyvitele vagy fő tevékenységi központja a Közösségen belül található; |
| --- | --- |

e)

Közösségen belüli részesedésszerzések a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi vonatkozó feltételnek megfelelő részesedésszerzések egy olyan felvásárolt társaságban, amelyet valamelyik tagállam jogszabályaival összhangban alapítottak, és amelynek székhelye, központi ügyvitele vagy fő tevékenységi központja a Közösségen belül található;

| f) | Közösségen kívüli részesedésszerzések a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi vonatkozó feltételnek megfelelő részesedésszerzések egy olyan felvásárolt társaságban, amelyet nem valamelyik tagállam jogszabályaival összhangban alapítottak, és amelynek székhelye, központi ügyvitele vagy fő tevékenységének központja nem a Közösségen belül található. |
| --- | --- |

f)

Közösségen kívüli részesedésszerzések a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi vonatkozó feltételnek megfelelő részesedésszerzések egy olyan felvásárolt társaságban, amelyet nem valamelyik tagállam jogszabályaival összhangban alapítottak, és amelynek székhelye, központi ügyvitele vagy fő tevékenységének központja nem a Közösségen belül található.

III.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (24) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal a Bizottság a vitatott intézkedést illetően megkezdte az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást, mivel az vélhetően minden feltételnek megfelel ahhoz, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban állami támogatásnak kelljen tekinteni. A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy a vitatott intézkedés összeegyeztethető lenne a közös piaccal, mivel a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében előirányzott kivételek egyike sem tűnik alkalmazhatónak. |
| --- | --- |

(24)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal a Bizottság a vitatott intézkedést illetően megkezdte az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást, mivel az vélhetően minden feltételnek megfelel ahhoz, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban állami támogatásnak kelljen tekinteni. A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy a vitatott intézkedés összeegyeztethető lenne a közös piaccal, mivel a 87. cikk (2) és (3) bekezdésében előirányzott kivételek egyike sem tűnik alkalmazhatónak.

| (25) | A Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés meghaladta a referenciául szolgáló spanyol társaságiadó-rendszer rendes hatáskörét. A Bizottság arra is rámutatott, hogy egy külföldi felvásárolt társaságban való 5 %-os részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték adóleírása rendkívüli ösztönzőt jelent. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés meghaladta a referenciául szolgáló spanyol társaságiadó-rendszer rendes hatáskörét. A Bizottság arra is rámutatott, hogy egy külföldi felvásárolt társaságban való 5 %-os részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték adóleírása rendkívüli ösztönzőt jelent.

| (26) | A Bizottság azt is észlelte, hogy az adóleírás csak a társaságok egy meghatározott kategóriáját érinti, mégpedig azokat, amelyek a társasági tőke legalább 5 %-át kitevő részesedéseket szereznek egy felvásárolt társaságban, amely kizárólag a TRLIS 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő felvásárolt külföldi társaság lehet. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az olyan adókedvezmény, amely csak a nemzeti termékek exportjának kedvez, állami támogatást valósít meg (15). Tehát a vitatott intézkedés szelektívnek tűnt. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság azt is észlelte, hogy az adóleírás csak a társaságok egy meghatározott kategóriáját érinti, mégpedig azokat, amelyek a társasági tőke legalább 5 %-át kitevő részesedéseket szereznek egy felvásárolt társaságban, amely kizárólag a TRLIS 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő felvásárolt külföldi társaság lehet. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az olyan adókedvezmény, amely csak a nemzeti termékek exportjának kedvez, állami támogatást valósít meg (15). Tehát a vitatott intézkedés szelektívnek tűnt.

| (27) | A Bizottság ebben az összefüggésben azt is megállapította, hogy a szelektív előnyadás nem magyarázható az adórendszer jellegével. Különösen azt hangsúlyozta, hogy a vitatott intézkedés olyan megkülönböztetést hozott létre, amely nem áll összhangban a spanyol számviteli és adózási rendszer általános rendszerével és nem igazolható az adózási rendszer technikai vonatkozásaihoz kapcsolódó okokkal sem. Az üzleti és cégérték valójában csak üzleti kombináció vagy eszközátadás esetén vonható le, egyedüli kivétel a vitatott intézkedésben foglalt rendelkezés. A Bizottság rámutatott arra is, hogy a vitatott intézkedés csak a külföldi társaságokban való jelentős részesedésszerzésre korlátozódik, ezért túlzás lenne azt állítani, hogy a spanyol rendszer semlegességre irányuló célkitűzéseit kívánja megvalósítani. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ebben az összefüggésben azt is megállapította, hogy a szelektív előnyadás nem magyarázható az adórendszer jellegével. Különösen azt hangsúlyozta, hogy a vitatott intézkedés olyan megkülönböztetést hozott létre, amely nem áll összhangban a spanyol számviteli és adózási rendszer általános rendszerével és nem igazolható az adózási rendszer technikai vonatkozásaihoz kapcsolódó okokkal sem. Az üzleti és cégérték valójában csak üzleti kombináció vagy eszközátadás esetén vonható le, egyedüli kivétel a vitatott intézkedésben foglalt rendelkezés. A Bizottság rámutatott arra is, hogy a vitatott intézkedés csak a külföldi társaságokban való jelentős részesedésszerzésre korlátozódik, ezért túlzás lenne azt állítani, hogy a spanyol rendszer semlegességre irányuló célkitűzéseit kívánja megvalósítani.

| (28) | A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés állami források felhasználását is feltételezi, mivel adóbevételektől fosztja meg a spanyol adóhatóságot. Végül azáltal, hogy a vitatott intézkedés szelektív gazdasági előnyt biztosít a külföldi társaságokban jelentős részesedést szerző spanyol társaságoknak, torzulhat az európai társaságokban történő részesedésszerzés piaca. A Bizottság semmilyen indokot nem talált arra, hogy a vitatott intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthesse. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a vitatott intézkedés állami források felhasználását is feltételezi, mivel adóbevételektől fosztja meg a spanyol adóhatóságot. Végül azáltal, hogy a vitatott intézkedés szelektív gazdasági előnyt biztosít a külföldi társaságokban jelentős részesedést szerző spanyol társaságoknak, torzulhat az európai társaságokban történő részesedésszerzés piaca. A Bizottság semmilyen indokot nem talált arra, hogy a vitatott intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthesse.

| (29) | A Bizottság következtetése szerint tehát a vitatott intézkedés összeegyeztethetetlen állami támogatásnak tekinthető. Ha ez így van, akkor az az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének rendelkezései szerint visszatérítendő. A Bizottság e vonatkozásban felkérte a spanyol hatóságokat és az érdekelt feleket arra, hogy nyújtsák be a jogos elvárás elvének vagy a közösségi jog bármely más általános elvének estleges teljesülésével kapcsolatos azon megjegyzéseiket, amelyek alapján a Bizottság kivételesen eltekinthetne az említett tanácsi rendelet 14. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti visszatérítésről. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság következtetése szerint tehát a vitatott intézkedés összeegyeztethetetlen állami támogatásnak tekinthető. Ha ez így van, akkor az az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének rendelkezései szerint visszatérítendő. A Bizottság e vonatkozásban felkérte a spanyol hatóságokat és az érdekelt feleket arra, hogy nyújtsák be a jogos elvárás elvének vagy a közösségi jog bármely más általános elvének estleges teljesülésével kapcsolatos azon megjegyzéseiket, amelyek alapján a Bizottság kivételesen eltekinthetne az említett tanácsi rendelet 14. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti visszatérítésről.

IV.   A SPANYOL HATÓSÁGOK ÉS AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK MEGJEGYZÉSEI

| (30) | A Bizottság a spanyol hatóságoktól (16) és harminckét érdekelt féltől (17) – köztük nyolc társaságtól – kapott megjegyzéseket. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság a spanyol hatóságoktól (16) és harminckét érdekelt féltől (17) – köztük nyolc társaságtól – kapott megjegyzéseket.

| (31) | Összefoglalva: a spanyol hatóságok véleménye szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése, mivel külföldi társaságban jelentős részesedést szerzett minden adóalany esetében lehetővé teszi adott immateriális javak amortizációját, nem eltérés a spanyol adózási rendszertől, hanem éppen annak általános jellegű intézkedése. Figyelembe véve e területen a Bizottság gyakorlatát és az ítélkezési gyakorlatot, a spanyol hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy a vitatott intézkedések nem tekinthetők állami támogatásnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke szerint. A spanyol hatóságok továbbá úgy vélik, hogy egy ettől eltérő következtetés sértené a jogbiztonság elvét. A spanyol hatóságok rámutatnak, hogy az állami támogatásokról szóló jogszabályok alapján a Bizottság nem hangolhat össze adóztatási kérdéseket, ezért tagadják a Bizottságnak ezen általános jellegű intézkedés vitatására vonatkozó hatáskörét is. |
| --- | --- |

(31)

Összefoglalva: a spanyol hatóságok véleménye szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése, mivel külföldi társaságban jelentős részesedést szerzett minden adóalany esetében lehetővé teszi adott immateriális javak amortizációját, nem eltérés a spanyol adózási rendszertől, hanem éppen annak általános jellegű intézkedése. Figyelembe véve e területen a Bizottság gyakorlatát és az ítélkezési gyakorlatot, a spanyol hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy a vitatott intézkedések nem tekinthetők állami támogatásnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke szerint. A spanyol hatóságok továbbá úgy vélik, hogy egy ettől eltérő következtetés sértené a jogbiztonság elvét. A spanyol hatóságok rámutatnak, hogy az állami támogatásokról szóló jogszabályok alapján a Bizottság nem hangolhat össze adóztatási kérdéseket, ezért tagadják a Bizottságnak ezen általános jellegű intézkedés vitatására vonatkozó hatáskörét is.

| (32) | A spanyol hatóságok szempontjait mintegy harminc érdekelt harmadik fél (a továbbiakban: a harminc érdekelt fél) támogatja, míg másik két érdekelt harmadik fél (a továbbiakban: a két érdekelt fél) véleménye szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes állami támogatást valósít meg. Ennek megfelelően a következő szakaszokban a harminc érdekelt fél érveit a spanyol hatóságok álláspontjával együtt mutatjuk be, míg a két érdekelt fél érvei külön szerepelnek. |
| --- | --- |

(32)

A spanyol hatóságok szempontjait mintegy harminc érdekelt harmadik fél (a továbbiakban: a harminc érdekelt fél) támogatja, míg másik két érdekelt harmadik fél (a továbbiakban: a két érdekelt fél) véleménye szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes állami támogatást valósít meg. Ennek megfelelően a következő szakaszokban a harminc érdekelt fél érveit a spanyol hatóságok álláspontjával együtt mutatjuk be, míg a két érdekelt fél érvei külön szerepelnek.

A.   A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél megjegyzései

| (33) | A spanyol hatóságok előzetes megjegyzésként hangsúlyozzák, hogy a közvetlen adók a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Következésképp a Bizottság fellépésének e területen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvéhez kell igazodnia. Másrészt a spanyol hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikke, illetve az 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi, hogy a tagállamok a befektetés helye vagy az adófizető adózási illetősége szerint eltérő adózási szabályokat alkalmazzanak anélkül, hogy ez a tőke szabad áramlásának korlátozását jelentené. |
| --- | --- |

(33)

A spanyol hatóságok előzetes megjegyzésként hangsúlyozzák, hogy a közvetlen adók a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Következésképp a Bizottság fellépésének e területen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvéhez kell igazodnia. Másrészt a spanyol hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikke, illetve az 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi, hogy a tagállamok a befektetés helye vagy az adófizető adózási illetősége szerint eltérő adózási szabályokat alkalmazzanak anélkül, hogy ez a tőke szabad áramlásának korlátozását jelentené.

| (34) | A harminc érdekelt fél kijelenti továbbá, hogy a Bizottság negatív döntése sértené az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározott nemzeti adózási autonómia elvét, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 56. cikkét, ami tiltja a szabad tőkeáramlás korlátozását. |
| --- | --- |

(34)

A harminc érdekelt fél kijelenti továbbá, hogy a Bizottság negatív döntése sértené az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározott nemzeti adózási autonómia elvét, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 56. cikkét, ami tiltja a szabad tőkeáramlás korlátozását.

A.1.   A vitatott intézkedés nem valósít meg állami támogatást

| (35) | A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél véleménye szerint a vitatott intézkedés nem valósít meg állami támogatást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, mivel: i. nem nyújt gazdasági előnyt; ii. nem kedvez meghatározott társaságoknak; iii. nem torzítja vagy nem fenyeget azzal, hogy eltorzítja a tagállamok közötti versenyt. A spanyol adózási rendszer logikája alapján úgy vélik, hogy a vitatott intézkedést általános jellegű intézkedésnek kell tekinteni, amely megkülönböztetés nélkül érvényes bármilyen típusú társaságra és bármely tevékenységre. |
| --- | --- |

(35)

A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél véleménye szerint a vitatott intézkedés nem valósít meg állami támogatást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, mivel: i. nem nyújt gazdasági előnyt; ii. nem kedvez meghatározott társaságoknak; iii. nem torzítja vagy nem fenyeget azzal, hogy eltorzítja a tagállamok közötti versenyt. A spanyol adózási rendszer logikája alapján úgy vélik, hogy a vitatott intézkedést általános jellegű intézkedésnek kell tekinteni, amely megkülönböztetés nélkül érvényes bármilyen típusú társaságra és bármely tevékenységre.

A.1.1.   A vitatott intézkedés nem nyújt gazdasági előnyt

| (36) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában megnyilvánuló álláspontjával szemben a spanyol hatóságok szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem jelent eltérést a spanyol társasági adó rendszerétől, mivel i. a spanyol számviteli rendszer nem megfelelő referencia az adózási rendszerben található valamely eltérés indokolásához; ii. még ha az is lenne, az üzleti és cégérték bizonyos időhatáron belül leírható eszközként történő kezelése a spanyol vállalatok számviteli és adózási rendszerének hagyományosan részét képezi. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában megnyilvánuló álláspontjával szemben a spanyol hatóságok szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem jelent eltérést a spanyol társasági adó rendszerétől, mivel i. a spanyol számviteli rendszer nem megfelelő referencia az adózási rendszerben található valamely eltérés indokolásához; ii. még ha az is lenne, az üzleti és cégérték bizonyos időhatáron belül leírható eszközként történő kezelése a spanyol vállalatok számviteli és adózási rendszerének hagyományosan részét képezi.

| (37) | Először, a számviteli szabályok harmonizálásának hiánya miatt a számviteli eredmény nem szolgálhat referenciaként a vitatott intézkedés kivételes jellegének megállapítása során. Spanyolországban az adóalapot valójában az adószabály szerint kiigazított számviteli eredmény alapján számítják ki. Ezért Spanyolország véleménye szerint az adott ügyben számviteli megfontolások nem szolgálhatnak egy adózási intézkedés referenciájaként. |
| --- | --- |

(37)

Először, a számviteli szabályok harmonizálásának hiánya miatt a számviteli eredmény nem szolgálhat referenciaként a vitatott intézkedés kivételes jellegének megállapítása során. Spanyolországban az adóalapot valójában az adószabály szerint kiigazított számviteli eredmény alapján számítják ki. Ezért Spanyolország véleménye szerint az adott ügyben számviteli megfontolások nem szolgálhatnak egy adózási intézkedés referenciájaként.

| (38) | Másodszor, helytelen az a vélemény, hogy a üzleti és cégérték amortizációja nem illeszkedik a spanyol számviteli rendszer logikájába, mivel mind az üzleti és cégérték, (18) mind a goodwill (19) legfeljebb 20 éven belül amortizálható. E tapasztalatokon alapuló szabályok a mögöttes, tárgyi vagy immateriális eszközök értékvesztését tükrözik. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azért nem jelent eltérést, mivel nem tér el az üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozóan a spanyol számviteli és adózási rendszerekben meghatározott szabályoktól. |
| --- | --- |

(38)

Másodszor, helytelen az a vélemény, hogy a üzleti és cégérték amortizációja nem illeszkedik a spanyol számviteli rendszer logikájába, mivel mind az üzleti és cégérték, (18) mind a goodwill (19) legfeljebb 20 éven belül amortizálható. E tapasztalatokon alapuló szabályok a mögöttes, tárgyi vagy immateriális eszközök értékvesztését tükrözik. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azért nem jelent eltérést, mivel nem tér el az üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozóan a spanyol számviteli és adózási rendszerekben meghatározott szabályoktól.

| (39) | Harmadszor, a spanyol hatóságok rámutatnak, hogy a vitatott intézkedés nem képvisel valódi gazdasági előnyt, mivel a megszerzett részesedés eladásakor a levont összeg a tőkenyereségre kivetett adón keresztül megtérül, tehát az adózó ugyanabba a helyzetbe kerül, mint amiben akkor találta volna magát, ha nem alkalmazták volna a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdését. |
| --- | --- |

(39)

Harmadszor, a spanyol hatóságok rámutatnak, hogy a vitatott intézkedés nem képvisel valódi gazdasági előnyt, mivel a megszerzett részesedés eladásakor a levont összeg a tőkenyereségre kivetett adón keresztül megtérül, tehát az adózó ugyanabba a helyzetbe kerül, mint amiben akkor találta volna magát, ha nem alkalmazták volna a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdését.

| (40) | Negyedszer, a Bizottság az előny meglétének megállapításakor tévesen hivatkozott a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdésére és 89. cikkének (3) bekezdésére. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kijelenti, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kedvezményeinek elnyeréséhez nincs szükség sem egy üzleti kombináció meglétére, sem a felvásárolt társaság feletti ellenőrzés átvételére. E kijelentésben a spanyol adózási rendszer téves értelmezése tükröződik, mivel e két cikk nem akadályozza, hogy egy felvásárolt társaság feletti ellenőrzést közösen felvásárló vállalatok csoportja az ügyletből származó üzleti és cégértékből a megfelelő részt levonja. E két cikk értelmében tehát a felvásárolt társaság feletti egyéni ellenőrzés nem feltétele a vitatott intézkedés által biztosított kedvezmények igénybevételének. Ilyen értelemben a kedvezményezettek ellenőrzési pozíciójával kapcsolatban nem helytálló az az állítás, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kedvezőbb feltételeket biztosít, mint a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdése vagy 89. cikkének (3) bekezdése. Végül hangsúlyozni kell, hogy az 5 %-os részesedési kritérium összhangban van a TRLIS 89. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel, de a Bizottság irányelveivel és gyakorlatával is (20). |
| --- | --- |

(40)

Negyedszer, a Bizottság az előny meglétének megállapításakor tévesen hivatkozott a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdésére és 89. cikkének (3) bekezdésére. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kijelenti, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kedvezményeinek elnyeréséhez nincs szükség sem egy üzleti kombináció meglétére, sem a felvásárolt társaság feletti ellenőrzés átvételére. E kijelentésben a spanyol adózási rendszer téves értelmezése tükröződik, mivel e két cikk nem akadályozza, hogy egy felvásárolt társaság feletti ellenőrzést közösen felvásárló vállalatok csoportja az ügyletből származó üzleti és cégértékből a megfelelő részt levonja. E két cikk értelmében tehát a felvásárolt társaság feletti egyéni ellenőrzés nem feltétele a vitatott intézkedés által biztosított kedvezmények igénybevételének. Ilyen értelemben a kedvezményezettek ellenőrzési pozíciójával kapcsolatban nem helytálló az az állítás, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kedvezőbb feltételeket biztosít, mint a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdése vagy 89. cikkének (3) bekezdése. Végül hangsúlyozni kell, hogy az 5 %-os részesedési kritérium összhangban van a TRLIS 89. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel, de a Bizottság irányelveivel és gyakorlatával is (20).

| (41) | A spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének egy feltételezetten előnyt adó jellemzőjének megállapítása érdekében a Bizottság tévesen hivatkozik a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdésére: a 12. cikk (3) bekezdése a felvásárolt társaság regisztrált objektív veszteségei esetén alkalmazott leértékelésre vonatkozik, míg a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése, a (3) bekezdés előírásait kiegészítve, az üzleti és cégérték leértékelésének betudható értékvesztésről rendelkezik. |
| --- | --- |

(41)

A spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének egy feltételezetten előnyt adó jellemzőjének megállapítása érdekében a Bizottság tévesen hivatkozik a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdésére: a 12. cikk (3) bekezdése a felvásárolt társaság regisztrált objektív veszteségei esetén alkalmazott leértékelésre vonatkozik, míg a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése, a (3) bekezdés előírásait kiegészítve, az üzleti és cégérték leértékelésének betudható értékvesztésről rendelkezik.

| (42) | Ötödször, a Bizottságnak az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleménye (21) (a továbbiakban: a Bizottság közleménye) kifejezetten utal arra, hogy az amortizációs szabályok nem valósítanak meg állami támogatást. Mivel a goodwill legalább húsz év alatt végbemenő amortizációjának jelenlegi együtthatója megegyezik az üzleti és cégérték amortizációs együtthatójával, a szabály nem jelent az általános adózási rendtől való eltérést. |
| --- | --- |

(42)

Ötödször, a Bizottságnak az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleménye (21) (a továbbiakban: a Bizottság közleménye) kifejezetten utal arra, hogy az amortizációs szabályok nem valósítanak meg állami támogatást. Mivel a goodwill legalább húsz év alatt végbemenő amortizációjának jelenlegi együtthatója megegyezik az üzleti és cégérték amortizációs együtthatójával, a szabály nem jelent az általános adózási rendtől való eltérést.

| (43) | Végül pedig a harminc érdekelt fél is osztja azt a véleményt, hogy amennyiben a vitatott intézkedés előnyt jelentene, annak kedvezményezettjei végső soron a felvásárolt társaság részvényesei lennének, mivel ők kapnák meg a vitatott intézkedés kedvezményezettje által kifizetett árat. |
| --- | --- |

(43)

Végül pedig a harminc érdekelt fél is osztja azt a véleményt, hogy amennyiben a vitatott intézkedés előnyt jelentene, annak kedvezményezettjei végső soron a felvásárolt társaság részvényesei lennének, mivel ők kapnák meg a vitatott intézkedés kedvezményezettje által kifizetett árat.

A.1.2.   A vitatott intézkedés nem kedvez meghatározott társaságoknak vagy termeléseknek

| (44) | Először, Spanyolország azt állítja, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése általános jellegű intézkedés, mivel tevékenységtől, ágazattól, nagyságtól, formától vagy bármely más jellemzőtől függetlenül bármely spanyol társaságra alkalmazható. A vitatott intézkedés alkalmazása tekintetében egyetlen feltételt ír elő az adózóra vonatkozóan, mégpedig azt, hogy Spanyolországban legyen adóköteles. Attól a ténytől, hogy nem minden adózó élhet a vitatott intézkedés kedvezményeivel, az eljárás nem válik szelektívvé. Ezért a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján sem a gyakorlatban, sem pedig jogi értelemben nem lehet szelektív. Ebben az értelemben küldték el 2008. július 14-én keltezett levelükben (22) a spanyol hatóságok a 2006. évi spanyol jövedelemadó-bevallásokból kigyűjtött adatokat, amelyek azt bizonyítják, hogy valamennyi társasági típus (kkv-k és nagyvállalatok), valamint a legkülönbözőbb gazdasági ágazatokban működő társaságok részesültek a vitatott intézkedés kedvezményeiben. A spanyol hatóságok azt is hangsúlyozták, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben hozott ítéletében (23) kijelentette: a kedvezményezettek alacsony száma önmagában nem elegendő a jogszabály szelektivitásának bizonyítására, mivel lehet, hogy e szám az összes hasonló gyakorlati és jogi helyzetben levő társaságot képviseli. A spanyol hatóságok különösen kiemelik, hogy a vitatott intézkedés hasonlóságot mutat egy közelmúltbeli esettel, (24) amelyet a Bizottság általános jellegű intézkedésnek tekintett, ezért hasonló elbánást kérnek. |
| --- | --- |

(44)

Először, Spanyolország azt állítja, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése általános jellegű intézkedés, mivel tevékenységtől, ágazattól, nagyságtól, formától vagy bármely más jellemzőtől függetlenül bármely spanyol társaságra alkalmazható. A vitatott intézkedés alkalmazása tekintetében egyetlen feltételt ír elő az adózóra vonatkozóan, mégpedig azt, hogy Spanyolországban legyen adóköteles. Attól a ténytől, hogy nem minden adózó élhet a vitatott intézkedés kedvezményeivel, az eljárás nem válik szelektívvé. Ezért a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján sem a gyakorlatban, sem pedig jogi értelemben nem lehet szelektív. Ebben az értelemben küldték el 2008. július 14-én keltezett levelükben (22) a spanyol hatóságok a 2006. évi spanyol jövedelemadó-bevallásokból kigyűjtött adatokat, amelyek azt bizonyítják, hogy valamennyi társasági típus (kkv-k és nagyvállalatok), valamint a legkülönbözőbb gazdasági ágazatokban működő társaságok részesültek a vitatott intézkedés kedvezményeiben. A spanyol hatóságok azt is hangsúlyozták, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben hozott ítéletében (23) kijelentette: a kedvezményezettek alacsony száma önmagában nem elegendő a jogszabály szelektivitásának bizonyítására, mivel lehet, hogy e szám az összes hasonló gyakorlati és jogi helyzetben levő társaságot képviseli. A spanyol hatóságok különösen kiemelik, hogy a vitatott intézkedés hasonlóságot mutat egy közelmúltbeli esettel, (24) amelyet a Bizottság általános jellegű intézkedésnek tekintett, ezért hasonló elbánást kérnek.

| (45) | Másodszor, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél szerint az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság összekeverte a szelektivitás fogalmát és a vitatott intézkedés objektív feltételeit, amelyek csak bizonyos tranzakciókra vonatkoznak (azaz egy felvásárolt külföldi társaságban való részesedésre). A Bizottság lényegében azt állítja, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azért szelektív, mivel nem részesíti ugyanabban az elbánásban a spanyol társaságokba történt hasonló befektetéseket. Azonban a Bizottság nem veszi figyelembe, hogy a szelektivitás kritériumát nem az a tény határozza meg, hogy a vitatott intézkedés kedvezményezettje egy vállalkozáscsoport-e vagy egy olyan multinacionális társaság, amely egy felvásárolt társaságban rendelkezik részesedéssel. Az a tény, hogy egy intézkedés csak azoknak a gazdasági intézményeknek nyújt kedvezményt, amelyek megfelelnek a vitatott intézkedésben megfogalmazott objektív kritériumnak, önmagában nem jelenti azt, hogy az intézkedés szelektív lenne. A szelektivitás kritériumának megfelelően a vitatott intézkedés kedvezményezettjével szemben szubjektív megkötéseket kell alkalmazni. Az eljárás céljaira kialakított szelektivitási kritérium túl homályos, túlságosan tág és ellentmond a Bizottság korábbi gyakorlatának. Ha továbbfejlesztenénk ezt a koncepciót, arra a téves következtetésre jutnánk, hogy az adóból levonható költségek többsége az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(45)

Másodszor, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél szerint az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság összekeverte a szelektivitás fogalmát és a vitatott intézkedés objektív feltételeit, amelyek csak bizonyos tranzakciókra vonatkoznak (azaz egy felvásárolt külföldi társaságban való részesedésre). A Bizottság lényegében azt állítja, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azért szelektív, mivel nem részesíti ugyanabban az elbánásban a spanyol társaságokba történt hasonló befektetéseket. Azonban a Bizottság nem veszi figyelembe, hogy a szelektivitás kritériumát nem az a tény határozza meg, hogy a vitatott intézkedés kedvezményezettje egy vállalkozáscsoport-e vagy egy olyan multinacionális társaság, amely egy felvásárolt társaságban rendelkezik részesedéssel. Az a tény, hogy egy intézkedés csak azoknak a gazdasági intézményeknek nyújt kedvezményt, amelyek megfelelnek a vitatott intézkedésben megfogalmazott objektív kritériumnak, önmagában nem jelenti azt, hogy az intézkedés szelektív lenne. A szelektivitás kritériumának megfelelően a vitatott intézkedés kedvezményezettjével szemben szubjektív megkötéseket kell alkalmazni. Az eljárás céljaira kialakított szelektivitási kritérium túl homályos, túlságosan tág és ellentmond a Bizottság korábbi gyakorlatának. Ha továbbfejlesztenénk ezt a koncepciót, arra a téves következtetésre jutnánk, hogy az adóból levonható költségek többsége az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

| (46) | A spanyol hatóságok hozzáteszik, hogy az a korlátozás, amely szerint csak egy felvásárolt társaságban való jelentős részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték amortizálható, nem elégséges a vitatott intézkedés általános jellegének megkérdőjelezéséhez, mivel az intézkedés megkülönböztetés és egyéb feltételek nélkül alkalmazható valamennyi Spanyolországban adózó társaságra. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (25) a nemzeti területen székhellyel rendelkező összes társaság számára megkülönböztetés nélkül nyújtott előnyös intézkedés nem képezhet állami támogatást. |
| --- | --- |

(46)

A spanyol hatóságok hozzáteszik, hogy az a korlátozás, amely szerint csak egy felvásárolt társaságban való jelentős részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték amortizálható, nem elégséges a vitatott intézkedés általános jellegének megkérdőjelezéséhez, mivel az intézkedés megkülönböztetés és egyéb feltételek nélkül alkalmazható valamennyi Spanyolországban adózó társaságra. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (25) a nemzeti területen székhellyel rendelkező összes társaság számára megkülönböztetés nélkül nyújtott előnyös intézkedés nem képezhet állami támogatást.

| (47) | Harmadszor, ami az 5 %-os küszöböt illeti, ez a szint nem írja elő a befektetés minimális összegét, ezért a vitatott intézkedés nem csak a nagyvállalkozásoknak kedvez. Azt illetően pedig, hogy a vitatott intézkedés alkalmazásának nem feltétele, hogy az eladó a szerzett tőkenyereség után adót fizessen, a spanyol hatóságok úgy vélekednek, hogy e körülmény nem releváns, mivel hatáskör híján nem ellenőrizhetik egy külföldi illetőségű – nem spanyolországi adóalany – eladó külföldön szerzett bevételeit. Végül az intézkedés hatályának a felvásárolt társaságok részvényei megszerzésére adótechnikai okokból történő limitálása összhangban áll a különböző közösségi irányelvek alkalmazása következtében kialakult helyzettel. Például a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (26) (a továbbiakban: a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések irányelve) és a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/435/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 22-i 2003/123/EK tanácsi irányelv (27) (a továbbiakban: az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv) alkalmazása következményeként az osztalékok, kamatok és jogdíjak adóztatása eltérhet a szerint, hogy az adót egy nemzeti vagy egy külföldi társaság fizeti-e. |
| --- | --- |

(47)

Harmadszor, ami az 5 %-os küszöböt illeti, ez a szint nem írja elő a befektetés minimális összegét, ezért a vitatott intézkedés nem csak a nagyvállalkozásoknak kedvez. Azt illetően pedig, hogy a vitatott intézkedés alkalmazásának nem feltétele, hogy az eladó a szerzett tőkenyereség után adót fizessen, a spanyol hatóságok úgy vélekednek, hogy e körülmény nem releváns, mivel hatáskör híján nem ellenőrizhetik egy külföldi illetőségű – nem spanyolországi adóalany – eladó külföldön szerzett bevételeit. Végül az intézkedés hatályának a felvásárolt társaságok részvényei megszerzésére adótechnikai okokból történő limitálása összhangban áll a különböző közösségi irányelvek alkalmazása következtében kialakult helyzettel. Például a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (26) (a továbbiakban: a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések irányelve) és a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/435/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 22-i 2003/123/EK tanácsi irányelv (27) (a továbbiakban: az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv) alkalmazása következményeként az osztalékok, kamatok és jogdíjak adóztatása eltérhet a szerint, hogy az adót egy nemzeti vagy egy külföldi társaság fizeti-e.

| (48) | Negyedszer, a vitatott intézkedés bevezetése mindenképpen indokolható a semlegesség elvével, amely valamennyi spanyol adózási jogszabály ihletője. Ennek az elvnek megfelelően a befektetések adóztatásának – a felhasznált eszközöktől függetlenül – semlegesnek kell lennie, legyen szó akár tárgyi eszközök átadásáról, üzleti kombinációról vagy részesedésszerzésről. Következésképpen a kérdéses beszerzés lebonyolítására használt eszköztől függetlenül bármely befektetésre ugyanazt az adóleírást kell alkalmazni. Ebből a szélesebb nézőpontból tekintve a vitatott intézkedés végső célja a tőkék szabad mozgásának biztosítása a felvásárolt társaságokkal való tranzakcióknak a tisztán nemzeti tranzakciókhoz képest diszkriminatív adóztatásának megszüntetése által. Mivel pedig semmilyen jogi vagy adózási akadálya nincs annak, hogy a rezidens gazdasági szervezetekben szerzett jelentős részesedés következtében üzleti kombináció jöjjön létre a részt vevő és a felvásárolt társaság között, a kombináció eredményeként megjelenő üzleti és cégérték amortizálható (28). Mivel azonban mindeddig nem fejeződött be a közösségi szintű harmonizáció, és ami még rosszabb, Közösségen kívüli harmonizáció nem létezik, a határokon átnyúló ügyletek üzleti és cégértéke nem tud manifesztálódni. A spanyol hatóságok e tekintetben hangsúlyozzák, (29) hogy „ez az oka annak, hogy a spanyol adóügyi törvény például a külföldi társaságokban való részesedésszerzések esetére más adóztatási szabályokat ír elő, mint a spanyol társaságok megszerzésének esetére (összefonódási ügyleteket nem lehet megvalósítani, kockázatvállalás stb.) annak érdekében, hogy biztosítsa a spanyol belső szabályozást és a közösségi jogot is vezérlő adózási semlegesség elvét, és a spanyol adórendszer koherens és hatékony logikáját”. Bár a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/434/EGK tanácsi irányelv (30) (a továbbiakban: a határon átnyúló adózási irányelv) megszüntette az adózási akadályokat, a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) (a továbbiakban: a határokon átnyúló egyesülések irányelv) (32) még nem került átültetésre a hazai jogba. Ez az oka annak, hogy a különböző tagállamok társaságai között gyakorlatilag nem lehetséges összefonódás. A vitatott intézkedés tehát ezen akadályok – amelyek meglétéről Spanyolország nem tehet – negatív hatását kívánja megszüntetni (33). Ily módon a semlegesség elvének érvényesítése érdekében a vitatott intézkedés hatáskörét korlátozni kell a határokon átnyúló részesedésszerzésekre. Tehát – továbbra is a spanyol hatóságok szerint – a spanyol adóztatási rendszer eltérő módon kezeli az eltérő helyzetű adóalanyokat (34), és ezzel garantálja a spanyol adórendszer semlegességét, a spanyol adóztatási rendszerrel és az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseivel összhangban. 2009. június 16-án a spanyol hatóságok elismerték a határokon átnyúló egyesülések irányelv pozitív hatását, mivel azonban nem történt meg a hazai jogba való átültetése, a határokon átnyúló egyesülések kapcsán az európai társaságok még mindig különböző nehézségekbe ütköznek (35) (a kisebbségi részvényesek jogai, a hitelezők jogai, a védjegyekkel kapcsolatos problémák, egyéb jelentős szabályozási tényezők, köztük a munkaügyi jogszabályok, politikai megfontolások és általános stratégiák). |
| --- | --- |

(48)

Negyedszer, a vitatott intézkedés bevezetése mindenképpen indokolható a semlegesség elvével, amely valamennyi spanyol adózási jogszabály ihletője. Ennek az elvnek megfelelően a befektetések adóztatásának – a felhasznált eszközöktől függetlenül – semlegesnek kell lennie, legyen szó akár tárgyi eszközök átadásáról, üzleti kombinációról vagy részesedésszerzésről. Következésképpen a kérdéses beszerzés lebonyolítására használt eszköztől függetlenül bármely befektetésre ugyanazt az adóleírást kell alkalmazni. Ebből a szélesebb nézőpontból tekintve a vitatott intézkedés végső célja a tőkék szabad mozgásának biztosítása a felvásárolt társaságokkal való tranzakcióknak a tisztán nemzeti tranzakciókhoz képest diszkriminatív adóztatásának megszüntetése által. Mivel pedig semmilyen jogi vagy adózási akadálya nincs annak, hogy a rezidens gazdasági szervezetekben szerzett jelentős részesedés következtében üzleti kombináció jöjjön létre a részt vevő és a felvásárolt társaság között, a kombináció eredményeként megjelenő üzleti és cégérték amortizálható (28). Mivel azonban mindeddig nem fejeződött be a közösségi szintű harmonizáció, és ami még rosszabb, Közösségen kívüli harmonizáció nem létezik, a határokon átnyúló ügyletek üzleti és cégértéke nem tud manifesztálódni. A spanyol hatóságok e tekintetben hangsúlyozzák, (29) hogy „ez az oka annak, hogy a spanyol adóügyi törvény például a külföldi társaságokban való részesedésszerzések esetére más adóztatási szabályokat ír elő, mint a spanyol társaságok megszerzésének esetére (összefonódási ügyleteket nem lehet megvalósítani, kockázatvállalás stb.) annak érdekében, hogy biztosítsa a spanyol belső szabályozást és a közösségi jogot is vezérlő adózási semlegesség elvét, és a spanyol adórendszer koherens és hatékony logikáját”. Bár a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/434/EGK tanácsi irányelv (30) (a továbbiakban: a határon átnyúló adózási irányelv) megszüntette az adózási akadályokat, a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) (a továbbiakban: a határokon átnyúló egyesülések irányelv) (32) még nem került átültetésre a hazai jogba. Ez az oka annak, hogy a különböző tagállamok társaságai között gyakorlatilag nem lehetséges összefonódás. A vitatott intézkedés tehát ezen akadályok – amelyek meglétéről Spanyolország nem tehet – negatív hatását kívánja megszüntetni (33). Ily módon a semlegesség elvének érvényesítése érdekében a vitatott intézkedés hatáskörét korlátozni kell a határokon átnyúló részesedésszerzésekre. Tehát – továbbra is a spanyol hatóságok szerint – a spanyol adóztatási rendszer eltérő módon kezeli az eltérő helyzetű adóalanyokat (34), és ezzel garantálja a spanyol adórendszer semlegességét, a spanyol adóztatási rendszerrel és az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseivel összhangban. 2009. június 16-án a spanyol hatóságok elismerték a határokon átnyúló egyesülések irányelv pozitív hatását, mivel azonban nem történt meg a hazai jogba való átültetése, a határokon átnyúló egyesülések kapcsán az európai társaságok még mindig különböző nehézségekbe ütköznek (35) (a kisebbségi részvényesek jogai, a hitelezők jogai, a védjegyekkel kapcsolatos problémák, egyéb jelentős szabályozási tényezők, köztük a munkaügyi jogszabályok, politikai megfontolások és általános stratégiák).

| (49) | Végeredményben tehát a vitatott intézkedés célja a spanyol adórendszer által a befektetési döntéseket illetően támasztott azon adózási akadályok megszüntetése, amelyek, szemben a hazai társaságokban történő részesedésszerzésekkel, büntetik a külföldi társaságokban történő részesedésszerzéseket. A vitatott intézkedés a részesedésszerzés mindkét típusának (az eszközök közvetlen megvétele és közvetett beszerzés részesedések vétele által) ugyanazt az adóügyi elbánást biztosítja: s ezáltal mindaddig, amíg jogilag és ténylegesen is el nem tűnnek a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtt tornyosuló akadályok, lehetővé teszi a két típusból származó üzleti és cégérték (közvetlen üzleti és cégérték és üzleti és cégérték) meghatározását a különböző piacok integrációjának előmozdítása érdekében. Ily módon a spanyol hatóságok biztosítják, hogy az adózók az említett akadályoktól mentesen dönthessenek arról, hogy a helyi vagy a határokon átnyúló szinten kívánják-e realizálni befektetéseiket. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése felszámolja az akadályok negatív következményeit és visszaállítja a tisztességes versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(49)

Végeredményben tehát a vitatott intézkedés célja a spanyol adórendszer által a befektetési döntéseket illetően támasztott azon adózási akadályok megszüntetése, amelyek, szemben a hazai társaságokban történő részesedésszerzésekkel, büntetik a külföldi társaságokban történő részesedésszerzéseket. A vitatott intézkedés a részesedésszerzés mindkét típusának (az eszközök közvetlen megvétele és közvetett beszerzés részesedések vétele által) ugyanazt az adóügyi elbánást biztosítja: s ezáltal mindaddig, amíg jogilag és ténylegesen is el nem tűnnek a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtt tornyosuló akadályok, lehetővé teszi a két típusból származó üzleti és cégérték (közvetlen üzleti és cégérték és üzleti és cégérték) meghatározását a különböző piacok integrációjának előmozdítása érdekében. Ily módon a spanyol hatóságok biztosítják, hogy az adózók az említett akadályoktól mentesen dönthessenek arról, hogy a helyi vagy a határokon átnyúló szinten kívánják-e realizálni befektetéseiket. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése felszámolja az akadályok negatív következményeit és visszaállítja a tisztességes versenyfeltételeket.

A.1.3.   A vitatott intézkedés nem torzítja a versenyt és nem érinti a közösségi kereskedelmet

| (50) | A spanyol hatóságok rámutatnak arra, hogy a Bizottság nem bizonyította a jogszabályoknak megfelelően, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése korlátozza a versenyt, mivel i. „a társasági értékpapírok” vélelmezett „piaca” a versenyjog szempontjából nem referenciapiac; és ii. még ha az lenne is, az üzleti és cégérték amortizációja önmagában nem érinti a spanyol társaságok versenyképességét. |
| --- | --- |

(50)

A spanyol hatóságok rámutatnak arra, hogy a Bizottság nem bizonyította a jogszabályoknak megfelelően, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése korlátozza a versenyt, mivel i. „a társasági értékpapírok” vélelmezett „piaca” a versenyjog szempontjából nem referenciapiac; és ii. még ha az lenne is, az üzleti és cégérték amortizációja önmagában nem érinti a spanyol társaságok versenyképességét.

| (51) | Először, a Bizottság annak alapján, hogy a 12. cikk (5) bekezdése lehetővé teszi, hogy a spanyol adófizetők egy felvásárolt társaságban való jelentős részesedésszerzésük után jóváírásban részesüljenek, úgy vélte, hogy a vitatott intézkedés a versennyel ellentétes előnyt valósít meg. A Bizottság azonban nem végezte el a spanyol és a nemzetközi társaságok gazdasági helyzetének összehasonlító vizsgálatát. |
| --- | --- |

(51)

Először, a Bizottság annak alapján, hogy a 12. cikk (5) bekezdése lehetővé teszi, hogy a spanyol adófizetők egy felvásárolt társaságban való jelentős részesedésszerzésük után jóváírásban részesüljenek, úgy vélte, hogy a vitatott intézkedés a versennyel ellentétes előnyt valósít meg. A Bizottság azonban nem végezte el a spanyol és a nemzetközi társaságok gazdasági helyzetének összehasonlító vizsgálatát.

| (52) | Másodszor, a vitatott intézkedés nem torzíthatja a versenyt, mivel korlátozás nélkül bármely spanyol társaság rendelkezésére áll. Bármely társaság, amely ugyanolyan helyzetben van, mint a vitatott intézkedés valamely kedvezményezettje, részesülhet a vitatott intézkedés adóterheket csökkentő rendelkezéséből, ami kizárja, hogy belőle bármilyen versenyelőny származna. Továbbá az állami támogatásokról szóló jogszabály egyetlen tagállamban sem tartalmazhatja a legkisebb olyan általános jellegű adókedvezményt sem, amely javíthatja a helyi társaságok versenyhelyzetét. |
| --- | --- |

(52)

Másodszor, a vitatott intézkedés nem torzíthatja a versenyt, mivel korlátozás nélkül bármely spanyol társaság rendelkezésére áll. Bármely társaság, amely ugyanolyan helyzetben van, mint a vitatott intézkedés valamely kedvezményezettje, részesülhet a vitatott intézkedés adóterheket csökkentő rendelkezéséből, ami kizárja, hogy belőle bármilyen versenyelőny származna. Továbbá az állami támogatásokról szóló jogszabály egyetlen tagállamban sem tartalmazhatja a legkisebb olyan általános jellegű adókedvezményt sem, amely javíthatja a helyi társaságok versenyhelyzetét.

| (53) | Végül a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján számos, határokon átnyúló spanyol ügyletet (36) vizsgált, amelyek számára a vitatott intézkedés kedvező lehetett volna. Azonban a Bizottság az említett vizsgálatok egyikénél sem vetette fel a lehetséges versenytorzulás problémáját. |
| --- | --- |

(53)

Végül a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján számos, határokon átnyúló spanyol ügyletet (36) vizsgált, amelyek számára a vitatott intézkedés kedvező lehetett volna. Azonban a Bizottság az említett vizsgálatok egyikénél sem vetette fel a lehetséges versenytorzulás problémáját.

| (54) | A Bizottság észrevételeivel nem csupán az a baj, hogy távol állnak a valóságtól, hanem az is, hogy nem ismerik a spanyol társaságok befektetési helyzetét. A vitatott intézkedés nem torzítja a versenyt és nem gyakorol a közös érdek ellen ható formában negatív hatást a Közösségen belül folyó kereskedelemre. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság észrevételeivel nem csupán az a baj, hogy távol állnak a valóságtól, hanem az is, hogy nem ismerik a spanyol társaságok befektetési helyzetét. A vitatott intézkedés nem torzítja a versenyt és nem gyakorol a közös érdek ellen ható formában negatív hatást a Közösségen belül folyó kereskedelemre.

| (55) | Egy összehangolatlan piacon, ahol az adórendszerek is versenyben állnak, a tökéletesen egyforma ügyletek adókihatása eltérő, a szereplők illetőségétől függően. A verseny e helyzet hatására eltorzul, még akkor is, ha a kérdéses nemzeti intézkedések általános jellegűek. Más szavakkal, e torzulás nem az állami támogatásnak, hanem az összehangolás hiányának tudható be. A Bizottság érvelését folytatva, magának a Bizottságnak több száz nemzeti intézkedés kapcsán kellene hivatalos vizsgálatot indítania, ami a külföldi befektetések szempontjából rendkívül káros jogbizonytalanságot eredményezne. |
| --- | --- |

(55)

Egy összehangolatlan piacon, ahol az adórendszerek is versenyben állnak, a tökéletesen egyforma ügyletek adókihatása eltérő, a szereplők illetőségétől függően. A verseny e helyzet hatására eltorzul, még akkor is, ha a kérdéses nemzeti intézkedések általános jellegűek. Más szavakkal, e torzulás nem az állami támogatásnak, hanem az összehangolás hiányának tudható be. A Bizottság érvelését folytatva, magának a Bizottságnak több száz nemzeti intézkedés kapcsán kellene hivatalos vizsgálatot indítania, ami a külföldi befektetések szempontjából rendkívül káros jogbizonytalanságot eredményezne.

A.2.   Összeegyeztethetőség

| (56) | Még ha a Bizottság úgy ítéli is meg, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg, ez a rendelkezés – mivel előmozdítja a nemzetközi társaságoknak a Közösség érdekében álló integrációját – összeegyeztethető az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

(56)

Még ha a Bizottság úgy ítéli is meg, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg, ez a rendelkezés – mivel előmozdítja a nemzetközi társaságoknak a Közösség érdekében álló integrációját – összeegyeztethető az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével.

| (57) | Az állami támogatási cselekvési terv (37) szerint egy intézkedés akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha egy piaci hiányosság kijavítására irányul, megfelel a világosan meghatározott közös céloknak, és a Közösségen belüli versenyt és kereskedelmet nem torzítja a közös érdekkel ellentétes módon. A jelen ügyben a határokon átnyúló üzleti kombinációk megvalósításának nehézsége (vagy szinte lehetetlensége) képviseli a piaci hiányosságot. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének hatása a páneurópai társaságok létesítésének támogatásán alapul, egyenlőségjelet téve a hazai és a határokon átnyúló vételek közé. |
| --- | --- |

(57)

Az állami támogatási cselekvési terv (37) szerint egy intézkedés akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha egy piaci hiányosság kijavítására irányul, megfelel a világosan meghatározott közös céloknak, és a Közösségen belüli versenyt és kereskedelmet nem torzítja a közös érdekkel ellentétes módon. A jelen ügyben a határokon átnyúló üzleti kombinációk megvalósításának nehézsége (vagy szinte lehetetlensége) képviseli a piaci hiányosságot. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének hatása a páneurópai társaságok létesítésének támogatásán alapul, egyenlőségjelet téve a hazai és a határokon átnyúló vételek közé.

| (58) | A spanyol hatóságok számára ezért a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése összeegyeztethető a közös piaccal, mivel összehangolt európai adóztatás hiányában arányos módon teljesíti a határokon átnyúló befektetés akadályainak megszüntetésére irányuló célkitűzést. A vitatott intézkedés ténylegesen fel kívánja számolni a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti gátak okozta negatív hatásokat és az adóztatás szempontjából egyenlő elbánásban részesíteni a határokon átnyúló és a helyi üzleti kombinációkat, ami biztosítja, hogy az ilyen jellegű ügyletek vonatkozásában hozott döntések ne adóztatási, hanem kizárólag gazdasági megfontolásokon alapuljanak. |
| --- | --- |

(58)

A spanyol hatóságok számára ezért a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése összeegyeztethető a közös piaccal, mivel összehangolt európai adóztatás hiányában arányos módon teljesíti a határokon átnyúló befektetés akadályainak megszüntetésére irányuló célkitűzést. A vitatott intézkedés ténylegesen fel kívánja számolni a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti gátak okozta negatív hatásokat és az adóztatás szempontjából egyenlő elbánásban részesíteni a határokon átnyúló és a helyi üzleti kombinációkat, ami biztosítja, hogy az ilyen jellegű ügyletek vonatkozásában hozott döntések ne adóztatási, hanem kizárólag gazdasági megfontolásokon alapuljanak.

A.3.   Jogos elvárás és jogbiztonság

| (59) | Végül, abban az esetben, ha a Bizottság kijelenti, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósít meg, a Bizottságnak el kell ismernie, hogy vannak bizonyos körülmények, amelyek a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján nyújtott feltételezetten állami támogatás vissza nem térítését igazolják. A kedvezményezetteket megilleti a végleges határozat közzétételének napja előtt megvalósított vételeknek megfelelő üzleti és cégérték kivételes amortizációjának joga. |
| --- | --- |

(59)

Végül, abban az esetben, ha a Bizottság kijelenti, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósít meg, a Bizottságnak el kell ismernie, hogy vannak bizonyos körülmények, amelyek a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján nyújtott feltételezetten állami támogatás vissza nem térítését igazolják. A kedvezményezetteket megilleti a végleges határozat közzétételének napja előtt megvalósított vételeknek megfelelő üzleti és cégérték kivételes amortizációjának joga.

| (60) | Először, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban úgy tűnik, hogy elismeri a jogos elvárás valószínű meglétét. Az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (38) ez a nyilatkozat világos utalás a jogos elvárás meglétére. Mivel az eljárás megindításáról szóló határozat nem előlegezi meg a hivatalos vizsgálat végeredményét, a jogos elvárás meglétét a végleges döntés közzététele előtti valamennyi ügyletre vonatkozóan el kell ismerni. |
| --- | --- |

(60)

Először, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban úgy tűnik, hogy elismeri a jogos elvárás valószínű meglétét. Az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (38) ez a nyilatkozat világos utalás a jogos elvárás meglétére. Mivel az eljárás megindításáról szóló határozat nem előlegezi meg a hivatalos vizsgálat végeredményét, a jogos elvárás meglétét a végleges döntés közzététele előtti valamennyi ügyletre vonatkozóan el kell ismerni.

| (61) | Másodszor, az Európai Parlament képviselői által benyújtott írásbeli kérdésekre (39) adott válaszaiban a Bizottság kijelentette, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem valósít meg állami támogatást. Ez a nyilatkozat a Bizottság világos álláspontját tükrözi és nyilvánvalóan jogos bizakodással tölti el a spanyol hatóságokat és a vitatott intézkedés kedvezményezettjeit. |
| --- | --- |

(61)

Másodszor, az Európai Parlament képviselői által benyújtott írásbeli kérdésekre (39) adott válaszaiban a Bizottság kijelentette, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem valósít meg állami támogatást. Ez a nyilatkozat a Bizottság világos álláspontját tükrözi és nyilvánvalóan jogos bizakodással tölti el a spanyol hatóságokat és a vitatott intézkedés kedvezményezettjeit.

| (62) | Harmadszor, a hasonló ügyekben hozott bizottsági következtetésekkel összhangban (40), a Bizottság számos közvetett bizonyítékkal szolgált azt illetően, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem feltételez állami támogatást. E határozatokat szem előtt tartva még a legmegfontoltabb társaság sem lett volna képes előre megmondani, hogy a Bizottság ezzel ellentétes álláspontra helyezkedhet. |
| --- | --- |

(62)

Harmadszor, a hasonló ügyekben hozott bizottsági következtetésekkel összhangban (40), a Bizottság számos közvetett bizonyítékkal szolgált azt illetően, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése nem feltételez állami támogatást. E határozatokat szem előtt tartva még a legmegfontoltabb társaság sem lett volna képes előre megmondani, hogy a Bizottság ezzel ellentétes álláspontra helyezkedhet.

| (63) | Végül, a vitatott intézkedés továbbra is, egészen az üzleti és cégérték amortizációjának végéig hatályos egy esetleges negatív határozat közzététele előtti összes ügyletre. A vitatott intézkedés jogosultságot ad egy bizonyos összeg levonására, amely a vételkor kerül meghatározásra, és amelynek levonása a következő húsz év alatt részletekben történik. Másrészt a Bizottságnak hasonló ügyekben (41) tanúsított álláspontja miatt indokolt a vélelem, hogy a jogos elvárást a végleges határozat közzétételéig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(63)

Végül, a vitatott intézkedés továbbra is, egészen az üzleti és cégérték amortizációjának végéig hatályos egy esetleges negatív határozat közzététele előtti összes ügyletre. A vitatott intézkedés jogosultságot ad egy bizonyos összeg levonására, amely a vételkor kerül meghatározásra, és amelynek levonása a következő húsz év alatt részletekben történik. Másrészt a Bizottságnak hasonló ügyekben (41) tanúsított álláspontja miatt indokolt a vélelem, hogy a jogos elvárást a végleges határozat közzétételéig fenn kell tartani.

B.   A két érdekelt fél megjegyzései

| (64) | A két érdekelt fél szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése állami támogatást valósít meg. Úgy vélik, hogy ebben az ügyben nem létezik jogos elvárás, ezért kérik, hogy a Bizottság rendelje el bármely jogtalanul kapott támogatás visszatérítését. |
| --- | --- |

(64)

A két érdekelt fél szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése állami támogatást valósít meg. Úgy vélik, hogy ebben az ügyben nem létezik jogos elvárás, ezért kérik, hogy a Bizottság rendelje el bármely jogtalanul kapott támogatás visszatérítését.

B.1.   A vitatott intézkedés állami támogatást valósít meg

B.1.1.   A vitatott intézkedés gazdasági előnyt nyújt

| (65) | A két érdekelt fél szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése egészen különleges, mivel a spanyol adózási rendszerben e rendelkezést kivéve az üzleti és cégérték semmiféle amortizációja nem engedélyezett, mindössze bizonyított értékromlás esetében nyílik lehetőség levonásra. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének megjelenéséig a társasági adóról szóló spanyol törvény nem engedélyezte a részesedések amortizációját attól függetlenül, hogy ténylegesen bekövetkezett-e romlás. Hangsúlyozzák, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése valószínűleg egyedülálló az európai térségben, hiszen nincs más olyan tagállam, amelyben a határokon átnyúló, részvénytöbbséget nem szerző tranzakciókra vonatkozóan hasonló rendszer lenne érvényben. |
| --- | --- |

(65)

A két érdekelt fél szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése egészen különleges, mivel a spanyol adózási rendszerben e rendelkezést kivéve az üzleti és cégérték semmiféle amortizációja nem engedélyezett, mindössze bizonyított értékromlás esetében nyílik lehetőség levonásra. A TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének megjelenéséig a társasági adóról szóló spanyol törvény nem engedélyezte a részesedések amortizációját attól függetlenül, hogy ténylegesen bekövetkezett-e romlás. Hangsúlyozzák, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése valószínűleg egyedülálló az európai térségben, hiszen nincs más olyan tagállam, amelyben a határokon átnyúló, részvénytöbbséget nem szerző tranzakciókra vonatkozóan hasonló rendszer lenne érvényben.

| (66) | A spanyol adóztatási rendszer csak üzleti kombináció megléte esetén teszi lehetővé az üzleti és cégérték amortizációját, egyedüli kivétel a vitatott intézkedés, amely kivételes esetben, amennyiben egy felvásárolt társaságban történő kisebbségi részesedésszerzésről van szó, engedélyezi az amortizációt. Ez eltérést jelent az általános adózási rendszertől, nemcsak azért, mert üzleti kombináció megléte nélkül is lehetővé teszi az amortizációt, hanem mivel azokban az esetekben is engedélyezi, amikor a vevő nem szerez ellenőrzést a külföldi társaság felett. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése ezáltal bizonyos spanyol társaságokat kedvezményben részesít a) a kizárólag nemzeti szinten működő más spanyol társaságokkal szemben; és b) más közösségi gazdasági szereplőkkel szemben, akik nemzetközi versenyben állnak a vitatott intézkedés spanyol kedvezményezettjeivel. |
| --- | --- |

(66)

A spanyol adóztatási rendszer csak üzleti kombináció megléte esetén teszi lehetővé az üzleti és cégérték amortizációját, egyedüli kivétel a vitatott intézkedés, amely kivételes esetben, amennyiben egy felvásárolt társaságban történő kisebbségi részesedésszerzésről van szó, engedélyezi az amortizációt. Ez eltérést jelent az általános adózási rendszertől, nemcsak azért, mert üzleti kombináció megléte nélkül is lehetővé teszi az amortizációt, hanem mivel azokban az esetekben is engedélyezi, amikor a vevő nem szerez ellenőrzést a külföldi társaság felett. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése ezáltal bizonyos spanyol társaságokat kedvezményben részesít a) a kizárólag nemzeti szinten működő más spanyol társaságokkal szemben; és b) más közösségi gazdasági szereplőkkel szemben, akik nemzetközi versenyben állnak a vitatott intézkedés spanyol kedvezményezettjeivel.

| (67) | Gazdasági szempontból a spanyol hatóságok nemcsak húsz éven keresztül használható kamatmentes kölcsönöket nyújtanak (kamatmentes adóhaladék), hanem a kamatmentes hitel visszafizetésének időpontját valójában a hitelfelvevőre bízzák, ha e kölcsön egyáltalán visszafizetésre kerül. Ha a befektető a jelentős részesedését nem adja el, olyan helyzet alakul ki, mint amikor a spanyol hatóságok elengednek egy adósságot. Ilyen esetben az intézkedés átalakul tartós adómentességgé. |
| --- | --- |

(67)

Gazdasági szempontból a spanyol hatóságok nemcsak húsz éven keresztül használható kamatmentes kölcsönöket nyújtanak (kamatmentes adóhaladék), hanem a kamatmentes hitel visszafizetésének időpontját valójában a hitelfelvevőre bízzák, ha e kölcsön egyáltalán visszafizetésre kerül. Ha a befektető a jelentős részesedését nem adja el, olyan helyzet alakul ki, mint amikor a spanyol hatóságok elengednek egy adósságot. Ilyen esetben az intézkedés átalakul tartós adómentességgé.

| (68) | A kettő közül az egyik érdekelt fél számítása szerint a vitatott intézkedés következtében a bankszektort képviselő spanyol vevők például közel 7 %-kal többet képesek kifizetni, mint ellenkező esetben tudnának. Elismeri azonban azt is, hogy mivel az ajánlott ár különböző részelemekből áll össze, a vitatott intézkedés által kedvezményezett potenciális spanyol vevők agresszivitásának nem egyetlen, bár valószínűleg legmeghatározóbb eleme a vitatott intézkedés. Ez a fél azt is állítja, hogy a nemzetközi tendereken a vitatott intézkedés meghatározó előnyt biztosít a potenciális spanyol vevőknek. |
| --- | --- |

(68)

A kettő közül az egyik érdekelt fél számítása szerint a vitatott intézkedés következtében a bankszektort képviselő spanyol vevők például közel 7 %-kal többet képesek kifizetni, mint ellenkező esetben tudnának. Elismeri azonban azt is, hogy mivel az ajánlott ár különböző részelemekből áll össze, a vitatott intézkedés által kedvezményezett potenciális spanyol vevők agresszivitásának nem egyetlen, bár valószínűleg legmeghatározóbb eleme a vitatott intézkedés. Ez a fél azt is állítja, hogy a nemzetközi tendereken a vitatott intézkedés meghatározó előnyt biztosít a potenciális spanyol vevőknek.

B.1.2.   A vitatott intézkedés meghatározott társaságoknak vagy termeléseknek kedvez

| (69) | Egyértelmű párhuzam áll fenn a jelen ügy és a Bíróság 2004. július 15-én hozott ítéletét megalapozó körülmények között (42). A spanyol hatóságok azon érvelése ellenére, hogy mivel a TRLIS 37. cikke az összes nemzetközi befektetéseket realizáló spanyol társaságra vonatkozik, a vitatott intézkedés ez utóbbi ügyet illetően nem szelektív, a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy mivel az intézkedés egy társasági kategóriára, nevezetesen azokra a társaságokra korlátozódik, amelyek bizonyos nemzetközi befektetéseket eszközölnek, az intézkedés állami támogatást valósít meg. Ugyanez az érvelés alkalmazható a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésére is. Így tehát a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének szelektivitása abból adódik, hogy a rendelkezés kedvezményeiben csak a külföldi társaságokban részesedést szerző társaságok részesülhetnek. |
| --- | --- |

(69)

Egyértelmű párhuzam áll fenn a jelen ügy és a Bíróság 2004. július 15-én hozott ítéletét megalapozó körülmények között (42). A spanyol hatóságok azon érvelése ellenére, hogy mivel a TRLIS 37. cikke az összes nemzetközi befektetéseket realizáló spanyol társaságra vonatkozik, a vitatott intézkedés ez utóbbi ügyet illetően nem szelektív, a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy mivel az intézkedés egy társasági kategóriára, nevezetesen azokra a társaságokra korlátozódik, amelyek bizonyos nemzetközi befektetéseket eszközölnek, az intézkedés állami támogatást valósít meg. Ugyanez az érvelés alkalmazható a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésére is. Így tehát a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének szelektivitása abból adódik, hogy a rendelkezés kedvezményeiben csak a külföldi társaságokban részesedést szerző társaságok részesülhetnek.

| (70) | Továbbá csak bizonyos nagyságú és meghatározott pénzügyi szilárdságú, multinacionális opciókkal rendelkező társaságok képesek a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének kedvezményeivel élni. A társaság mérlege ugyan megmutatja a tárgyi eszközök kibocsátási értékét, azonban nem nagyon valószínű, hogy azok hallgatólagos piaci értékét is tükrözné. Ezért a gyakorlatban csak a felvásárolt társaságokban ellenőrzési érdekeltséggel rendelkező gazdasági szereplőknek van elégséges hozzáférésük a társasági dokumentumokhoz, amelyek alapján meghatározhatják a társaság tárgyi eszközeinek hallgatólagos piaci értékét. Az 5 %-os küszöb következésképpen a multinacionális ügyleteket folytató társaságoknak kedvez. |
| --- | --- |

(70)

Továbbá csak bizonyos nagyságú és meghatározott pénzügyi szilárdságú, multinacionális opciókkal rendelkező társaságok képesek a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének kedvezményeivel élni. A társaság mérlege ugyan megmutatja a tárgyi eszközök kibocsátási értékét, azonban nem nagyon valószínű, hogy azok hallgatólagos piaci értékét is tükrözné. Ezért a gyakorlatban csak a felvásárolt társaságokban ellenőrzési érdekeltséggel rendelkező gazdasági szereplőknek van elégséges hozzáférésük a társasági dokumentumokhoz, amelyek alapján meghatározhatják a társaság tárgyi eszközeinek hallgatólagos piaci értékét. Az 5 %-os küszöb következésképpen a multinacionális ügyleteket folytató társaságoknak kedvez.

| (71) | Másrészt csak egy Spanyolországban tevékenykedő gazdasági szereplő rendelkezik spanyol adóalappal és élhet a leértékeléssel. Ezért gyakorlatilag csak a spanyolországi illetőségű és jelentős spanyol adóalappal rendelkező társaságok élhetnek vele, mivel a potenciális kedvezmény nem a vétel, hanem a spanyol ügylet méretéhez kapcsolható. Annak ellenére, hogy a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének megfogalmazása szerint a rendelkezés az összes spanyolországi székhellyel rendelkező gazdasági szereplőre vonatkozik, a gyakorlatban csak korlátozott számú, könnyen beazonosítható társaság – amely az adott pénzügyi évben külföldi beszerzést valósít meg és az üzleti és cégérték levonását lehetővé tevő, meghatározott összegű adóalappal rendelkezik – élvezheti évente az intézkedés kedvezményeit. Következésképpen az intézkedés a gyakorlatban még a külföldi beszerzéseket illetően hasonló helyzetben lévő spanyol gazdasági szereplőket is eltérő adóügyi megítélésben részesíti. |
| --- | --- |

(71)

Másrészt csak egy Spanyolországban tevékenykedő gazdasági szereplő rendelkezik spanyol adóalappal és élhet a leértékeléssel. Ezért gyakorlatilag csak a spanyolországi illetőségű és jelentős spanyol adóalappal rendelkező társaságok élhetnek vele, mivel a potenciális kedvezmény nem a vétel, hanem a spanyol ügylet méretéhez kapcsolható. Annak ellenére, hogy a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének megfogalmazása szerint a rendelkezés az összes spanyolországi székhellyel rendelkező gazdasági szereplőre vonatkozik, a gyakorlatban csak korlátozott számú, könnyen beazonosítható társaság – amely az adott pénzügyi évben külföldi beszerzést valósít meg és az üzleti és cégérték levonását lehetővé tevő, meghatározott összegű adóalappal rendelkezik – élvezheti évente az intézkedés kedvezményeit. Következésképpen az intézkedés a gyakorlatban még a külföldi beszerzéseket illetően hasonló helyzetben lévő spanyol gazdasági szereplőket is eltérő adóügyi megítélésben részesíti.

| (72) | A két érdekelt fél megállapítja, hogy a vitatott intézkedés igazolására nem találtak semmilyen objektív vagy horizontális kritériumot vagy körülményt. Éppen ellenkezőleg, úgy vélik, hogy a vitatott intézkedés arra szolgál, hogy bizonyos spanyol gazdasági szereplőknek kedvezményt nyújtson. Ezenkívül, ha a vitatott intézkedés a spanyol adórendszer szerves része, az adott időpont előtt szerzett külföldi részesedéseket is meg kellene, hogy illesse az intézkedés kedvezménye, de nem így van, mivel az adókedvezmény csak a 2002. január 1-je után szerzett részesedéseket illeti meg. |
| --- | --- |

(72)

A két érdekelt fél megállapítja, hogy a vitatott intézkedés igazolására nem találtak semmilyen objektív vagy horizontális kritériumot vagy körülményt. Éppen ellenkezőleg, úgy vélik, hogy a vitatott intézkedés arra szolgál, hogy bizonyos spanyol gazdasági szereplőknek kedvezményt nyújtson. Ezenkívül, ha a vitatott intézkedés a spanyol adórendszer szerves része, az adott időpont előtt szerzett külföldi részesedéseket is meg kellene, hogy illesse az intézkedés kedvezménye, de nem így van, mivel az adókedvezmény csak a 2002. január 1-je után szerzett részesedéseket illeti meg.

| (73) | Ennek következtében, és a Bizottság politikáját (43) figyelembe véve, a vitatott intézkedést szelektívnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(73)

Ennek következtében, és a Bizottság politikáját (43) figyelembe véve, a vitatott intézkedést szelektívnek kell tekinteni.

B.1.3.   A vitatott intézkedés torzítja a versenyt és hátrányosan érinti a közösségi kereskedelmet

| (74) | A vitatott intézkedés egyértelműen diszkriminatív, mivel olyan adózási és monetáris előnyt biztosít a spanyol gazdasági szereplőknek, amelyekben a külföldi gazdasági szereplők nem részesülhetnek. Egy társaság vételére kiírt tender vagy más versenyeljárás esetén ez az előny jelentős különbséget jelent. |
| --- | --- |

(74)

A vitatott intézkedés egyértelműen diszkriminatív, mivel olyan adózási és monetáris előnyt biztosít a spanyol gazdasági szereplőknek, amelyekben a külföldi gazdasági szereplők nem részesülhetnek. Egy társaság vételére kiírt tender vagy más versenyeljárás esetén ez az előny jelentős különbséget jelent.

| (75) | A vételi ajánlatok általában felárat kínálnak az alárendelt társaság részvényeiért, ami majdnem mindig üzleti és cégérték létrejöttét eredményezi. A pénzügyi sajtó számos alkalommal beszámolt a spanyol társaságok hatalmas beszerzéseiről és azon adókedvezményekről, amelyekben a üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozó spanyol adózási szabályoknak köszönhetően részesültek. Egy befektetési bank által eszközölt részesedésszerzéseket illetően végzett számítások szerint a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének köszönhető adókedvezmény 1700 millió EUR-t, azaz a vételi ajánlat árának 6,5 %-át tette ki. Egy másik információ szerint a spanyol vevő 15 %-kal magasabb árat kínálhatott, mint nem spanyol versenytársai. |
| --- | --- |

(75)

A vételi ajánlatok általában felárat kínálnak az alárendelt társaság részvényeiért, ami majdnem mindig üzleti és cégérték létrejöttét eredményezi. A pénzügyi sajtó számos alkalommal beszámolt a spanyol társaságok hatalmas beszerzéseiről és azon adókedvezményekről, amelyekben a üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozó spanyol adózási szabályoknak köszönhetően részesültek. Egy befektetési bank által eszközölt részesedésszerzéseket illetően végzett számítások szerint a TRLIS 12. cikke (5) bekezdésének köszönhető adókedvezmény 1700 millió EUR-t, azaz a vételi ajánlat árának 6,5 %-át tette ki. Egy másik információ szerint a spanyol vevő 15 %-kal magasabb árat kínálhatott, mint nem spanyol versenytársai.

| (76) | A vitatott intézkedés a spanyol társaságok bizonyos exporttevékenységének is kedvezhet (külföldi részesedésszerzés céljából történő exportnak nyújtott támogatás), ami ellentétes a Bizottság e területre vonatkozó politikájával. (44) |
| --- | --- |

(76)

A vitatott intézkedés a spanyol társaságok bizonyos exporttevékenységének is kedvezhet (külföldi részesedésszerzés céljából történő exportnak nyújtott támogatás), ami ellentétes a Bizottság e területre vonatkozó politikájával. (44)

B.1.4.   A vitatott intézkedés állami forrásokat érint

| (77) | A vitatott intézkedés azon társaságok számára kedvező, amelyeknél teljesülnek a meghatározott követelmények, és ezek számára adóalapjuk és ezáltal azon adó összegének csökkentését teszi lehetővé, amit akkor kellet volna fizetniük, ha ez a rendelkezés nem létezne. Így tehát az intézkedés pénzügyi előnyt biztosít a társaságoknak, amelynek költsége közvetlenül az érintett tagállam költségvetését terheli. |
| --- | --- |

(77)

A vitatott intézkedés azon társaságok számára kedvező, amelyeknél teljesülnek a meghatározott követelmények, és ezek számára adóalapjuk és ezáltal azon adó összegének csökkentését teszi lehetővé, amit akkor kellet volna fizetniük, ha ez a rendelkezés nem létezne. Így tehát az intézkedés pénzügyi előnyt biztosít a társaságoknak, amelynek költsége közvetlenül az érintett tagállam költségvetését terheli.

V.   SPANYOLORSZÁG VÁLASZA A HARMADIK FELEK MEGJEGYZÉSEIRE

| (78) | A spanyol hatóságok rámutatnak, hogy a harmadik felek által tett megjegyzések nagyrészt az ő álláspontjukat támogatják. Csupán a két érdekelt fél ért egyet azzal a megállapítással, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást valósít meg, a többiek mind arra a megállapításra jutottak, hogy TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében nem valósít meg állami támogatást. Ha nem így volna, kevesebb gazdasági szereplő nyújtott volna be megjegyzést. Ezenkívül a vitatott intézkedés általános jellegét az érdekelt harmadik felek tevékenységének és dimenziójának sokszínűsége is bizonyítja. |
| --- | --- |

(78)

A spanyol hatóságok rámutatnak, hogy a harmadik felek által tett megjegyzések nagyrészt az ő álláspontjukat támogatják. Csupán a két érdekelt fél ért egyet azzal a megállapítással, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást valósít meg, a többiek mind arra a megállapításra jutottak, hogy TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében nem valósít meg állami támogatást. Ha nem így volna, kevesebb gazdasági szereplő nyújtott volna be megjegyzést. Ezenkívül a vitatott intézkedés általános jellegét az érdekelt harmadik felek tevékenységének és dimenziójának sokszínűsége is bizonyítja.

| (79) | A vitatott intézkedés kivételes jellegét illetően a spanyol hatóságok e minősítést visszautasítják, hangsúlyozva, hogy az üzleti és cégérték és a goodwill amortizációja a spanyol számviteli szabályok szerint általános jellegű (45). Továbbá a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdése és 89. cikkének (3) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően az üzleti és cégérték amortizációja általános szabályt képvisel a spanyol társaságiadó-rendszerben. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése ugyanezt a logikát követi. Helytelen a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdését a üzleti és cégérték amortizációjának általános szabályaként bemutatni, mivel ez a cikk a nem jegyzett gazdasági egységekben szerzett részesedés levonására vonatkozik. E rendelkezés az elméleti kibocsátási értékkel van kapcsolatban és nem a goodwill-lel. A TRLIS 12. cikkének (3) és (5) bekezdése két általános, egymást kiegészítő szabály: az első a felvásárolt társaság negatív eredményeinek betudható értékcsökkenésre, míg a második az értékcsökkenésnek csak arra a részére vonatkozik, amely az üzleti és cégérték leértékelődésének tudható be. Végül nincs jelentősége annak a ténynek, hogy egyetlen tagállam sem rendelkezik a vitatott intézkedéshez hasonló intézkedéssel, mivel az Európai Unióban az adózási rendszerek nincsenek összehangolva. |
| --- | --- |

(79)

A vitatott intézkedés kivételes jellegét illetően a spanyol hatóságok e minősítést visszautasítják, hangsúlyozva, hogy az üzleti és cégérték és a goodwill amortizációja a spanyol számviteli szabályok szerint általános jellegű (45). Továbbá a TRLIS 11. cikkének (4) bekezdése és 89. cikkének (3) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően az üzleti és cégérték amortizációja általános szabályt képvisel a spanyol társaságiadó-rendszerben. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése ugyanezt a logikát követi. Helytelen a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdését a üzleti és cégérték amortizációjának általános szabályaként bemutatni, mivel ez a cikk a nem jegyzett gazdasági egységekben szerzett részesedés levonására vonatkozik. E rendelkezés az elméleti kibocsátási értékkel van kapcsolatban és nem a goodwill-lel. A TRLIS 12. cikkének (3) és (5) bekezdése két általános, egymást kiegészítő szabály: az első a felvásárolt társaság negatív eredményeinek betudható értékcsökkenésre, míg a második az értékcsökkenésnek csak arra a részére vonatkozik, amely az üzleti és cégérték leértékelődésének tudható be. Végül nincs jelentősége annak a ténynek, hogy egyetlen tagállam sem rendelkezik a vitatott intézkedéshez hasonló intézkedéssel, mivel az Európai Unióban az adózási rendszerek nincsenek összehangolva.

| (80) | A vitatott intézkedés szelektív jellegét illetően helytelen párhuzamot vonni közte és a Bíróság 2004. július 15-i ítélete (46) között, mivel abban az ügyben a Bizottság világosan meghatározta a kedvezményezett profilját, ami a jelen ügyben nem volt lehetséges. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése valójában nem írja elő a részesedésszerzés és a termékek és szolgáltatások exportja közötti kapcsolatot. Következésképpen a vitatott intézkedés nem vonja maga után a spanyol áruk és szolgáltatások exportjának növekedését. Az a tény, hogy ezt a nem szelektív intézkedést nem lehet a hazai ügyletekre alkalmazni, nem érinti annak általános jellegét. A vitatott intézkedés végső célja valójában ugyanaz, mint a határon átnyúló adózás irányelve esetében: annak biztosítása, hogy a befektetésekre vonatkozó döntések alapját a gazdasági megfontolások és ne adózási kritériumok alkossák. Ezért, figyelembe véve, hogy üzleti kombinációk hazai beszerzések útján létrehozhatók, de határokon átnyúló beszerzések útján nem, az adórendszer semlegességének biztosítása érdekében nem csupán jogilag indokolt, hanem szükséges is, hogy a hazai és a határokon átnyúló ügyletek eltérő kezelésben részesüljenek. |
| --- | --- |

(80)

A vitatott intézkedés szelektív jellegét illetően helytelen párhuzamot vonni közte és a Bíróság 2004. július 15-i ítélete (46) között, mivel abban az ügyben a Bizottság világosan meghatározta a kedvezményezett profilját, ami a jelen ügyben nem volt lehetséges. A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése valójában nem írja elő a részesedésszerzés és a termékek és szolgáltatások exportja közötti kapcsolatot. Következésképpen a vitatott intézkedés nem vonja maga után a spanyol áruk és szolgáltatások exportjának növekedését. Az a tény, hogy ezt a nem szelektív intézkedést nem lehet a hazai ügyletekre alkalmazni, nem érinti annak általános jellegét. A vitatott intézkedés végső célja valójában ugyanaz, mint a határon átnyúló adózás irányelve esetében: annak biztosítása, hogy a befektetésekre vonatkozó döntések alapját a gazdasági megfontolások és ne adózási kritériumok alkossák. Ezért, figyelembe véve, hogy üzleti kombinációk hazai beszerzések útján létrehozhatók, de határokon átnyúló beszerzések útján nem, az adórendszer semlegességének biztosítása érdekében nem csupán jogilag indokolt, hanem szükséges is, hogy a hazai és a határokon átnyúló ügyletek eltérő kezelésben részesüljenek.

| (81) | A vitatott intézkedés feltételezetten torzító tulajdonságait illetően a spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy a társaság működési költségeit csökkentő bármely adókedvezmény növeli a kedvezményezett versenyképességét. Ez az állítás azonban érdektelen, mivel a vitatott intézkedés általános jellegű. A tagállamokban az ott székhellyel rendelkező társaságok versenyképességét befolyásoló különböző adóterhek nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Továbbá az sem nyert bizonyítást, hogy a vitatott intézkedés hatással lenne a tagállamok közötti kereskedelemre. Az üzleti és cégérték amortizációjának ugyanakkor nem szükséges következménye a versenytárs által ajánlott magasabb ár. |
| --- | --- |

(81)

A vitatott intézkedés feltételezetten torzító tulajdonságait illetően a spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy a társaság működési költségeit csökkentő bármely adókedvezmény növeli a kedvezményezett versenyképességét. Ez az állítás azonban érdektelen, mivel a vitatott intézkedés általános jellegű. A tagállamokban az ott székhellyel rendelkező társaságok versenyképességét befolyásoló különböző adóterhek nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Továbbá az sem nyert bizonyítást, hogy a vitatott intézkedés hatással lenne a tagállamok közötti kereskedelemre. Az üzleti és cégérték amortizációjának ugyanakkor nem szükséges következménye a versenytárs által ajánlott magasabb ár.

| (82) | A vitatott intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a spanyol hatóságok szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azáltal, hogy a hazai és a határokon átnyúló ügyletek vonatkozásában a páneurópai társaságok fejlődését elősegítő semleges adószabályokat állapít meg, megfelelően és arányosan korrigál egy piaci hiányosságot. |
| --- | --- |

(82)

A vitatott intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a spanyol hatóságok szerint a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése azáltal, hogy a hazai és a határokon átnyúló ügyletek vonatkozásában a páneurópai társaságok fejlődését elősegítő semleges adószabályokat állapít meg, megfelelően és arányosan korrigál egy piaci hiányosságot.

VI.   A RENDSZER ÉRTÉKELÉSE

| (83) | Annak meghatározására, hogy egy intézkedés támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek. Ez a rendelkezés kimondja, hogy „Ha az Európai Közösséget létrehozó szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” A továbbiakban e rendelkezés figyelembevételével a Bizottság megvizsgálja, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást valósít-e meg. |
| --- | --- |

(83)

Annak meghatározására, hogy egy intézkedés támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek. Ez a rendelkezés kimondja, hogy „Ha az Európai Közösséget létrehozó szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” A továbbiakban e rendelkezés figyelembevételével a Bizottság megvizsgálja, hogy a vitatott intézkedés állami támogatást valósít-e meg.

A.   Az intézkedés szelektivitása és előnyt adó jellege

| (84) | Az intézkedést akkor lehet állami támogatásnak tekinteni, ha egyedi vagy szelektív, abban az értelemben, hogy bizonyos társaságokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti. |
| --- | --- |

(84)

Az intézkedést akkor lehet állami támogatásnak tekinteni, ha egyedi vagy szelektív, abban az értelemben, hogy bizonyos társaságokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti.

| (85) | A Bizottság közleményében (47) hangsúlyozza, hogy „A 92. cikk (1) bekezdésének [jelenleg 87. cikk (1) bekezdés] az adóintézkedésekre történő alkalmazásánál tehát a legfontosabb kritérium az, hogy az intézkedés a tagállamok egyes vállalkozásai tekintetében az adórendszer alkalmazása alól kivételt jelent. Így először a közös alkalmazandó rendszert kell meghatározni. Ezután azt kell vizsgálni, hogy a rendszer alóli kivételt vagy a rendszeren belüli megkülönböztetéseket indokolja-e az adórendszer »jellege vagy általános felépítése«, azaz, hogy közvetlenül az érintett tagállam adórendszerének alapelvéből vagy vezérelvéből következnek-e”. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság közleményében (47) hangsúlyozza, hogy „A 92. cikk (1) bekezdésének [jelenleg 87. cikk (1) bekezdés] az adóintézkedésekre történő alkalmazásánál tehát a legfontosabb kritérium az, hogy az intézkedés a tagállamok egyes vállalkozásai tekintetében az adórendszer alkalmazása alól kivételt jelent. Így először a közös alkalmazandó rendszert kell meghatározni. Ezután azt kell vizsgálni, hogy a rendszer alóli kivételt vagy a rendszeren belüli megkülönböztetéseket indokolja-e az adórendszer »jellege vagy általános felépítése«, azaz, hogy közvetlenül az érintett tagállam adórendszerének alapelvéből vagy vezérelvéből következnek-e”.

| (86) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (48), „A szelektivitás feltételének – amely az állami támogatás előfeltétele – értékelését illetően az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az EK 87. cikk (1) bekezdése alkalmazásában azt kell eldönteni, hogy az adott jogi szabályozás keretén belül valamely nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy »bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását« előnyben részesítse olyan vállalkozásokkal és termékekkel szemben, amelyek az intézkedés céljára tekintettel jogilag és tényszerűen azokkal összehasonlíthatóak” (49). |
| --- | --- |

(86)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (48), „A szelektivitás feltételének – amely az állami támogatás előfeltétele – értékelését illetően az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az EK 87. cikk (1) bekezdése alkalmazásában azt kell eldönteni, hogy az adott jogi szabályozás keretén belül valamely nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy »bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását« előnyben részesítse olyan vállalkozásokkal és termékekkel szemben, amelyek az intézkedés céljára tekintettel jogilag és tényszerűen azokkal összehasonlíthatóak” (49).

| (87) | A Bíróság számos alkalommal kinyilvánította, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami támogatás okai és céljai között, hanem azokat hatásuk alapján határozza meg. (50) Jelesül azon adóügyi intézkedésekre, amelyek nem az általános rendszernek bizonyos társaságok sajátos jellemzőihez történő igazítását célozzák, hanem azok versenyképességének javítására irányulnak, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdését kell alkalmazni (51). |
| --- | --- |

(87)

A Bíróság számos alkalommal kinyilvánította, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami támogatás okai és céljai között, hanem azokat hatásuk alapján határozza meg. (50) Jelesül azon adóügyi intézkedésekre, amelyek nem az általános rendszernek bizonyos társaságok sajátos jellemzőihez történő igazítását célozzák, hanem azok versenyképességének javítására irányulnak, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdését kell alkalmazni (51).

| (88) | Az állami támogatás fogalma azonban nem alkalmazandó azokra az állami intézkedésekre, amelyek különbséget tesznek a társaságok között, amennyiben e különbség azon rendszer jellegének vagy globális struktúrájának tudható be, amelynek maguk is részét képezik. A Bizottság közleményében (52) megfogalmazott magyarázat szerint „néhány körülményt az adófizetők közötti objektív különbségek indokolhatnak”. |
| --- | --- |

(88)

Az állami támogatás fogalma azonban nem alkalmazandó azokra az állami intézkedésekre, amelyek különbséget tesznek a társaságok között, amennyiben e különbség azon rendszer jellegének vagy globális struktúrájának tudható be, amelynek maguk is részét képezik. A Bizottság közleményében (52) megfogalmazott magyarázat szerint „néhány körülményt az adófizetők közötti objektív különbségek indokolhatnak”.

| (89) | A következő szakasz részletesebben kifejti, hogy a Bizottság szelektívnek tekinti a vitatott intézkedést, mivel kizárólag a társaságok meghatározott, bizonyos befektetéseket külföldön realizáló csoportjának nyújt kedvezményt, és mivel a rendszernek ez az egyedi jellege nem igazolható az intézkedés jellegével, függetlenül attól, hogy a referenciaként szolgáló rendszert az üzleti és cégértéknek a spanyol adózási rendszer szerinti adóztatására vonatkozó jogszabályként (lásd a (92)–(114) preambulumbekezdést) vagy egy nem spanyolországi illetőségű társaságtól vásárolt gazdasági érdekeltségből származó üzleti és cégérték adóügyi kezeléseként határozza-e meg (lásd a (115)–(119) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott intézkedést a társaságiadó-rendszer azon általános rendelkezéseinek figyelembevételével kell értékelni, amelyeket azon esetekre kell alkalmazni, amelyeknél az üzleti és cégérték megjelenése adókedvezmény igénybevételéhez vezethet (lásd a (35)–(55) preambulumbekezdést), lényegében azért, mivel úgy véli, hogy az üzleti és cégérték amortizációjára jogosító helyzetek nem terjednek ki az összes olyan adózói kategóriára, amelyek jogilag és tényszerűen hasonló helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(89)

A következő szakasz részletesebben kifejti, hogy a Bizottság szelektívnek tekinti a vitatott intézkedést, mivel kizárólag a társaságok meghatározott, bizonyos befektetéseket külföldön realizáló csoportjának nyújt kedvezményt, és mivel a rendszernek ez az egyedi jellege nem igazolható az intézkedés jellegével, függetlenül attól, hogy a referenciaként szolgáló rendszert az üzleti és cégértéknek a spanyol adózási rendszer szerinti adóztatására vonatkozó jogszabályként (lásd a (92)–(114) preambulumbekezdést) vagy egy nem spanyolországi illetőségű társaságtól vásárolt gazdasági érdekeltségből származó üzleti és cégérték adóügyi kezeléseként határozza-e meg (lásd a (115)–(119) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott intézkedést a társaságiadó-rendszer azon általános rendelkezéseinek figyelembevételével kell értékelni, amelyeket azon esetekre kell alkalmazni, amelyeknél az üzleti és cégérték megjelenése adókedvezmény igénybevételéhez vezethet (lásd a (35)–(55) preambulumbekezdést), lényegében azért, mivel úgy véli, hogy az üzleti és cégérték amortizációjára jogosító helyzetek nem terjednek ki az összes olyan adózói kategóriára, amelyek jogilag és tényszerűen hasonló helyzetben vannak.

| (90) | Sőt, a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés lényegében a spanyol hatóságok indítványának megfelelő alternatív referenciarendszer választása (lásd az (56)–(58) preambulumbekezdést) esetén is megvalósítaná az állami támogatást a nem spanyolországi illetőségű társaságtól vásárolt gazdasági érdekeltségből származó üzleti és cégértékre vonatkozó rendelkezések kedvezményeinek igénybevételéhez szükséges jogilag és tényszerűen megkívánt különböző feltételek miatt. |
| --- | --- |

(90)

Sőt, a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés lényegében a spanyol hatóságok indítványának megfelelő alternatív referenciarendszer választása (lásd az (56)–(58) preambulumbekezdést) esetén is megvalósítaná az állami támogatást a nem spanyolországi illetőségű társaságtól vásárolt gazdasági érdekeltségből származó üzleti és cégértékre vonatkozó rendelkezések kedvezményeinek igénybevételéhez szükséges jogilag és tényszerűen megkívánt különböző feltételek miatt.

| (91) | A fenti alternatív hipotézis esetében a vitatott intézkedés, mivel az általa nyújtott kedvezményt nem köti az adózás területén alkalmazott eltérő bánásmódot indokoló, meghatározott és jogilag körülhatárolt helyzetek meglétéhez, túl pontatlan és általános. Ennek következtében a vitatott intézkedés által biztosított kedvezmény olyan helyzetekre is kiterjed, amelyek eltérő jellegének bizonyítása nem elégséges az üzleti és cégérték területére vonatkozó általános szabályok alóli szelektív eltérés igazolására. Ezért a Bizottság véleménye szerint a vitatott intézkedés meghatározott költségtípusokra alkalmazható adókedvezményt nyújt és széles, diszkriminatív módon megállapított, az adófizetők közötti objektív különbségek által nem indokolható ügyletkörre vonatkozik, ezért tehát a verseny torzulásához vezet (53). |
| --- | --- |

(91)

A fenti alternatív hipotézis esetében a vitatott intézkedés, mivel az általa nyújtott kedvezményt nem köti az adózás területén alkalmazott eltérő bánásmódot indokoló, meghatározott és jogilag körülhatárolt helyzetek meglétéhez, túl pontatlan és általános. Ennek következtében a vitatott intézkedés által biztosított kedvezmény olyan helyzetekre is kiterjed, amelyek eltérő jellegének bizonyítása nem elégséges az üzleti és cégérték területére vonatkozó általános szabályok alóli szelektív eltérés igazolására. Ezért a Bizottság véleménye szerint a vitatott intézkedés meghatározott költségtípusokra alkalmazható adókedvezményt nyújt és széles, diszkriminatív módon megállapított, az adófizetők közötti objektív különbségek által nem indokolható ügyletkörre vonatkozik, ezért tehát a verseny torzulásához vezet (53).

A.1.   Az üzleti és cégértékre alkalmazott spanyol adóeljárás a Közösségen belüli részesedésszerzések vonatkozásában

A.1.1.   Referenciarendszer

| (92) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a spanyol társaságiadó-rendszer, konkrétabban a spanyol adórendszernek az üzleti és cégértékre alkalmazott adóeljárási szabályai képezik a megfelelő referenciarendszert. E megközelítés igazodik mind a Bizottság korábbi gyakorlatához, mind az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatához, amely szerint referenciarendszerként a rendes társaságiadó-rendszert kell használni (54). A spanyol hatóságok által benyújtott megjegyzések hangsúlyozzák, hogy a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti akadályok miatt azok az adózók, akik nemzeti társaságokban vásárolnak részvényeket, jogilag és tényszerűen más helyzetbe kerülnek, mint azok, akik külföldi társaságokban vásárolnak részesedéseket. Az említett hatóság szerint e helyzetet azok az akadályok okozzák, amelyek nem teszik lehetővé, hogy a spanyol befektetők a részesedésszerzést követően határokon átnyúló üzleti kombinációkat realizáljanak, amíg nemzeti környezetben ezt megtehetik. |
| --- | --- |

(92)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a spanyol társaságiadó-rendszer, konkrétabban a spanyol adórendszernek az üzleti és cégértékre alkalmazott adóeljárási szabályai képezik a megfelelő referenciarendszert. E megközelítés igazodik mind a Bizottság korábbi gyakorlatához, mind az európai bíróságok ítélkezési gyakorlatához, amely szerint referenciarendszerként a rendes társaságiadó-rendszert kell használni (54). A spanyol hatóságok által benyújtott megjegyzések hangsúlyozzák, hogy a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti akadályok miatt azok az adózók, akik nemzeti társaságokban vásárolnak részvényeket, jogilag és tényszerűen más helyzetbe kerülnek, mint azok, akik külföldi társaságokban vásárolnak részesedéseket. Az említett hatóság szerint e helyzetet azok az akadályok okozzák, amelyek nem teszik lehetővé, hogy a spanyol befektetők a részesedésszerzést követően határokon átnyúló üzleti kombinációkat realizáljanak, amíg nemzeti környezetben ezt megtehetik.

| (93) | Először, e feltételezett akadályok létezésének vonatkozásában hangsúlyozandó, hogy ilyen akadályok meglétét illetően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem szolgált részletes információval, és még utolsó megjegyzéseikben is csak általános, nem megindokolt megállapításokra és olyan általánosságok hangsúlyozására szorítkoztak, mint a társasági jog irányelv átültetésének hiányából eredő különbségek, a kisebbségi részvényesek jogaival, a hitelezők jogaival, a munkaügyi jogszabályokkal, a nemzeti védjeggyel, valamint általános politikai vagy kereskedelmi megfontolásokkal kapcsolatos eltérések. Ha az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke hatáskörének meghatározása céljából figyelembe lehetne venni ilyen általános jellegű, nem megindokolt elemeket, félő, hogy a támogatási koncepció nagymértékben önkényes lenne. Másrészt ezeket a szubjektív megállapításokat nem fejtik ki és nem támasztják alá. Továbbá a spanyol hatóságok idézik a Bizottság jelentését a nyilvános vételi ajánlat irányelv alkalmazásáról (55), azonban nem magyarázzák meg a nyilvános vételi ajánlatok előtti akadályok és a határokon átnyúló üzleti kombinációk állítólagos akadályai közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(93)

Először, e feltételezett akadályok létezésének vonatkozásában hangsúlyozandó, hogy ilyen akadályok meglétét illetően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem szolgált részletes információval, és még utolsó megjegyzéseikben is csak általános, nem megindokolt megállapításokra és olyan általánosságok hangsúlyozására szorítkoztak, mint a társasági jog irányelv átültetésének hiányából eredő különbségek, a kisebbségi részvényesek jogaival, a hitelezők jogaival, a munkaügyi jogszabályokkal, a nemzeti védjeggyel, valamint általános politikai vagy kereskedelmi megfontolásokkal kapcsolatos eltérések. Ha az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke hatáskörének meghatározása céljából figyelembe lehetne venni ilyen általános jellegű, nem megindokolt elemeket, félő, hogy a támogatási koncepció nagymértékben önkényes lenne. Másrészt ezeket a szubjektív megállapításokat nem fejtik ki és nem támasztják alá. Továbbá a spanyol hatóságok idézik a Bizottság jelentését a nyilvános vételi ajánlat irányelv alkalmazásáról (55), azonban nem magyarázzák meg a nyilvános vételi ajánlatok előtti akadályok és a határokon átnyúló üzleti kombinációk állítólagos akadályai közötti kapcsolatot.

| (94) | Másodszor, e feltételezett akadályokat illetően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem azonosított egyértelműen egyetlen, a közös piacon meglévő adóügyi akadályt sem. 1992. január 1-jével, amikor a tagállamoknak be kellett vezetniük a határokon átnyúló adózás irányelvet, megszűntek a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtt álló adózási akadályok. Úgy tekinthető tehát, hogy az üzleti kombinációkra alkalmazott adóügyi eljárás harmonizálása mind a nemzeti, mind a határokon átnyúló ügyletek körében megtörtént. A nem adóügyi jellegű akadályokat és különösen azokat a társasági jogban gyökerező akadályokat illetően, amelyek a felvásárolt társaság székhelye szerinti tagállamnak róhatók fel, a Bizottság úgy véli, hogy a közös piacon 2004. október 8-tól kezdődően megszűntek az ületi kombinációk létrehozásának akadályai azáltal, hogy hatályba lépett az európai részvénytársaság (ERT) alapító okiratának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv (56) és az európai részvénytársaság (ERT) alapító okiratának elfogadásáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet (57), de legkésőbb a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv átültetésének napjától (58). Ezért, legalábbis 2007. december 15-től kezdődően a nemzeti és a határokon átnyúló üzleti kombinációs ügyletek társasági jogi szempontból hasonló elbánásban részesülnek. A társasági jog irányelvét átültető, a gazdasági társaságok strukturális módosításairól szóló, 2009. április 3-i 3/2009. sz. spanyol törvény (59) bevezetőjében ezt az elemzést megerősítve kimondja, hogy „[...] a spanyol gyakorlatban már ismertek voltak a különböző tagállamok jogszabályai alá tartozó társaságok közötti határokon átnyúló egyesülések [...]”. A vitatott intézkedésben megfogalmazotthoz hasonló eltérő jogi eljárást alátámasztó igazolt akadályt sem a spanyol felek, sem a harminc érdekelt fél nem hozott a Bizottság tudomására. A spanyol hatóságok ugyan 2009. június 16-án benyújtottak egy listát (60), amely a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti akadályokhoz kapcsolódó problémákat sorolta fel, azonban az említett dokumentum nem tartalmaz olyan megindokolt információt, sem tényelemeket, amelyek megfelelően igazolhatnák a vitatott intézkedés diszkriminatív tulajdonságait. |
| --- | --- |

(94)

Másodszor, e feltételezett akadályokat illetően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem azonosított egyértelműen egyetlen, a közös piacon meglévő adóügyi akadályt sem. 1992. január 1-jével, amikor a tagállamoknak be kellett vezetniük a határokon átnyúló adózás irányelvet, megszűntek a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtt álló adózási akadályok. Úgy tekinthető tehát, hogy az üzleti kombinációkra alkalmazott adóügyi eljárás harmonizálása mind a nemzeti, mind a határokon átnyúló ügyletek körében megtörtént. A nem adóügyi jellegű akadályokat és különösen azokat a társasági jogban gyökerező akadályokat illetően, amelyek a felvásárolt társaság székhelye szerinti tagállamnak róhatók fel, a Bizottság úgy véli, hogy a közös piacon 2004. október 8-tól kezdődően megszűntek az ületi kombinációk létrehozásának akadályai azáltal, hogy hatályba lépett az európai részvénytársaság (ERT) alapító okiratának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv (56) és az európai részvénytársaság (ERT) alapító okiratának elfogadásáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet (57), de legkésőbb a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv átültetésének napjától (58). Ezért, legalábbis 2007. december 15-től kezdődően a nemzeti és a határokon átnyúló üzleti kombinációs ügyletek társasági jogi szempontból hasonló elbánásban részesülnek. A társasági jog irányelvét átültető, a gazdasági társaságok strukturális módosításairól szóló, 2009. április 3-i 3/2009. sz. spanyol törvény (59) bevezetőjében ezt az elemzést megerősítve kimondja, hogy „[...] a spanyol gyakorlatban már ismertek voltak a különböző tagállamok jogszabályai alá tartozó társaságok közötti határokon átnyúló egyesülések [...]”. A vitatott intézkedésben megfogalmazotthoz hasonló eltérő jogi eljárást alátámasztó igazolt akadályt sem a spanyol felek, sem a harminc érdekelt fél nem hozott a Bizottság tudomására. A spanyol hatóságok ugyan 2009. június 16-án benyújtottak egy listát (60), amely a határokon átnyúló üzleti kombinációk előtti akadályokhoz kapcsolódó problémákat sorolta fel, azonban az említett dokumentum nem tartalmaz olyan megindokolt információt, sem tényelemeket, amelyek megfelelően igazolhatnák a vitatott intézkedés diszkriminatív tulajdonságait.

| (95) | Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (61), amennyiben a tagállamok a határokon átnyúló üzleti kombinációkat nem részesítik ugyanabban az elbánásban, mint a nemzeti társaságokat, megszeghetik az Európai Közösséget létrehozó szerződésből származó kötelezettségeiket. Ha a belső jog szerint az egyesülés belső vagy határokon átnyúló típusa alapján eltérő bánásmódban kell részesíteni a társaságokat, ez valóban eltéríthet az EK-Szerződésben lefektetett letelepedés szabadságának gyakorlásától. Pontosabban, „egy ilyen jellegű eljárásbeli különbség az EK-Szerződés 43. és 48. cikke szerint a letelepedési joggal ellentétes korlátozást jelent, amely csak akkor elfogadható, ha legitim célja összeegyeztethető az EK-Szerződéssel, és amelyet elsőrendű fontosságú közérdek indokol” (62). Másrészt hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (3) bekezdése alkalmazását illető szabad döntési joga alapján a közösségi jog rendelkezései vonatkozásában nem engedélyezhet olyan eltérést, amely nem az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozik. (63). |
| --- | --- |

(95)

Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (61), amennyiben a tagállamok a határokon átnyúló üzleti kombinációkat nem részesítik ugyanabban az elbánásban, mint a nemzeti társaságokat, megszeghetik az Európai Közösséget létrehozó szerződésből származó kötelezettségeiket. Ha a belső jog szerint az egyesülés belső vagy határokon átnyúló típusa alapján eltérő bánásmódban kell részesíteni a társaságokat, ez valóban eltéríthet az EK-Szerződésben lefektetett letelepedés szabadságának gyakorlásától. Pontosabban, „egy ilyen jellegű eljárásbeli különbség az EK-Szerződés 43. és 48. cikke szerint a letelepedési joggal ellentétes korlátozást jelent, amely csak akkor elfogadható, ha legitim célja összeegyeztethető az EK-Szerződéssel, és amelyet elsőrendű fontosságú közérdek indokol” (62). Másrészt hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (3) bekezdése alkalmazását illető szabad döntési joga alapján a közösségi jog rendelkezései vonatkozásában nem engedélyezhet olyan eltérést, amely nem az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozik. (63).

| (96) | Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy semmi nem indokolja, hogy eltérjen az eljárás megindításáról szóló határozat referenciarendszerétől: a vitatott intézkedés értékelésének megfelelő kerete a spanyol társasági adó általános rendszere, konkrétan az említett adózási rendszernek az üzleti és cégérték adózására vonatkozó szabályai. |
| --- | --- |

(96)

Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy semmi nem indokolja, hogy eltérjen az eljárás megindításáról szóló határozat referenciarendszerétől: a vitatott intézkedés értékelésének megfelelő kerete a spanyol társasági adó általános rendszere, konkrétan az említett adózási rendszernek az üzleti és cégérték adózására vonatkozó szabályai.

A.1.2.   Kivétel a referenciarendszer alól

| (97) | A spanyol adórendszerben az adóalapot a számviteli eredményből számítják, majd egyedi rendelkezések alkalmazásával korrekciókat hajtanak végre. Előzetes megjegyzésként és másodlagos jelleggel a Bizottság rámutat arra, hogy a vitatott intézkedés kivételt képvisel a spanyol számviteli rendszerben. Az üzleti és cégérték megjelenését csak elvont formában lehet elszámolni a felvásárolt társaság és a felvásárló társaság számvitelének konszolidációjával. A spanyol számviteli rendszer értelmében azonban ellenőrzés esetén kötelező a számlakonszolidáció (64), amely az egységes ellenőrzés alatt álló társaságcsoport általános helyzetéről alkot képet. Ilyen helyzet például akkor áll elő (65), amikor a felvásárolt társaság szavazati jogainak többsége felett az anyavállalat rendelkezik. A vitatott intézkedés ennek ellenére semmi ilyen jellegű intézkedést nem ír elő és 5 %-os részesedési szinttől alkalmazható. Végül a Bizottság megjegyzi azt is, hogy 2005. január 1-jétől az üzleti és cégértéket már semmiféle társaság (66) sem amortizálhatja a számvitel szabályai szerint. A harminc érdekelt fél is megemlíti azokat a rendelkezéseket (67), amelyek a jelenlegi spanyol számviteli rendszer szerint már nincsenek hatályban. A kereskedelmi társaságok számviteléről szóló jogszabályoknak az Európai Unió jogszabálya alapján történő nemzetközi harmonizálása céljából történő reformjáról és átültetéséről szóló, 2007. július 4-i 16/2007. sz. törvény, valamint az általános számviteli terv elfogadásáról szóló, 2007. november 16-i 1514/2007. számú királyi rendelet alapján számviteli szempontból sem az üzleti és cégérték, sem a goodwill nem amortizálható. A spanyol számviteli jogszabályok fenti módosításaira a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (68) átültetése kapcsán került sor. E megfontolások figyelembevételével tehát a vitatott intézkedés kivételt jelent a Spanyolországban érvényes általános szabályok alól. |
| --- | --- |

(97)

A spanyol adórendszerben az adóalapot a számviteli eredményből számítják, majd egyedi rendelkezések alkalmazásával korrekciókat hajtanak végre. Előzetes megjegyzésként és másodlagos jelleggel a Bizottság rámutat arra, hogy a vitatott intézkedés kivételt képvisel a spanyol számviteli rendszerben. Az üzleti és cégérték megjelenését csak elvont formában lehet elszámolni a felvásárolt társaság és a felvásárló társaság számvitelének konszolidációjával. A spanyol számviteli rendszer értelmében azonban ellenőrzés esetén kötelező a számlakonszolidáció (64), amely az egységes ellenőrzés alatt álló társaságcsoport általános helyzetéről alkot képet. Ilyen helyzet például akkor áll elő (65), amikor a felvásárolt társaság szavazati jogainak többsége felett az anyavállalat rendelkezik. A vitatott intézkedés ennek ellenére semmi ilyen jellegű intézkedést nem ír elő és 5 %-os részesedési szinttől alkalmazható. Végül a Bizottság megjegyzi azt is, hogy 2005. január 1-jétől az üzleti és cégértéket már semmiféle társaság (66) sem amortizálhatja a számvitel szabályai szerint. A harminc érdekelt fél is megemlíti azokat a rendelkezéseket (67), amelyek a jelenlegi spanyol számviteli rendszer szerint már nincsenek hatályban. A kereskedelmi társaságok számviteléről szóló jogszabályoknak az Európai Unió jogszabálya alapján történő nemzetközi harmonizálása céljából történő reformjáról és átültetéséről szóló, 2007. július 4-i 16/2007. sz. törvény, valamint az általános számviteli terv elfogadásáról szóló, 2007. november 16-i 1514/2007. számú királyi rendelet alapján számviteli szempontból sem az üzleti és cégérték, sem a goodwill nem amortizálható. A spanyol számviteli jogszabályok fenti módosításaira a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (68) átültetése kapcsán került sor. E megfontolások figyelembevételével tehát a vitatott intézkedés kivételt jelent a Spanyolországban érvényes általános szabályok alól.

| (98) | Ugyanakkor a vitatott intézkedés adóügyi jellegéből adódóan a kivétel meglétét nem csupán számviteli alapon, hanem a referenciául szolgáló adózási rendszerrel összehasonlítva kell értékelni. Ennek megfelelően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a spanyol adózási rendszer – a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kivételével – soha nem engedélyezte az üzleti és cégérték amortizációját. Konkrétan: a nemzeti ügyletekre ez az amortizáció nem alkalmazható. E tényt a következő elemek bizonyítják: |
| --- | --- |

(98)

Ugyanakkor a vitatott intézkedés adóügyi jellegéből adódóan a kivétel meglétét nem csupán számviteli alapon, hanem a referenciául szolgáló adózási rendszerrel összehasonlítva kell értékelni. Ennek megfelelően a Bizottság hangsúlyozza, hogy a spanyol adózási rendszer – a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése kivételével – soha nem engedélyezte az üzleti és cégérték amortizációját. Konkrétan: a nemzeti ügyletekre ez az amortizáció nem alkalmazható. E tényt a következő elemek bizonyítják:

| (99) | A spanyol adózás céljaira az üzleti és cégértéket csak független üzleteket alkotó eszközök beszerzése vagy átadása alkalmával megvalósuló üzleti kombinációt (69) vagy társaságok jogszerű egyesülését követően lehet elkülönítve elkönyvelni. Ezekben az esetekben az üzleti és cégérték a kombinált gazdasági szervezet által felvásárolt vagy hatáskörébe tartozó eszközök beszerzési költségei és piaci értéke közötti számviteli különbségként jelentkezik. Amikor egy vállalkozást részvényei megvásárlása útján szereznek meg – mint a vitatott intézkedés esetében – az üzleti és cégérték csak akkor kerülhet felszínre, ha a felvásárló társaság később egyesül a felvásárolt társasággal, amely felett így ellenőrzést szerez. |
| --- | --- |

(99)

A spanyol adózás céljaira az üzleti és cégértéket csak független üzleteket alkotó eszközök beszerzése vagy átadása alkalmával megvalósuló üzleti kombinációt (69) vagy társaságok jogszerű egyesülését követően lehet elkülönítve elkönyvelni. Ezekben az esetekben az üzleti és cégérték a kombinált gazdasági szervezet által felvásárolt vagy hatáskörébe tartozó eszközök beszerzési költségei és piaci értéke közötti számviteli különbségként jelentkezik. Amikor egy vállalkozást részvényei megvásárlása útján szereznek meg – mint a vitatott intézkedés esetében – az üzleti és cégérték csak akkor kerülhet felszínre, ha a felvásárló társaság később egyesül a felvásárolt társasággal, amely felett így ellenőrzést szerez.

| (100) | A vitatott intézkedés szerint azonban sem az ellenőrzésre, sem a két társaság egyesülésére sincs szükség. Elegendő egy külföldi társaságban legalább 5 %-os részesedést szerezni. Így tehát azáltal, hogy engedélyezi, hogy az üzleti és cégérték – ami könyvelt üzleti és cégérték lenne, ha a társaságok összeolvadtak volna – elkülönülve jelenjen meg még akkor is, ha üzleti kombináció nem jött létre, a vitatott intézkedés a referenciarendszer alóli kivételt képez. Említést érdemel, hogy a kivételt nem az üzleti és cégérték amortizációjának a hagyományos üzleti és cégérték amortizációs periódusával összehasonlított (70) időtartama képezi, hanem a nemzeti és a határokon átnyúló ügyletek eltérő kezelése. A vitatott intézkedés saját jogon nem tekinthető általános számviteli szabálynak, mivel a nemzeti részesedésszerzésekből származó üzleti és cégérték amortizációja nem lehetséges. Mindezek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés a referenciarendszerrel szemben kivételt képez. Ahogy a (128)–(138) preambulumbekezdésben bizonyítást nyer, a Bizottság véleménye szerint sem a spanyol hatóságok, sem a harminc érdekelt fél nem szolgált e következtetés módosításához elegendő koherens érvvel. |
| --- | --- |

(100)

A vitatott intézkedés szerint azonban sem az ellenőrzésre, sem a két társaság egyesülésére sincs szükség. Elegendő egy külföldi társaságban legalább 5 %-os részesedést szerezni. Így tehát azáltal, hogy engedélyezi, hogy az üzleti és cégérték – ami könyvelt üzleti és cégérték lenne, ha a társaságok összeolvadtak volna – elkülönülve jelenjen meg még akkor is, ha üzleti kombináció nem jött létre, a vitatott intézkedés a referenciarendszer alóli kivételt képez. Említést érdemel, hogy a kivételt nem az üzleti és cégérték amortizációjának a hagyományos üzleti és cégérték amortizációs periódusával összehasonlított (70) időtartama képezi, hanem a nemzeti és a határokon átnyúló ügyletek eltérő kezelése. A vitatott intézkedés saját jogon nem tekinthető általános számviteli szabálynak, mivel a nemzeti részesedésszerzésekből származó üzleti és cégérték amortizációja nem lehetséges. Mindezek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés a referenciarendszerrel szemben kivételt képez. Ahogy a (128)–(138) preambulumbekezdésben bizonyítást nyer, a Bizottság véleménye szerint sem a spanyol hatóságok, sem a harminc érdekelt fél nem szolgált e következtetés módosításához elegendő koherens érvvel.

A.1.3.   Az előny megléte

| (101) | A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a referenciarendszer alóli kivételként lehetővé teszi a külföldi társaságokban való részesedésszerzésből származó üzleti és cégérték egy részének az adóalapból történő levonását. Mivel tehát a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése csökkenti a kedvezményezett adóterhét, őt gazdasági előnyben részesíti. Az előnyt annak az adótehernek csökkentése jelenti, amelyet ellenkező esetben a társaságoknak viselniük kellett volna. A csökkentés arányos a kifizetett beszerzési ár és a felvásárolt részesedések jóváírt alapeszközeinek piaci értéke közötti különbséggel. |
| --- | --- |

(101)

A TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a referenciarendszer alóli kivételként lehetővé teszi a külföldi társaságokban való részesedésszerzésből származó üzleti és cégérték egy részének az adóalapból történő levonását. Mivel tehát a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése csökkenti a kedvezményezett adóterhét, őt gazdasági előnyben részesíti. Az előnyt annak az adótehernek csökkentése jelenti, amelyet ellenkező esetben a társaságoknak viselniük kellett volna. A csökkentés arányos a kifizetett beszerzési ár és a felvásárolt részesedések jóváírt alapeszközeinek piaci értéke közötti különbséggel.

| (102) | Az előnynek a kifizetett részesedésszerzési árhoz viszonyított pontos összege megfelel a részesedésszerzést követő teljes amortizációs időszak alatt levonható amortizáció által megvalósított adócsökkentés aktualizált nettó összegének. Tehát attól függ, hogy az adott években mely típusú adó vethető ki a társaságra és milyen leszámítolási kamatláb alkalmazható. |
| --- | --- |

(102)

Az előnynek a kifizetett részesedésszerzési árhoz viszonyított pontos összege megfelel a részesedésszerzést követő teljes amortizációs időszak alatt levonható amortizáció által megvalósított adócsökkentés aktualizált nettó összegének. Tehát attól függ, hogy az adott években mely típusú adó vethető ki a társaságra és milyen leszámítolási kamatláb alkalmazható.

| (103) | Amennyiben a felvásárolt részesedések újból értékesítésre kerülnének, ez az előny az értéktöbbletadón keresztül részben megtérülhet. Amennyiben az üzleti és cégérték amortizálható, a kérdéses külföldi részesedés újbóli értékesítése esetén a levont összeg az értékesítés pillanatában meghatározandó hozzáadott érték összegét növelné. Azonban az előny még ennek a bizonytalan körülménynek a fennállta esetén sem tűnne el egészen, mivel az adó kivetése – ami egy későbbi időpontban történik – nem veszi figyelembe a likviditási költséget. A két fél helyesen állapítja meg, hogy gazdasági szempontból az előny összege legalább annyi, mint egy olyan kamatmentes hitelkereté, amely mindaddig, amíg az üzleti és cégérték az adózó számvitelében szerepel, évente lehetővé teszi huszadrészének felvételét. |
| --- | --- |

(103)

Amennyiben a felvásárolt részesedések újból értékesítésre kerülnének, ez az előny az értéktöbbletadón keresztül részben megtérülhet. Amennyiben az üzleti és cégérték amortizálható, a kérdéses külföldi részesedés újbóli értékesítése esetén a levont összeg az értékesítés pillanatában meghatározandó hozzáadott érték összegét növelné. Azonban az előny még ennek a bizonytalan körülménynek a fennállta esetén sem tűnne el egészen, mivel az adó kivetése – ami egy későbbi időpontban történik – nem veszi figyelembe a likviditási költséget. A két fél helyesen állapítja meg, hogy gazdasági szempontból az előny összege legalább annyi, mint egy olyan kamatmentes hitelkereté, amely mindaddig, amíg az üzleti és cégérték az adózó számvitelében szerepel, évente lehetővé teszi huszadrészének felvételét.

| (104) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság már említett egy hipotetikus példát, amely szerint egy 2002-ben szerzett részesedés 5 %-os leszámítolási kamat alkalmazása (71) esetén is 20,6 %-os előnyt jelent, figyelembe véve a hatályos 35/2006. sz. törvény (72) által 2022-ig meghatározott társaságiadó-kulcsok struktúráját. A harmadik felek nem kifogásolták e számokat. Amennyiben a felvásárolt részesedéseket újból értékesítenék, az előny azoknak a kamatoknak felel meg, amelyeket az adózótól az előző preambulumbekezdésben leírt tulajdonságokkal rendelkező hitelkeret után szedtek volna. |
| --- | --- |

(104)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság már említett egy hipotetikus példát, amely szerint egy 2002-ben szerzett részesedés 5 %-os leszámítolási kamat alkalmazása (71) esetén is 20,6 %-os előnyt jelent, figyelembe véve a hatályos 35/2006. sz. törvény (72) által 2022-ig meghatározott társaságiadó-kulcsok struktúráját. A harmadik felek nem kifogásolták e számokat. Amennyiben a felvásárolt részesedéseket újból értékesítenék, az előny azoknak a kamatoknak felel meg, amelyeket az adózótól az előző preambulumbekezdésben leírt tulajdonságokkal rendelkező hitelkeret után szedtek volna.

| (105) | Végül a Bizottság nem tudja elfogadni a spanyol hatóságok és a harminc fél azon nézetét, amely szerint a vitatott intézkedés végső kedvezményezettje a külföldi részesedés eladója lenne, mivel az magasabb árra tesz szert. Először is nem létezik olyan mechanizmus, amely által az előny teljes egészében átszállna az eladóra. Másodszor, a felvásárlási ár nemcsak a vitatott intézkedés, hanem számos különböző körülmény eredménye. Harmadszor, abban a feltételezett esetben, ha a vitatott intézkedés eredményeként egy gazdasági előny átszáll az eladóra, a felvásárló növeli az általa fizetett árat, ami rendkívüli jelentőségű egy verseny során elnyert részesedésszerzési ügyletnél. |
| --- | --- |

(105)

Végül a Bizottság nem tudja elfogadni a spanyol hatóságok és a harminc fél azon nézetét, amely szerint a vitatott intézkedés végső kedvezményezettje a külföldi részesedés eladója lenne, mivel az magasabb árra tesz szert. Először is nem létezik olyan mechanizmus, amely által az előny teljes egészében átszállna az eladóra. Másodszor, a felvásárlási ár nemcsak a vitatott intézkedés, hanem számos különböző körülmény eredménye. Harmadszor, abban a feltételezett esetben, ha a vitatott intézkedés eredményeként egy gazdasági előny átszáll az eladóra, a felvásárló növeli az általa fizetett árat, ami rendkívüli jelentőségű egy verseny során elnyert részesedésszerzési ügyletnél.

| (106) | Ebből következően a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy bárhogy is nézve, a vitatott intézkedés előnyt nyújt külföldi részesedések felvásárlásakor. |
| --- | --- |

(106)

Ebből következően a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy bárhogy is nézve, a vitatott intézkedés előnyt nyújt külföldi részesedések felvásárlásakor.

A.1.4.   Az intézkedés indokolása a spanyol adórendszer logikája szerint

| (107) | A Bizottság úgy véli, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (73) az egyes társaságok között különbséget tevő intézkedések akkor nem valósítanak meg állami támogatást, ha maguk is a terhek azon rendszeréhez tartoznak, amelyek jellege vagy általános struktúrája a megkülönböztetést eredményezte. Ez az adózási rendszer jellegén vagy általános struktúráján alapuló indokolás egy egyedi adóügyi intézkedésnek az általános adózási rendszer belső logikájának való megfelelését tükrözi. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság úgy véli, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint (73) az egyes társaságok között különbséget tevő intézkedések akkor nem valósítanak meg állami támogatást, ha maguk is a terhek azon rendszeréhez tartoznak, amelyek jellege vagy általános struktúrája a megkülönböztetést eredményezte. Ez az adózási rendszer jellegén vagy általános struktúráján alapuló indokolás egy egyedi adóügyi intézkedésnek az általános adózási rendszer belső logikájának való megfelelését tükrözi.

| (108) | Ilyen értelemben a Bizottság elsősorban úgy véli, hogy a spanyol hatóságok nem bizonyították be, hogy a vitatott intézkedés következményeként eltűnne a kettős adóztatás. A rendszer valójában nem teremt olyan körülményeket, amelyek révén bizonyítást nyerhetne, hogy az eladó ténylegesen a részesedés átadása révén szerzett nyereséggel arányosan adózott, annak ellenére, hogy ez az üzleti és cégérték amortizációjának feltételét képezi egy üzleti kombinációt követően (74). Ki kell emelni, hogy annak ellenére, hogy a spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy nincs hatáskörük felügyeletet gyakorolni egy külföldön ügyleteket megvalósító külföldi eladó felett, a Bizottság rámutat arra, hogy e feltétel megléte más spanyol adóügyi rendelkezések alkalmazásához (75) elengedhetetlen, azonban nem a vitatott intézkedés esetében. |
| --- | --- |

(108)

Ilyen értelemben a Bizottság elsősorban úgy véli, hogy a spanyol hatóságok nem bizonyították be, hogy a vitatott intézkedés következményeként eltűnne a kettős adóztatás. A rendszer valójában nem teremt olyan körülményeket, amelyek révén bizonyítást nyerhetne, hogy az eladó ténylegesen a részesedés átadása révén szerzett nyereséggel arányosan adózott, annak ellenére, hogy ez az üzleti és cégérték amortizációjának feltételét képezi egy üzleti kombinációt követően (74). Ki kell emelni, hogy annak ellenére, hogy a spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy nincs hatáskörük felügyeletet gyakorolni egy külföldön ügyleteket megvalósító külföldi eladó felett, a Bizottság rámutat arra, hogy e feltétel megléte más spanyol adóügyi rendelkezések alkalmazásához (75) elengedhetetlen, azonban nem a vitatott intézkedés esetében.

| (109) | Másodszor, a vitatott intézkedés nem azon jövőbeli osztalékok kettős adózása elkerülésére szolgáló mechanizmus, amelyekre a jövőbeli nyereségek realizálásakor adót kell kivetni, hanem amelyeket nem szabadna e nyereségeknek a jelentős részesedéssel – amelynek megszerzésekor az üzleti és cégérték fizetésére sor került – bíró társaságnak történő visszaosztásakor kétszeresen megadóztatni. A vitatott intézkedés lényegében nem kapcsolja össze a felvett osztalékot és a vitatott intézkedés által biztosított adókedvezményt. Ellenkezőleg, a jelentős részesedés után felvett osztalékok részesülnek mind a TRLIS 21. cikkében meghatározott mentességben, mind pedig a TRLIS 32. cikke által a nemzetközi kettős adózatás elkerülése céljából meghatározott közvetlen adózási semlegesség kedvezményében. Ennek kapcsán az üzleti és cégérték amortizációja a külföldi társaságokban történő jelentős részesedésszerzések tekintetében további előnyben részesül. |
| --- | --- |

(109)

Másodszor, a vitatott intézkedés nem azon jövőbeli osztalékok kettős adózása elkerülésére szolgáló mechanizmus, amelyekre a jövőbeli nyereségek realizálásakor adót kell kivetni, hanem amelyeket nem szabadna e nyereségeknek a jelentős részesedéssel – amelynek megszerzésekor az üzleti és cégérték fizetésére sor került – bíró társaságnak történő visszaosztásakor kétszeresen megadóztatni. A vitatott intézkedés lényegében nem kapcsolja össze a felvett osztalékot és a vitatott intézkedés által biztosított adókedvezményt. Ellenkezőleg, a jelentős részesedés után felvett osztalékok részesülnek mind a TRLIS 21. cikkében meghatározott mentességben, mind pedig a TRLIS 32. cikke által a nemzetközi kettős adózatás elkerülése céljából meghatározott közvetlen adózási semlegesség kedvezményében. Ennek kapcsán az üzleti és cégérték amortizációja a külföldi társaságokban történő jelentős részesedésszerzések tekintetében további előnyben részesül.

| (110) | Harmadszor, a spanyol hatóságok nem bizonyították be, hogy a vitatott intézkedés az értékcsökkenésre vonatkozó szabályok kiterjesztése volna, hiszen ahhoz a veszteségek részletes, tényszerű számításon alapuló objektív bizonyítékai szükségesek, amelyeket azonban a vitatott intézkedés nem igényli. Ellenkezőleg, a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a másodlagos piacon nem jegyzett nemzeti és külföldi gazdasági intézmények saját tőkéjében szerzett részesedéseknek a pénzügyi év kezdete és lezárása közötti értékcsökkenésének részleges leírását. A vitatott intézkedés, amely a kedvezményezettek szempontjából összeegyeztethető a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdésével (76), az értékcsökkenéshez kapcsolódó elméleti könyv szerinti érték csökkenésén felül további levonásokról is rendelkezik. |
| --- | --- |

(110)

Harmadszor, a spanyol hatóságok nem bizonyították be, hogy a vitatott intézkedés az értékcsökkenésre vonatkozó szabályok kiterjesztése volna, hiszen ahhoz a veszteségek részletes, tényszerű számításon alapuló objektív bizonyítékai szükségesek, amelyeket azonban a vitatott intézkedés nem igényli. Ellenkezőleg, a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a másodlagos piacon nem jegyzett nemzeti és külföldi gazdasági intézmények saját tőkéjében szerzett részesedéseknek a pénzügyi év kezdete és lezárása közötti értékcsökkenésének részleges leírását. A vitatott intézkedés, amely a kedvezményezettek szempontjából összeegyeztethető a TRLIS 12. cikkének (3) bekezdésével (76), az értékcsökkenéshez kapcsolódó elméleti könyv szerinti érték csökkenésén felül további levonásokról is rendelkezik.

| (111) | Negyedszer, a Bizottság hangsúlyozza, hogy míg a spanyol részesedések szerzéséből származó üzleti és cégérték nem amortizálható, a külföldi társaságok üzleti és cégértéke meghatározott feltétek mellett amortizálható. Az adórendszer logikája szerint a külföldi társaságok esetében az üzleti és cégértéknek a spanyol társaságokétól eltérő adóügyi kezelése a vitatott intézkedés által bevezetett olyan különbség, amely nem szükséges és nem is arányos. A Bizottság aránytalannak ítéli, hogy az adott rendszer nominálisan és ténylegesen is lényegesen eltérő módon adóztasson társaságokat, amelyek helyzete kizárólag abban hasonló, hogy néhányan közülük részt vesznek külföldi befektetési lehetőségekben. |
| --- | --- |

(111)

Negyedszer, a Bizottság hangsúlyozza, hogy míg a spanyol részesedések szerzéséből származó üzleti és cégérték nem amortizálható, a külföldi társaságok üzleti és cégértéke meghatározott feltétek mellett amortizálható. Az adórendszer logikája szerint a külföldi társaságok esetében az üzleti és cégértéknek a spanyol társaságokétól eltérő adóügyi kezelése a vitatott intézkedés által bevezetett olyan különbség, amely nem szükséges és nem is arányos. A Bizottság aránytalannak ítéli, hogy az adott rendszer nominálisan és ténylegesen is lényegesen eltérő módon adóztasson társaságokat, amelyek helyzete kizárólag abban hasonló, hogy néhányan közülük részt vesznek külföldi befektetési lehetőségekben.

| (112) | Végül a spanyol hatóságok azt állítják, hogy a vitatott intézkedést a társasági adó (77) területén alkalmazandó semlegesség elve indokolja. Valóban, a vitatott intézkedés meghozatalakor hatályos társasági adóról szóló törvény (78) indokolása világosan utalt erre az elvre. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a spanyol hatóságok – amelyek kifejezetten utalnak „az export növekedésére” – által hivatkozott „versenyképesség elve” (79) is erre a reformra ösztönöz. E tekintetben nem szabad elfelejteni, hogy a Bizottság korábbi határozatai (80) szerint aránytalan eltérő tényleges adót kivetni hasonló helyzetű társaságokra pusztán azért, mert exporttal kapcsolatos tevékenységeket folytatnak vagy külföldi befektetési lehetőségeket keresnek. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélete (81) szerint „[...] bár az egyenlő közteherviselés és az adózási képesség elvei minden bizonnyal részét képezik a spanyol adózási rendszernek, arra nem köteleznek, hogy eltérő helyzetű adózók egyforma eljárásban részesüljenek. [...]”. |
| --- | --- |

(112)

Végül a spanyol hatóságok azt állítják, hogy a vitatott intézkedést a társasági adó (77) területén alkalmazandó semlegesség elve indokolja. Valóban, a vitatott intézkedés meghozatalakor hatályos társasági adóról szóló törvény (78) indokolása világosan utalt erre az elvre. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a spanyol hatóságok – amelyek kifejezetten utalnak „az export növekedésére” – által hivatkozott „versenyképesség elve” (79) is erre a reformra ösztönöz. E tekintetben nem szabad elfelejteni, hogy a Bizottság korábbi határozatai (80) szerint aránytalan eltérő tényleges adót kivetni hasonló helyzetű társaságokra pusztán azért, mert exporttal kapcsolatos tevékenységeket folytatnak vagy külföldi befektetési lehetőségeket keresnek. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélete (81) szerint „[...] bár az egyenlő közteherviselés és az adózási képesség elvei minden bizonnyal részét képezik a spanyol adózási rendszernek, arra nem köteleznek, hogy eltérő helyzetű adózók egyforma eljárásban részesüljenek. [...]”.

| (113) | A felvetett érveknek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a semlegesség elve nem indokolhatja a vitatott intézkedést. Valójában, ahogy a két fél is hangsúlyozta, az a tény, hogy a vitatott intézkedés legalább 5 %-os részesedésszerzés esetén alkalmazható, azt igazolja, hogy a kérdéses intézkedés olyan meghatározott helyzetekre alkalmazható, amelyek között nincs nagyobb hasonlóság. Állítható tehát, hogy a referenciarendszernek megfelelően a jogilag és tényszerűen eltérő helyzetek ugyanabban az elbánásban részesülnek. A Bizottság véleménye szerint ezért a vitatott intézkedés igazolása céljából nem lehet a semlegesség elvére hivatkozni. |
| --- | --- |

(113)

A felvetett érveknek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a semlegesség elve nem indokolhatja a vitatott intézkedést. Valójában, ahogy a két fél is hangsúlyozta, az a tény, hogy a vitatott intézkedés legalább 5 %-os részesedésszerzés esetén alkalmazható, azt igazolja, hogy a kérdéses intézkedés olyan meghatározott helyzetekre alkalmazható, amelyek között nincs nagyobb hasonlóság. Állítható tehát, hogy a referenciarendszernek megfelelően a jogilag és tényszerűen eltérő helyzetek ugyanabban az elbánásban részesülnek. A Bizottság véleménye szerint ezért a vitatott intézkedés igazolása céljából nem lehet a semlegesség elvére hivatkozni.

| (114) | A (107)–(113) preambulumbekezdésben kifejtettek figyelembevételével a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a kérdéses adózási rendelkezés szelektív előnyt biztosító jellege nem indokolható az adózási rendszer jellegével. Következésképpen úgy kell tekinteni, hogy a vitatott intézkedés diszkriminatív elemet tartalmaz, amelynek korlátozó jellege attól függ, hogy mely országban megy végbe az adókedvezményt élvező ügylet (82); és amely megkülönböztetés nem indokolható a spanyol adózási rendszer logikájával. |
| --- | --- |

(114)

A (107)–(113) preambulumbekezdésben kifejtettek figyelembevételével a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a kérdéses adózási rendelkezés szelektív előnyt biztosító jellege nem indokolható az adózási rendszer jellegével. Következésképpen úgy kell tekinteni, hogy a vitatott intézkedés diszkriminatív elemet tartalmaz, amelynek korlátozó jellege attól függ, hogy mely országban megy végbe az adókedvezményt élvező ügylet (82); és amely megkülönböztetés nem indokolható a spanyol adózási rendszer logikájával.

A.2.   Kiegészítő érvelés: a vitatott intézkedés elemzése a harmadik országokkal folytatott ügyletekben jelentkező üzleti és cégérték adójogi kezelése tekintetében, a referenciarendszer alapján

| (115) | A spanyol hatóságok elmagyarázták, hogy a vitatott intézkedés célja az adójogi kezelés terén megnyilvánuló különbség megszüntetése egy azonnali üzleti kombináció által követett felvásárlás és egy üzleti kombináció nélküli részesedésszerzés között. Ennek megfelelően a vitatott intézkedés hatásköre a nem spanyolországi székhelyű társaságokban történt jelentős részesedésszerzésekre korlátozódna, mivel bizonyos akadályok miatt nehezebb egy határokon átnyúló, mint egy helyi üzleti kombinációt létrehozni (83). Ezen akadályok fennállta következtében a külföldön befektető spanyol adófizetők jogilag és tényszerűen is más helyzetben lennének, mint azok, akik Spanyolországban realizálnak befektetéseket (84): „Végül is, nem szükségszerű, hogy bizonyos adóügyi intézkedések csupán különbséget tevő jellegük miatt állami támogatást képviseljenek, azt is elemezni kell, hogy a Bizottság Közleményében megfogalmazottak szerint ezen intézkedések szükségesek és funkcionálisak-e az adórendszer hatékonysága szempontjából. Éppen emiatt a spanyol adóügyi jogszabály eltérő adórendszereket határozott meg az olyan egymástól ténylegesen eltérő helyzetek számára, mint a külföldi gazdasági szervezetekben szerzett részesedések, szemben a spanyol társaságokban realizált felvásárlásokkal (nem lehetséges koncentrációs ügyleteket végrehajtani, kockázatvállalás stb.), annak érdekében, hogy biztosíthassa a spanyol belső jogszabályokat és magát a közösségi jogot is vezérlő adóügyi semlegességet, és a spanyol adórendszer koherens és hatékony logikáját.” |
| --- | --- |

(115)

A spanyol hatóságok elmagyarázták, hogy a vitatott intézkedés célja az adójogi kezelés terén megnyilvánuló különbség megszüntetése egy azonnali üzleti kombináció által követett felvásárlás és egy üzleti kombináció nélküli részesedésszerzés között. Ennek megfelelően a vitatott intézkedés hatásköre a nem spanyolországi székhelyű társaságokban történt jelentős részesedésszerzésekre korlátozódna, mivel bizonyos akadályok miatt nehezebb egy határokon átnyúló, mint egy helyi üzleti kombinációt létrehozni (83). Ezen akadályok fennállta következtében a külföldön befektető spanyol adófizetők jogilag és tényszerűen is más helyzetben lennének, mint azok, akik Spanyolországban realizálnak befektetéseket (84): „Végül is, nem szükségszerű, hogy bizonyos adóügyi intézkedések csupán különbséget tevő jellegük miatt állami támogatást képviseljenek, azt is elemezni kell, hogy a Bizottság Közleményében megfogalmazottak szerint ezen intézkedések szükségesek és funkcionálisak-e az adórendszer hatékonysága szempontjából. Éppen emiatt a spanyol adóügyi jogszabály eltérő adórendszereket határozott meg az olyan egymástól ténylegesen eltérő helyzetek számára, mint a külföldi gazdasági szervezetekben szerzett részesedések, szemben a spanyol társaságokban realizált felvásárlásokkal (nem lehetséges koncentrációs ügyleteket végrehajtani, kockázatvállalás stb.), annak érdekében, hogy biztosíthassa a spanyol belső jogszabályokat és magát a közösségi jogot is vezérlő adóügyi semlegességet, és a spanyol adórendszer koherens és hatékony logikáját.”

| (116) | A spanyol hatóságok szerint a spanyol adórendszer semlegességének biztosítása és a spanyol részesedések felvásárlásának kedvezőbb adójogi kezelésének elkerülése érdekében szükséges lenne különleges adóügyi kezelést biztosítani a határokon átnyúló részesedésszerzéseknek. Ebből következően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél véleménye szerint a külföldi részesedésszerzések esetében az üzleti és cégértékre alkalmazott adóügyi eljárás képezheti a megfelelő referenciakeretet a vitatott intézkedés értékeléséhez. |
| --- | --- |

(116)

A spanyol hatóságok szerint a spanyol adórendszer semlegességének biztosítása és a spanyol részesedések felvásárlásának kedvezőbb adójogi kezelésének elkerülése érdekében szükséges lenne különleges adóügyi kezelést biztosítani a határokon átnyúló részesedésszerzéseknek. Ebből következően a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél véleménye szerint a külföldi részesedésszerzések esetében az üzleti és cégértékre alkalmazott adóügyi eljárás képezheti a megfelelő referenciakeretet a vitatott intézkedés értékeléséhez.

| (117) | A Bizottság úgy véli, hogy bár a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a jelen eljárás keretében nem szolgáltatott elégséges elemet a spanyol részesedésekkel folytatott ügyletek és a Közösség területén székhellyel rendelkező társaságok közötti ügyletek eltérő adóügyi kezelésének igazolására (leírás a (92)–(96) preambulumbekezdésben), a priori nem zárható ki teljesen egy ilyenfajta különbségtételt harmadik országokkal folytatott ügyletek tekintetében. A Közösségen kívül valóban lehetnek még jogi akadályai a határokon átnyúló üzleti kombinációnak, amelyek következtében a határokon átnyúló ügyletek helyzete jogilag és tényszerűen eltér a Közösségen belüli ügyletek helyzetétől. Ennek eredményeként, mivel nincs lehetőség üzleti kombinációk létrehozására, kimaradhatnak ebből az adókedvezményből azok a Közösségen kívüli részesedésszerzések, amelyek a részvényesek többségének birtoklása esetén az üzleti és cégérték adóleírásához vezethettek volna. A semleges adóztatás biztosítása érdekében szükség lehet arra, hogy azokra a tranzakciókra is érvényesíthessék az üzleti és cégérték adóleírását, amelyek tényszerűen és jogilag kívül állnak a közösségi kereteken. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság úgy véli, hogy bár a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a jelen eljárás keretében nem szolgáltatott elégséges elemet a spanyol részesedésekkel folytatott ügyletek és a Közösség területén székhellyel rendelkező társaságok közötti ügyletek eltérő adóügyi kezelésének igazolására (leírás a (92)–(96) preambulumbekezdésben), a priori nem zárható ki teljesen egy ilyenfajta különbségtételt harmadik országokkal folytatott ügyletek tekintetében. A Közösségen kívül valóban lehetnek még jogi akadályai a határokon átnyúló üzleti kombinációnak, amelyek következtében a határokon átnyúló ügyletek helyzete jogilag és tényszerűen eltér a Közösségen belüli ügyletek helyzetétől. Ennek eredményeként, mivel nincs lehetőség üzleti kombinációk létrehozására, kimaradhatnak ebből az adókedvezményből azok a Közösségen kívüli részesedésszerzések, amelyek a részvényesek többségének birtoklása esetén az üzleti és cégérték adóleírásához vezethettek volna. A semleges adóztatás biztosítása érdekében szükség lehet arra, hogy azokra a tranzakciókra is érvényesíthessék az üzleti és cégérték adóleírását, amelyek tényszerűen és jogilag kívül állnak a közösségi kereteken.

| (118) | Jelenlegi formájában a vitatott intézkedés lehetővé teszi, hogy az üzleti és cégérték adóleírása elkülönítve jelenjen meg, még azokban az esetekben is, amikor a kedvezményezett megszerzi a részvényesek 5 %-át, ezért a vitatott intézkedés kivételt jelenthet a referenciarendszer alól, oly módon is, ahogy azt a (117) preambulumbekezdés rögzíti. |
| --- | --- |

(118)

Jelenlegi formájában a vitatott intézkedés lehetővé teszi, hogy az üzleti és cégérték adóleírása elkülönítve jelenjen meg, még azokban az esetekben is, amikor a kedvezményezett megszerzi a részvényesek 5 %-át, ezért a vitatott intézkedés kivételt jelenthet a referenciarendszer alól, oly módon is, ahogy azt a (117) preambulumbekezdés rögzíti.

| (119) | Ennek értelmében a Bizottság fenntartja a 2007. október 10-i, az eljárás megindításáról szóló határozat által megindított eljárást a Közösségen kívüli részesedésszerzések vonatkozásában, figyelembe véve azt, hogy a spanyol hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy újabb részletekkel szolgálnak a Közösségen kívüli összeolvadások előtti akadályokra vonatkozóan. Következésképpen a 2007. október 10-én megindított eljárás függőben marad a Közösségen kívüli részesedésszerzések tekintetében. |
| --- | --- |

(119)

Ennek értelmében a Bizottság fenntartja a 2007. október 10-i, az eljárás megindításáról szóló határozat által megindított eljárást a Közösségen kívüli részesedésszerzések vonatkozásában, figyelembe véve azt, hogy a spanyol hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy újabb részletekkel szolgálnak a Közösségen kívüli összeolvadások előtti akadályokra vonatkozóan. Következésképpen a 2007. október 10-én megindított eljárás függőben marad a Közösségen kívüli részesedésszerzések tekintetében.

B.   Állami források megléte

| (120) | Az intézkedés állami források felhasználását vonja maga után, mivel lemond az adókedvezmény összegének megfelelő adóbevételről, amelyet külföldi társaságokban jelentős részesedést szerző, spanyolországi adóalanyok fizettek volna be a felvásárlást követő legalább húsz éven keresztül. |
| --- | --- |

(120)

Az intézkedés állami források felhasználását vonja maga után, mivel lemond az adókedvezmény összegének megfelelő adóbevételről, amelyet külföldi társaságokban jelentős részesedést szerző, spanyolországi adóalanyok fizettek volna be a felvásárlást követő legalább húsz éven keresztül.

| (121) | Az adóbevételekről történő lemondás csökkenti a vállalati költségvetés szokásos terheit, ezért bár szorosabb értelemben nem szubvencióról van szó, hasonló jellegű és azonos hatású. Hasonlóképpen állami támogatásnak felel meg az az intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy bizonyos társaságok adókedvezményben részesüljenek vagy annak befizetésére halasztást kapjanak. Költségvetési szempontból és a Bíróság ítélkezési gyakorlatának (85) és a Bizottság közleményének (86) szellemében, az adóalap csökkenése következtében a vitatott intézkedés veszteséget jelent az állami adóbevételek terén, ami állami források felhasználásával egyenlő. |
| --- | --- |

(121)

Az adóbevételekről történő lemondás csökkenti a vállalati költségvetés szokásos terheit, ezért bár szorosabb értelemben nem szubvencióról van szó, hasonló jellegű és azonos hatású. Hasonlóképpen állami támogatásnak felel meg az az intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy bizonyos társaságok adókedvezményben részesüljenek vagy annak befizetésére halasztást kapjanak. Költségvetési szempontból és a Bíróság ítélkezési gyakorlatának (85) és a Bizottság közleményének (86) szellemében, az adóalap csökkenése következtében a vitatott intézkedés veszteséget jelent az állami adóbevételek terén, ami állami források felhasználásával egyenlő.

| (122) | Mindezért a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés állami források felhasználását vonja maga után. |
| --- | --- |

(122)

Mindezért a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés állami források felhasználását vonja maga után.

C.   A verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása

| (123) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (87), „[...] Annak értékelése keretében, hogy valamely nemzeti intézkedés tiltott állami támogatásnak minősítendő-e, nem azt kell megállapítani, hogy a támogatásoknak tényleges hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, hanem csak azt kell megvizsgálni, hogy e támogatások képesek-e hatást gyakorolni a kereskedelemre és torzítani a versenyt. Ha az állam által nyújtott támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti a Közösségen belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint ami befolyásolja ezt a kereskedelmet. [...] Nem szükséges továbbá, hogy a kedvezményezett vállalkozás saját maga részt vegyen a Közösségen belüli kereskedelemben. Ugyanis amikor a tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat, vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek.” Továbbá az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (88) annak megállapítására, hogy az intézkedés torzítja a versenyt, elegendő, ha egy intézkedés kedvezményezettje a versenyre nyitott piacokon más társaságokkal versenyben áll. A Bizottság véleménye szerint az ítélkezési gyakorlatban figyelembe vett körülmények a következő okok miatt teljesültnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(123)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (87), „[...] Annak értékelése keretében, hogy valamely nemzeti intézkedés tiltott állami támogatásnak minősítendő-e, nem azt kell megállapítani, hogy a támogatásoknak tényleges hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, hanem csak azt kell megvizsgálni, hogy e támogatások képesek-e hatást gyakorolni a kereskedelemre és torzítani a versenyt. Ha az állam által nyújtott támogatás valamely vállalkozás helyzetét megerősíti a Közösségen belüli kereskedelemben versenytársaival szemben, a támogatást olyannak kell tekinteni, mint ami befolyásolja ezt a kereskedelmet. [...] Nem szükséges továbbá, hogy a kedvezményezett vállalkozás saját maga részt vegyen a Közösségen belüli kereskedelemben. Ugyanis amikor a tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat, vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek.” Továbbá az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (88) annak megállapítására, hogy az intézkedés torzítja a versenyt, elegendő, ha egy intézkedés kedvezményezettje a versenyre nyitott piacokon más társaságokkal versenyben áll. A Bizottság véleménye szerint az ítélkezési gyakorlatban figyelembe vett körülmények a következő okok miatt teljesültnek tekinthetők.

| (124) | Először, a vitatott intézkedés finanszírozási előnyt biztosít, amely által megerősíti a kedvezményezett és az alárendelt társaság által létrehozható gazdasági egység pozícióját. E tekintetben és a bírósági ítélkezési gyakorlattal (89) összhangban maga az alárendelt társaság feletti ellenőrzés birtoklása és az ellenőrzésnek ez utóbbi irányításába közvetlenül vagy közvetve történő beavatkozás útján történő tényleges gyakorlása elegendő annak vélelmére, hogy fennáll az alárendelt társaság által folytatott gazdasági tevékenységben történő részvétel. |
| --- | --- |

(124)

Először, a vitatott intézkedés finanszírozási előnyt biztosít, amely által megerősíti a kedvezményezett és az alárendelt társaság által létrehozható gazdasági egység pozícióját. E tekintetben és a bírósági ítélkezési gyakorlattal (89) összhangban maga az alárendelt társaság feletti ellenőrzés birtoklása és az ellenőrzésnek ez utóbbi irányításába közvetlenül vagy közvetve történő beavatkozás útján történő tényleges gyakorlása elegendő annak vélelmére, hogy fennáll az alárendelt társaság által folytatott gazdasági tevékenységben történő részvétel.

| (125) | Másodszor, mivel a külföldi alárendelt társaságokban jelentős részesedést szerző spanyol társaságoknak adókedvezményt biztosít, a vitatott intézkedés még ennél is nyilvánvalóbban torzíthatja az európai versenytársak között folyó versenyt. E megállapítást megerősíti az a tény, hogy számos társaság tett panaszt vagy jelentkezett az eljárás megindításáról szóló határozatot követően azzal, hogy a vitatott intézkedés jelentős előnyt biztosít és ezzel szárnyakat ad a spanyol társaságok fúziós törekvéseinek, különösen az árverési eljárások területén. A legkevesebb, amit e megnyilvánulások állítanak – függetlenül attól, hogy részletes beadványaikban helyesen ítélték-e meg a támogatás meglétét – az az, hogy számos nem spanyol társaság szerint a vitatott intézkedés hátrányosan érinti piaci pozíciójukat. |
| --- | --- |

(125)

Másodszor, mivel a külföldi alárendelt társaságokban jelentős részesedést szerző spanyol társaságoknak adókedvezményt biztosít, a vitatott intézkedés még ennél is nyilvánvalóbban torzíthatja az európai versenytársak között folyó versenyt. E megállapítást megerősíti az a tény, hogy számos társaság tett panaszt vagy jelentkezett az eljárás megindításáról szóló határozatot követően azzal, hogy a vitatott intézkedés jelentős előnyt biztosít és ezzel szárnyakat ad a spanyol társaságok fúziós törekvéseinek, különösen az árverési eljárások területén. A legkevesebb, amit e megnyilvánulások állítanak – függetlenül attól, hogy részletes beadványaikban helyesen ítélték-e meg a támogatás meglétét – az az, hogy számos nem spanyol társaság szerint a vitatott intézkedés hátrányosan érinti piaci pozíciójukat.

| (126) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a vitatott intézkedés azáltal, hogy potenciálisan javítja a gazdasági tevékenységekben közvetlenül részt vevő spanyolországi adóalany kedvezményezettek működési feltételeit, kedvezőtlen hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre és főként torzíthatja a belső piacon folyó versenyt. |
| --- | --- |

(126)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a vitatott intézkedés azáltal, hogy potenciálisan javítja a gazdasági tevékenységekben közvetlenül részt vevő spanyolországi adóalany kedvezményezettek működési feltételeit, kedvezőtlen hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre és főként torzíthatja a belső piacon folyó versenyt.

D.   A Bizottság észrevételei a benyújtott megjegyzésekkel kapcsolatban

| (127) | Mielőtt sor kerülne az intézkedés minősítésére vonatkozó következtetések levonására, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy részletesebben kielemezze a spanyol hatóságok és harmadik felek által felvetett azon érveket, amelyekkel a rendszer értékelésével foglalkozó bekezdésekben ((83) és a további preambulumbekezdésekben) közvetlenül vagy közvetve még nem foglalkozott. |
| --- | --- |

(127)

Mielőtt sor kerülne az intézkedés minősítésére vonatkozó következtetések levonására, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy részletesebben kielemezze a spanyol hatóságok és harmadik felek által felvetett azon érveket, amelyekkel a rendszer értékelésével foglalkozó bekezdésekben ((83) és a további preambulumbekezdésekben) közvetlenül vagy közvetve még nem foglalkozott.

D.1.   Észrevételek a 2006-os jövedelemadó-bevallásokból kigyűjtött adatokkal és a Bíróság C-501/00 ügyben hozott ítéletére vonatkozó megjegyzésekkel kapcsolatban

| (128) | A vitatott intézkedés nem szelektív (90) voltának bizonyítása céljából a spanyol hatóságok által a 2006-os jövedelemadó-bevallásokból kigyűjtött adatokat illetően, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a benyújtott információ általában nem pontos. Először is, az adatok kategóriák szerint kezelik a kedvezményezetteket (tevékenység, forgalom), azonban nem jelzik, hogy a szóban forgó kedvezményezettek az egyes érintett kategóriák kisebb vagy jelentősebb részét képviselik-e. Másodszor, bár a kedvezményezettek forgalmának volumenén alapuló statisztikai adatok fontos mutatók lehetnek akkor, ha annak bizonyítására szolgálnak, hogy a vitatott intézkedés az összes spanyolországi társaságra alkalmazható, hangsúlyozni kell, hogy a vitatott intézkedés a részesedésszerzésekre vonatkozik. Ez a befektetéstípus nem generál szükségszerűen jelentős forgalmat, ezért például a szóban forgó adatokban a holdingtársaságok kkv-ként szerepelhetnek. Ezért az adatok akkor tekinthetők relevánsnak, ha olyan további mutatókkal egészülnek ki, mint például a mérlegfőösszegek, vagy hogy a kedvezményezettek összevonhatják-e adóalapjukat más spanyol adózókéval. Harmadszor, az adatok azért sem tűnnek reprezentatívnak, mert nem tartalmazzák a kedvezményezettek által megszerzett részesedések mértékét (többségi vagy csak kisebbségi részesedések). Végül a kapott adatok nem adnak iránymutatást arra nézve, hogy betartják-e a kkv-król szóló 2003. évi bizottsági ajánlásban (91) rögzített feltételeket. Mindezért a Bizottság megállapítja, hogy bizonyítását a vitatott intézkedés saját jellemzőinek betudható szelektív voltát a spanyol hatóságok által benyújtott részleges és kevéssé reprezentatív adatok nem cáfolták. |
| --- | --- |

(128)

A vitatott intézkedés nem szelektív (90) voltának bizonyítása céljából a spanyol hatóságok által a 2006-os jövedelemadó-bevallásokból kigyűjtött adatokat illetően, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a benyújtott információ általában nem pontos. Először is, az adatok kategóriák szerint kezelik a kedvezményezetteket (tevékenység, forgalom), azonban nem jelzik, hogy a szóban forgó kedvezményezettek az egyes érintett kategóriák kisebb vagy jelentősebb részét képviselik-e. Másodszor, bár a kedvezményezettek forgalmának volumenén alapuló statisztikai adatok fontos mutatók lehetnek akkor, ha annak bizonyítására szolgálnak, hogy a vitatott intézkedés az összes spanyolországi társaságra alkalmazható, hangsúlyozni kell, hogy a vitatott intézkedés a részesedésszerzésekre vonatkozik. Ez a befektetéstípus nem generál szükségszerűen jelentős forgalmat, ezért például a szóban forgó adatokban a holdingtársaságok kkv-ként szerepelhetnek. Ezért az adatok akkor tekinthetők relevánsnak, ha olyan további mutatókkal egészülnek ki, mint például a mérlegfőösszegek, vagy hogy a kedvezményezettek összevonhatják-e adóalapjukat más spanyol adózókéval. Harmadszor, az adatok azért sem tűnnek reprezentatívnak, mert nem tartalmazzák a kedvezményezettek által megszerzett részesedések mértékét (többségi vagy csak kisebbségi részesedések). Végül a kapott adatok nem adnak iránymutatást arra nézve, hogy betartják-e a kkv-król szóló 2003. évi bizottsági ajánlásban (91) rögzített feltételeket. Mindezért a Bizottság megállapítja, hogy bizonyítását a vitatott intézkedés saját jellemzőinek betudható szelektív voltát a spanyol hatóságok által benyújtott részleges és kevéssé reprezentatív adatok nem cáfolták.

| (129) | Ennek ellenére a vitatott intézkedés szelektív jellege akkor sem szűnne meg, ha a spanyol hatóságok által benyújtott érvek további bizonyítékokkal egészülnének ki, mivel – ugyancsak a Bíróság C-501/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletével (92) összhangban – az intézkedés előnyeit csak meghatározott társaságok élvezhetik. Azt illetően, hogy a spanyol hatóságok az intézkedést – mivel bármely spanyolországi székhellyel rendelkező társaság előtt nyitva áll – általános intézkedésnek minősítették (93), emlékezzünk vissza a Bíróság fenti ítéletére. Az ügy ugyancsak egy, a spanyol társasági adó alóli kivételre vonatkozott, konkrétan az „exporttevékenységek utáni adókedvezmény” nevű intézkedésre. A Bíróság előtt a spanyol hatóságok azzal védekeztek, hogy a rendszer nyitva állt bármely spanyolországi székhellyel rendelkező társaság előtt. A Bíróság azonban megállapította, hogy az adókedvezmény „egy bizonyos társasági kategória számára lehetne kedvező, azok számára, amelyek exporttevékenységet folytatnak és a vitatott intézkedésekben meghatározott befektetéseket hajtanak végre” (94). A Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés ebben az ügyben is a Spanyolországból kiinduló tőkeexportot kívánja elősegíteni annak érdekében, hogy javuljon a rendszer kedvezményezettjeinek versenyképessége és ezáltal megerősödjön a spanyol társaságok külföldi pozíciója. |
| --- | --- |

(129)

Ennek ellenére a vitatott intézkedés szelektív jellege akkor sem szűnne meg, ha a spanyol hatóságok által benyújtott érvek további bizonyítékokkal egészülnének ki, mivel – ugyancsak a Bíróság C-501/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletével (92) összhangban – az intézkedés előnyeit csak meghatározott társaságok élvezhetik. Azt illetően, hogy a spanyol hatóságok az intézkedést – mivel bármely spanyolországi székhellyel rendelkező társaság előtt nyitva áll – általános intézkedésnek minősítették (93), emlékezzünk vissza a Bíróság fenti ítéletére. Az ügy ugyancsak egy, a spanyol társasági adó alóli kivételre vonatkozott, konkrétan az „exporttevékenységek utáni adókedvezmény” nevű intézkedésre. A Bíróság előtt a spanyol hatóságok azzal védekeztek, hogy a rendszer nyitva állt bármely spanyolországi székhellyel rendelkező társaság előtt. A Bíróság azonban megállapította, hogy az adókedvezmény „egy bizonyos társasági kategória számára lehetne kedvező, azok számára, amelyek exporttevékenységet folytatnak és a vitatott intézkedésekben meghatározott befektetéseket hajtanak végre” (94). A Bizottság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés ebben az ügyben is a Spanyolországból kiinduló tőkeexportot kívánja elősegíteni annak érdekében, hogy javuljon a rendszer kedvezményezettjeinek versenyképessége és ezáltal megerősödjön a spanyol társaságok külföldi pozíciója.

| (130) | Ilyen értelemben hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság szerint a vitatott intézkedések igazolásához annak az adórendszernek jellege vagy struktúrája alapján, amelynek maguk is részei, nem elég kijelenteni, hogy céljuk a nemzetközi kereskedelem előmozdítása. E cél valóban gazdasági célkitűzés, azonban nem került bizonyításra, hogy megfelelne az adózási rendszer általános logikájának. [...] Hasonlóképpen az a körülmény, hogy a vitatott intézkedések olyan kereskedelmi vagy iparpolitikai célokat követnek, mint a nemzetközi kereskedelem előmozdítása a külföldön megvalósított befektetések támogatása által, nem elégséges ahhoz, hogy azonnal el lehessen vetni a 4. cikk CA, c) pontja szerinti „támogatások” (95) minősítést. A mostani ügyben a spanyol hatóságok anélkül, hogy bebizonyították volna, hogy az intézkedést a rendszer logikája igazolja, egyszerűen kijelentették, hogy a vitatott intézkedés célja a nemzetközi kereskedelem fejlesztése és a társaságok megerősítése. A fentiek figyelembevételével a Bizottság megerősíti elemzését, amely szerint a vitatott intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(130)

Ilyen értelemben hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság szerint a vitatott intézkedések igazolásához annak az adórendszernek jellege vagy struktúrája alapján, amelynek maguk is részei, nem elég kijelenteni, hogy céljuk a nemzetközi kereskedelem előmozdítása. E cél valóban gazdasági célkitűzés, azonban nem került bizonyításra, hogy megfelelne az adózási rendszer általános logikájának. [...] Hasonlóképpen az a körülmény, hogy a vitatott intézkedések olyan kereskedelmi vagy iparpolitikai célokat követnek, mint a nemzetközi kereskedelem előmozdítása a külföldön megvalósított befektetések támogatása által, nem elégséges ahhoz, hogy azonnal el lehessen vetni a 4. cikk CA, c) pontja szerinti „támogatások” (95) minősítést. A mostani ügyben a spanyol hatóságok anélkül, hogy bebizonyították volna, hogy az intézkedést a rendszer logikája igazolja, egyszerűen kijelentették, hogy a vitatott intézkedés célja a nemzetközi kereskedelem fejlesztése és a társaságok megerősítése. A fentiek figyelembevételével a Bizottság megerősíti elemzését, amely szerint a vitatott intézkedés szelektív.

D.2.   Észrevételek a Bizottság gyakorlatára vonatkozó megjegyzésekről

| (131) | A szelektivitás fogalmának a mostani ügyben alkalmazott feltételezetten újító megközelítésével kapcsolatos megjegyzést illetően először is hangsúlyozni kell, hogy ez a felfogás tökéletes összhangban áll a Bizottság döntéshozatali és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelyeket a (92) preambulumbekezdés rögzít. A mostani konkrét ügyben alkalmazott megközelítés nem jelent eltérést a spanyol hatóságok által említett N 480/2007 (96) sz. ügyben hozott bizottsági határozattól sem. E határozat, amikor utalt (97) az adókedvezményeknek a K + F érdekében történő hatékonyabb felhasználásáról szóló, a Bizottság által a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett közleményre (98), valójában figyelembe vette a kitűzött cél sajátos jellegét. A most tárgyalt ügyben a vitatott intézkedés célja nem hasonlít a fenti célra. Továbbá a fenti határozatban tárgyalt spanyol intézkedés, az adott ügytől eltérően, nem tett különbséget a nemzeti és a nemzetközi ügyletek között. |
| --- | --- |

(131)

A szelektivitás fogalmának a mostani ügyben alkalmazott feltételezetten újító megközelítésével kapcsolatos megjegyzést illetően először is hangsúlyozni kell, hogy ez a felfogás tökéletes összhangban áll a Bizottság döntéshozatali és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelyeket a (92) preambulumbekezdés rögzít. A mostani konkrét ügyben alkalmazott megközelítés nem jelent eltérést a spanyol hatóságok által említett N 480/2007 (96) sz. ügyben hozott bizottsági határozattól sem. E határozat, amikor utalt (97) az adókedvezményeknek a K + F érdekében történő hatékonyabb felhasználásáról szóló, a Bizottság által a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett közleményre (98), valójában figyelembe vette a kitűzött cél sajátos jellegét. A most tárgyalt ügyben a vitatott intézkedés célja nem hasonlít a fenti célra. Továbbá a fenti határozatban tárgyalt spanyol intézkedés, az adott ügytől eltérően, nem tett különbséget a nemzeti és a nemzetközi ügyletek között.

| (132) | Végül a vállalatok adózási rendszere alól az olyan irányelvek (99) alkalmazásából eredő kivételeket illetően, mint az anya- és leányvállalatok irányelve, vagy a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések irányelve, a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvek alkalmazásából eredő helyzet teljes mértékben összhangban áll a mostani határozat érvelésével. A közösségi jogharmonizációból következően a határokon átnyúló ügyletek helyzetét a Közösségen és az egyes tagállamokon belül jogilag és tényszerűen is hasonlóan kellene megítélni. A Bizottság továbbá hangsúlyozni szeretné, hogy az Elsőfokú Bíróság a következő határozatot hozta (100): „a jelenlegi közösségi jog szerint a közvetlen adózás a tagállamok hatáskörébe tartozik, bár az állandó ítélkezési gyakorlat szerint e hatáskörüket ez utóbbiaknak az említett jog tiszteletben tartásával kell gyakorolniuk (lásd különösen a C-391/97. sz., Geschwind ügyet (EBHT 1999, I-5451. o. (20) bekezdés), és ezért tartózkodniuk kell e területen bármely intézkedés meghozatalától, amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósíthat meg”. |
| --- | --- |

(132)

Végül a vállalatok adózási rendszere alól az olyan irányelvek (99) alkalmazásából eredő kivételeket illetően, mint az anya- és leányvállalatok irányelve, vagy a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések irányelve, a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvek alkalmazásából eredő helyzet teljes mértékben összhangban áll a mostani határozat érvelésével. A közösségi jogharmonizációból következően a határokon átnyúló ügyletek helyzetét a Közösségen és az egyes tagállamokon belül jogilag és tényszerűen is hasonlóan kellene megítélni. A Bizottság továbbá hangsúlyozni szeretné, hogy az Elsőfokú Bíróság a következő határozatot hozta (100): „a jelenlegi közösségi jog szerint a közvetlen adózás a tagállamok hatáskörébe tartozik, bár az állandó ítélkezési gyakorlat szerint e hatáskörüket ez utóbbiaknak az említett jog tiszteletben tartásával kell gyakorolniuk (lásd különösen a C-391/97. sz., Geschwind ügyet (EBHT 1999, I-5451. o. (20) bekezdés), és ezért tartózkodniuk kell e területen bármely intézkedés meghozatalától, amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósíthat meg”.

D.3.   Észrevételek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjára vonatkozó megjegyzésekkel kapcsolatban

| (133) | Először is a fentiekben már hangsúlyozottak szerint nem szabad megfeledkezni arról, hogy bár a közvetlen adóztatás a tagállamok hatáskörébe tartozik, nem kevésbé igaz az is, hogy a tagállamoknak e hatáskörük gyakorlásakor tiszteletben kell tartaniuk a közösségi jogot (101), az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek az állami támogatásokról szóló rendelkezéseit is beleértve. Más szóval az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmezésének összeférhetőnek kell lennie az EK-Szerződés állami támogatásokról szóló rendelkezéseivel, ideértve azokat is, amelyek e területen a Bizottságot ellenőrzési hatáskörrel ruházzák fel. |
| --- | --- |

(133)

Először is a fentiekben már hangsúlyozottak szerint nem szabad megfeledkezni arról, hogy bár a közvetlen adóztatás a tagállamok hatáskörébe tartozik, nem kevésbé igaz az is, hogy a tagállamoknak e hatáskörük gyakorlásakor tiszteletben kell tartaniuk a közösségi jogot (101), az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek az állami támogatásokról szóló rendelkezéseit is beleértve. Más szóval az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmezésének összeférhetőnek kell lennie az EK-Szerződés állami támogatásokról szóló rendelkezéseivel, ideértve azokat is, amelyek e területen a Bizottságot ellenőrzési hatáskörrel ruházzák fel.

| (134) | Az EK-Szerződés 58. cikkét, amelyre a spanyol hatóságok hivatkoznak, a tagországok közötti tőkemozgás korlátozását tiltó 56. cikkel összevetve kell olvasni. Az EK-Szerződés 58. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „az 56. cikk rendelkezései nem érintik a tagállamoknak azt a jogát, hogy: a) alkalmazzák adójoguk azon vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a lakóhely vagy a tőkebefektetés helye alapján az adózók között különbséget tesznek”. |
| --- | --- |

(134)

Az EK-Szerződés 58. cikkét, amelyre a spanyol hatóságok hivatkoznak, a tagországok közötti tőkemozgás korlátozását tiltó 56. cikkel összevetve kell olvasni. Az EK-Szerződés 58. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „az 56. cikk rendelkezései nem érintik a tagállamoknak azt a jogát, hogy: a) alkalmazzák adójoguk azon vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a lakóhely vagy a tőkebefektetés helye alapján az adózók között különbséget tesznek”.

| (135) | A Bíróság megerősítette az EK-Szerződésben rögzített lehetőséget, amely szerint a tagországok alkalmazhatják adójoguk azon vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a lakóhely vagy a tőkebefektetés helye alapján az adózók között különbséget tesznek. Az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálybalépése előtti ítélkezési gyakorlat szerint, a különösen az adózók lakóhelye alapján meghatározott különbségeket rögzítő nemzeti adószabályok a közösségi joggal összeegyeztethetők, amennyiben egymással objektíven nem összehasonlítható helyzetekre vonatkoznak (102), vagy amennyiben azokat elsőrendű fontosságú – különösen az adózási rendszer koherenciájával kapcsolatos – közérdek indokolja (103). Bárhogy is legyen, a tisztán gazdasági célok nem képviselhetnek olyan elsőrendű fontosságú közérdeket, amellyel egy, az EK-Szerződés által biztosított alapvető szabadságjog (104) korlátozását igazolni lehetne. |
| --- | --- |

(135)

A Bíróság megerősítette az EK-Szerződésben rögzített lehetőséget, amely szerint a tagországok alkalmazhatják adójoguk azon vonatkozó rendelkezéseit, amelyek a lakóhely vagy a tőkebefektetés helye alapján az adózók között különbséget tesznek. Az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálybalépése előtti ítélkezési gyakorlat szerint, a különösen az adózók lakóhelye alapján meghatározott különbségeket rögzítő nemzeti adószabályok a közösségi joggal összeegyeztethetők, amennyiben egymással objektíven nem összehasonlítható helyzetekre vonatkoznak (102), vagy amennyiben azokat elsőrendű fontosságú – különösen az adózási rendszer koherenciájával kapcsolatos – közérdek indokolja (103). Bárhogy is legyen, a tisztán gazdasági célok nem képviselhetnek olyan elsőrendű fontosságú közérdeket, amellyel egy, az EK-Szerződés által biztosított alapvető szabadságjog (104) korlátozását igazolni lehetne.

| (136) | Ugyancsak az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálybalépését követő időszakra vonatkozóan a Bíróság megvizsgálta, hogy fennállnak-e olyan objektíven összehasonlítható helyzetek, amelyek indokolhatnának egy jogszabályt, amely a tőkék szabad mozgását korlátozza. Egyes adójogok tekintetében, amelyek az egyik tagállamban lakó adófizetőket visszatartják attól, hogy tőkéjüket olyan társaságokba fektessék be, amelyek székhelye egy másik tagállamban található és amelyek korlátot jelentenek a más tagállamokban székhellyel rendelkező társaságok számára is, amennyiben akadályozzák őket az adott tagállamban történő tőkeszerzésben, a Bíróság többször megállapította, hogy ezek az adójogok nem indokolhatók az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az adózás területén alkalmazott eltérő bánásmódot megalapozó, objektíven eltérő helyzettel (105). |
| --- | --- |

(136)

Ugyancsak az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálybalépését követő időszakra vonatkozóan a Bíróság megvizsgálta, hogy fennállnak-e olyan objektíven összehasonlítható helyzetek, amelyek indokolhatnának egy jogszabályt, amely a tőkék szabad mozgását korlátozza. Egyes adójogok tekintetében, amelyek az egyik tagállamban lakó adófizetőket visszatartják attól, hogy tőkéjüket olyan társaságokba fektessék be, amelyek székhelye egy másik tagállamban található és amelyek korlátot jelentenek a más tagállamokban székhellyel rendelkező társaságok számára is, amennyiben akadályozzák őket az adott tagállamban történő tőkeszerzésben, a Bíróság többször megállapította, hogy ezek az adójogok nem indokolhatók az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint az adózás területén alkalmazott eltérő bánásmódot megalapozó, objektíven eltérő helyzettel (105).

| (137) | Mindenesetre nem szabad elfelejteni, hogy az EK-Szerződés 58. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzeti rendelkezések nem szolgálhatnak sem az önkényes diszkrimináció, sem pedig a tőkék és fizetések szabad áramlása rejtett korlátozásának eszközéül (106). |
| --- | --- |

(137)

Mindenesetre nem szabad elfelejteni, hogy az EK-Szerződés 58. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az EK-Szerződés 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzeti rendelkezések nem szolgálhatnak sem az önkényes diszkrimináció, sem pedig a tőkék és fizetések szabad áramlása rejtett korlátozásának eszközéül (106).

| (138) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy az előbbiekben említett okok következtében a jelen ügyben a nemzeti beszerzések és a más tagállamokban székhellyel rendelkező társaságokban történt beszerzések és részesedésszerzések helyzete hasonló, nincsenek olyan elsőrendű fontosságú közérdekű okok, amelyek indokolnák az adófizetők eltérő, tőkéjük befektetési helye szerinti adójogi kezelését. |
| --- | --- |

(138)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy az előbbiekben említett okok következtében a jelen ügyben a nemzeti beszerzések és a más tagállamokban székhellyel rendelkező társaságokban történt beszerzések és részesedésszerzések helyzete hasonló, nincsenek olyan elsőrendű fontosságú közérdekű okok, amelyek indokolnák az adófizetők eltérő, tőkéjük befektetési helye szerinti adójogi kezelését.

E.   Következtetés a vitatott intézkedés minősítésére vonatkozóan

| (139) | Tekintettel az összes eddig felvetett kérdésre, a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően a vitatott intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltétel fennáll, és ezért állami támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(139)

Tekintettel az összes eddig felvetett kérdésre, a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően a vitatott intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében rögzített valamennyi feltétel fennáll, és ezért állami támogatásnak tekintendő.

F.   Összeegyeztethetőség

| (140) | Az eljárás megindításáról szóló határozat értelmében a Bizottság megállapítja, hogy az adott támogatási rendszerre az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem vonatkozik. |
| --- | --- |

(140)

Az eljárás megindításáról szóló határozat értelmében a Bizottság megállapítja, hogy az adott támogatási rendszerre az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem vonatkozik.

| (141) | A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél az eljárás során kifejtette érveit annak alátámasztására, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában rögzített eltérések a jelen ügyre alkalmazhatók (107). A két fél véleménye szerint ebben az ügyben az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének és a 87. cikke (3) bekezdésének egyetlen rendelkezése sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(141)

A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél az eljárás során kifejtette érveit annak alátámasztására, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában rögzített eltérések a jelen ügyre alkalmazhatók (107). A két fél véleménye szerint ebben az ügyben az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének és a 87. cikke (3) bekezdésének egyetlen rendelkezése sem alkalmazható.

| (142) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések egyéni fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, természeti csapások vagy más kivételes események okozta károk enyhítésére irányuló, és a Német Szövetségi Köztársaság meghatározott régióiban adott támogatásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(142)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések egyéni fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, természeti csapások vagy más kivételes események okozta károk enyhítésére irányuló, és a Német Szövetségi Köztársaság meghatározott régióiban adott támogatásokra vonatkoznak.

| (143) | Úgyszintén nem alkalmazható a 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérés, amely a gazdasági fejlődést előmozdító támogatásokat engedélyezi azokban a régiókban, amelyekben az életszínvonal az átlagosnál alacsonyabb, vagy ahol súlyos a munkanélküliség, mivel az intézkedés nem köthető meghatározott régiókban folyó tevékenységhez (108). |
| --- | --- |

(143)

Úgyszintén nem alkalmazható a 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérés, amely a gazdasági fejlődést előmozdító támogatásokat engedélyezi azokban a régiókban, amelyekben az életszínvonal az átlagosnál alacsonyabb, vagy ahol súlyos a munkanélküliség, mivel az intézkedés nem köthető meghatározott régiókban folyó tevékenységhez (108).

| (144) | Hasonlóképpen a vitatott, 2001-ben elfogadott intézkedésről az sem állapítható meg, hogy közös európai érdeket képviselő projekt megvalósítását segítené elő, vagy hogy a spanyol gazdaság valamely súlyos zavarát lenne hivatott orvosolni, a 87. cikk (3) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek megfelelően. Nem célja a kultúra előmozdítása és az örökség megőrzése sem, a 87. cikk (3) bekezdése d) pontja rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

(144)

Hasonlóképpen a vitatott, 2001-ben elfogadott intézkedésről az sem állapítható meg, hogy közös európai érdeket képviselő projekt megvalósítását segítené elő, vagy hogy a spanyol gazdaság valamely súlyos zavarát lenne hivatott orvosolni, a 87. cikk (3) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek megfelelően. Nem célja a kultúra előmozdítása és az örökség megőrzése sem, a 87. cikk (3) bekezdése d) pontja rendelkezéseinek megfelelően.

| (145) | Végül a vitatott intézkedést meg kell vizsgálni a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján is, amely lehetővé teszi meghatározott tevékenységek és meghatározott gazdasági régiók fejlődését elősegítő támogatások engedélyezését, feltéve, hogy azok nem módosítják a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétes módon. E tekintetben először hangsúlyozni kell, hogy a vitatott intézkedés egyetlen olyan keret vagy irányelv hatáskörébe sem illeszkedik, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján egyes támogatási típusok összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal. |
| --- | --- |

(145)

Végül a vitatott intézkedést meg kell vizsgálni a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján is, amely lehetővé teszi meghatározott tevékenységek és meghatározott gazdasági régiók fejlődését elősegítő támogatások engedélyezését, feltéve, hogy azok nem módosítják a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétes módon. E tekintetben először hangsúlyozni kell, hogy a vitatott intézkedés egyetlen olyan keret vagy irányelv hatáskörébe sem illeszkedik, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján egyes támogatási típusok összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal.

| (146) | A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél által a 2005. évi állami támogatási cselekvési tervre (109) vonatkozóan felhozott azon érveket illetően, amelyek szerint meghatározott intézkedések összeegyeztethetők, ha alapvetően valamely piaci hiányosságra adnak választ, a Bizottság megállapítja, hogy a határokon átnyúló összeolvadások alkalmával feltételezetten jelentkező általános nehézségek nem tekinthetők piaci hiányosságoknak. |
| --- | --- |

(146)

A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél által a 2005. évi állami támogatási cselekvési tervre (109) vonatkozóan felhozott azon érveket illetően, amelyek szerint meghatározott intézkedések összeegyeztethetők, ha alapvetően valamely piaci hiányosságra adnak választ, a Bizottság megállapítja, hogy a határokon átnyúló összeolvadások alkalmával feltételezetten jelentkező általános nehézségek nem tekinthetők piaci hiányosságoknak.

| (147) | Az a tény, hogy egy adott társaság támogatás nélkül esetleg nem tud egy meghatározott projektet vagy ügyletet megvalósítani, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a piaci hiányosság fennáll. Kizárólag akkor lehet piaci hiányosság meglétét vélelmezni, amikor a piaci erők önmagukban nem képesek hatékony eredmény felmutatására, tehát a piaci hiányosság megléte akkor vélelmezhető, amikor az ügyletben rejlő összes potenciális nyereség nem tud realizálódni. |
| --- | --- |

(147)

Az a tény, hogy egy adott társaság támogatás nélkül esetleg nem tud egy meghatározott projektet vagy ügyletet megvalósítani, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a piaci hiányosság fennáll. Kizárólag akkor lehet piaci hiányosság meglétét vélelmezni, amikor a piaci erők önmagukban nem képesek hatékony eredmény felmutatására, tehát a piaci hiányosság megléte akkor vélelmezhető, amikor az ügyletben rejlő összes potenciális nyereség nem tud realizálódni.

| (148) | A Bizottság nem vitatja, hogy egyes ügyleteknél sokkal magasabb költségek merülhetnek fel, mint másoknál. Mivel azonban ezek a költségek az adott projektek jellegét pontosan tükröző valós költségek, amelyek ez utóbbiak eltérő földrajzi helyével vagy megvalósításuk eltérő jogrendi kereteivel kapcsolatosak, a társaságoknak döntéshozatalukkor tanácsos e költségeket teljes mértékben szem előtt tartani. Ez fordítva is igaz: az eredmény nem lehet hatékony, ha nem veszik figyelembe a valós költségeket, vagy ami érthetőbb, ha állami támogatások formájában kapnak kompenzációt. Egy országon belül bonyolított különböző ügyletek összehasonlításakor, vagy amikor a határokon átnyúló ügyletek kerülnek összevetésre, a valós költségekben ugyanilyen típusú különbségek mutatkoznak, és a különbségek megléte nem jelenti azt, hogy elégtelen piaci eredmények születnének. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság nem vitatja, hogy egyes ügyleteknél sokkal magasabb költségek merülhetnek fel, mint másoknál. Mivel azonban ezek a költségek az adott projektek jellegét pontosan tükröző valós költségek, amelyek ez utóbbiak eltérő földrajzi helyével vagy megvalósításuk eltérő jogrendi kereteivel kapcsolatosak, a társaságoknak döntéshozatalukkor tanácsos e költségeket teljes mértékben szem előtt tartani. Ez fordítva is igaz: az eredmény nem lehet hatékony, ha nem veszik figyelembe a valós költségeket, vagy ami érthetőbb, ha állami támogatások formájában kapnak kompenzációt. Egy országon belül bonyolított különböző ügyletek összehasonlításakor, vagy amikor a határokon átnyúló ügyletek kerülnek összevetésre, a valós költségekben ugyanilyen típusú különbségek mutatkoznak, és a különbségek megléte nem jelenti azt, hogy elégtelen piaci eredmények születnének.

| (149) | A nemzetközi ügyleteknek a nemzeti ügyletekhez mérten feltételezetten magasabb költségeit illetően a spanyol hatóságok által felhozott valamennyi példa az ügyletek megvalósításának tényleges költségeire utal, amelyeket a piac szereplőinek a hatékony eredmények elérése érdekében teljes egészükben figyelembe kellene venniük. |
| --- | --- |

(149)

A nemzetközi ügyleteknek a nemzeti ügyletekhez mérten feltételezetten magasabb költségeit illetően a spanyol hatóságok által felhozott valamennyi példa az ügyletek megvalósításának tényleges költségeire utal, amelyeket a piac szereplőinek a hatékony eredmények elérése érdekében teljes egészükben figyelembe kellene venniük.

| (150) | Piaci hiányosságról alapvetően nem teljes vagy aszimmetrikus ügyletek vagy információ által generált olyan külső körülmények (pozitív közvetett hatás) meglétekor lehet beszélni, amelyek miatt bizonyos, más körülmények között hatékony ügyletek nem jönnek létre. Elméletileg ez előfordulhat mind meghatározott nemzetközi, mind nemzeti ügyletek esetében (például a kutatási és fejlesztési közös programok vonatkozásában), azonban nem tekinthető valamennyi nemzetközi ügylet, még kevésbé a bennünket foglalkoztató ügyleti típus kötelező velejárójának. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a piaci hiányosságokra utaló érvelés elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

(150)

Piaci hiányosságról alapvetően nem teljes vagy aszimmetrikus ügyletek vagy információ által generált olyan külső körülmények (pozitív közvetett hatás) meglétekor lehet beszélni, amelyek miatt bizonyos, más körülmények között hatékony ügyletek nem jönnek létre. Elméletileg ez előfordulhat mind meghatározott nemzetközi, mind nemzeti ügyletek esetében (például a kutatási és fejlesztési közös programok vonatkozásában), azonban nem tekinthető valamennyi nemzetközi ügylet, még kevésbé a bennünket foglalkoztató ügyleti típus kötelező velejárójának. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a piaci hiányosságokra utaló érvelés elfogadhatatlan.

| (151) | Másrészt hangsúlyozandó, hogy annak értékelésekor, hogy egy támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a közös piaccal, a Bizottság mérlegeli mind az intézkedésnek egy közérdekű cél elérése által gyakorolt pozitív hatását, mind lehetséges másodlagos negatív hatásait, például a kereskedelem és a verseny torzulását. A gyakorlatra alapítva az állami támogatási cselekvési terv egy három szakaszból álló „mérlegelési tesztet” intézményesített. Az első két szakasz az állami támogatás pozitív hatásaival, a harmadik a negatív hatásokkal és az egyik és a másik oldal mérlegével foglalkozik. A mérlegelési teszt struktúrája a következő:






  a) | annak értékelése, hogy a támogatás közérdekű egyedi célra irányul-e (például növekedés, foglalkoztatás, kohézió, környezetvédelem vagy energiabiztonság); |
| --- | --- | --- |

(151)

Másrészt hangsúlyozandó, hogy annak értékelésekor, hogy egy támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a közös piaccal, a Bizottság mérlegeli mind az intézkedésnek egy közérdekű cél elérése által gyakorolt pozitív hatását, mind lehetséges másodlagos negatív hatásait, például a kereskedelem és a verseny torzulását. A gyakorlatra alapítva az állami támogatási cselekvési terv egy három szakaszból álló „mérlegelési tesztet” intézményesített. Az első két szakasz az állami támogatás pozitív hatásaival, a harmadik a negatív hatásokkal és az egyik és a másik oldal mérlegével foglalkozik. A mérlegelési teszt struktúrája a következő:

a)

annak értékelése, hogy a támogatás közérdekű egyedi célra irányul-e (például növekedés, foglalkoztatás, kohézió, környezetvédelem vagy energiabiztonság);

| b) | annak értékelése, hogy a támogatás megfelelő-e a közérdekű cél eléréséhez, azaz, hogy a javasolt támogatás orvosolja-e a piaci hiányosságot vagy szolgálja-e egyéb cél elérését. Ehhez az értékeléshez ellenőrizni kell, hogy:






  i. | az állami támogatás megfelelő politikai eszköz-e; |
| --- | --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy a támogatás megfelelő-e a közérdekű cél eléréséhez, azaz, hogy a javasolt támogatás orvosolja-e a piaci hiányosságot vagy szolgálja-e egyéb cél elérését. Ehhez az értékeléshez ellenőrizni kell, hogy:

i.

az állami támogatás megfelelő politikai eszköz-e;

| ii. | gyakorol-e ösztönző hatást, konkrétan, hogy a támogatás segít-e megváltoztatni a társaságok teljesítményét; |
| --- | --- |

ii.

gyakorol-e ösztönző hatást, konkrétan, hogy a támogatás segít-e megváltoztatni a társaságok teljesítményét;

| iii. | arányos-e az intézkedés, azaz ugyanaz a teljesítményváltozás kevesebb támogatással is elérhető lenne-e; |
| --- | --- |

iii.

arányos-e az intézkedés, azaz ugyanaz a teljesítményváltozás kevesebb támogatással is elérhető lenne-e;

| c) | annak értékelése, hogy csak korlátozott mértékben torzul-e a verseny és a kereskedelem, és így az általános mérleg pozitív. |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy csak korlátozott mértékben torzul-e a verseny és a kereskedelem, és így az általános mérleg pozitív.

| (152) | Először azt kell felmérni, hogy a támogatás révén elérni kívánt cél ténylegesen közérdekű célnak tekinthető-e. Bár feltételezetten az egységes piac integrációját kívánja elősegíteni, ebben az ügyben a támogatás célja nincs világosan megfogalmazva, mivel a spanyol társaságoknak az európai piacon történő térnyerésének fejlesztése túlmutat a piaci integráción. |
| --- | --- |

(152)

Először azt kell felmérni, hogy a támogatás révén elérni kívánt cél ténylegesen közérdekű célnak tekinthető-e. Bár feltételezetten az egységes piac integrációját kívánja elősegíteni, ebben az ügyben a támogatás célja nincs világosan megfogalmazva, mivel a spanyol társaságoknak az európai piacon történő térnyerésének fejlesztése túlmutat a piaci integráción.

| (153) | A második szakaszban azt kell értékelni, hogy a támogatás megfelelő-e a közérdekű cél eléréséhez. Konkrétabban, az állami támogatásnak oly módon kell egy kedvezményezett teljesítményét megváltoztatnia, hogy az a közérdekű cél érdekében olyan tevékenységekbe fogjon, amelyeket a támogatás nélkül nem végezne, vagy csak korlátozott mértékben vagy másként végezne. A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem hozott fel olyan egyedi érveket, amelyekkel bizonyíthatnák, hogy ez az ösztönző hatás valószínűsíthetően bekövetkezhet. |
| --- | --- |

(153)

A második szakaszban azt kell értékelni, hogy a támogatás megfelelő-e a közérdekű cél eléréséhez. Konkrétabban, az állami támogatásnak oly módon kell egy kedvezményezett teljesítményét megváltoztatnia, hogy az a közérdekű cél érdekében olyan tevékenységekbe fogjon, amelyeket a támogatás nélkül nem végezne, vagy csak korlátozott mértékben vagy másként végezne. A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél nem hozott fel olyan egyedi érveket, amelyekkel bizonyíthatnák, hogy ez az ösztönző hatás valószínűsíthetően bekövetkezhet.

| (154) | A harmadik kérdés az állami támogatás negatív hatásaival foglalkozik. Még akkor is, ha a támogatás megfelelő egy közös érdek megvalósítása szempontjából, egy társaságnak vagy egy konkrét gazdasági ágazatnak nyújtott támogatás súlyosan torzíthatja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet. E tekintetben a harminc érdekelt fél úgy véli, hogy a támogatási rendszer semmilyen hatással nincs a spanyolországi társasági adó hatálya alá tartozó társaságok versenyhelyzetére, mivel a 12. cikk (5) bekezdésének pénzügyi hatása elhanyagolható. Ennek ellenére, a (101) és a további preambulumbekezdések megállapítják, komoly jelek utalnak arra, hogy a 12. cikk (5) bekezdésének következményei messze nem elhanyagolhatók. Továbbá, mivel a támogatási rendszer kizárólag külföldi ügyletekre vonatkozik, hatása egyértelműen a külföldi piacokon folyó verseny torzulásában nyilvánul meg. |
| --- | --- |

(154)

A harmadik kérdés az állami támogatás negatív hatásaival foglalkozik. Még akkor is, ha a támogatás megfelelő egy közös érdek megvalósítása szempontjából, egy társaságnak vagy egy konkrét gazdasági ágazatnak nyújtott támogatás súlyosan torzíthatja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet. E tekintetben a harminc érdekelt fél úgy véli, hogy a támogatási rendszer semmilyen hatással nincs a spanyolországi társasági adó hatálya alá tartozó társaságok versenyhelyzetére, mivel a 12. cikk (5) bekezdésének pénzügyi hatása elhanyagolható. Ennek ellenére, a (101) és a további preambulumbekezdések megállapítják, komoly jelek utalnak arra, hogy a 12. cikk (5) bekezdésének következményei messze nem elhanyagolhatók. Továbbá, mivel a támogatási rendszer kizárólag külföldi ügyletekre vonatkozik, hatása egyértelműen a külföldi piacokon folyó verseny torzulásában nyilvánul meg.

| (155) | Az összeegyeztethetőségi elemzés utolsó szakaszában azt kell felmérni, hogy a támogatásnak a pozitív hatásai – ha vannak ilyenek – nagyobbak-e, mint a negatívak. Az említettek szerint, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a jelen ügyben nem mutatta ki egyértelműen pozitív hatással járó egyedi célkitűzések meglétét. Általánosságban úgy vélik, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése megfelel a határokon átnyúló ügyletek fejlesztésére irányuló közösségi célkitűzésnek, azonban nem térnek ki a vitatott intézkedés potenciális és tényleges negatív hatásainak értékelésére. Akárhogy is, még akkor is, ha megállapításra kerül, hogy az intézkedésnek van pozitív hatása, ami az akadályok megszüntetése által a határokon átnyúló ügyletek fejlesztésében nyilvánul meg, a Bizottság véleménye szerint az intézkedés pozitív hatásai a negatív hatásokat nem múlják felül, különösen azért nem, mert az intézkedés hatásköre bizonytalan és pontatlan. |
| --- | --- |

(155)

Az összeegyeztethetőségi elemzés utolsó szakaszában azt kell felmérni, hogy a támogatásnak a pozitív hatásai – ha vannak ilyenek – nagyobbak-e, mint a negatívak. Az említettek szerint, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a jelen ügyben nem mutatta ki egyértelműen pozitív hatással járó egyedi célkitűzések meglétét. Általánosságban úgy vélik, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése megfelel a határokon átnyúló ügyletek fejlesztésére irányuló közösségi célkitűzésnek, azonban nem térnek ki a vitatott intézkedés potenciális és tényleges negatív hatásainak értékelésére. Akárhogy is, még akkor is, ha megállapításra kerül, hogy az intézkedésnek van pozitív hatása, ami az akadályok megszüntetése által a határokon átnyúló ügyletek fejlesztésében nyilvánul meg, a Bizottság véleménye szerint az intézkedés pozitív hatásai a negatív hatásokat nem múlják felül, különösen azért nem, mert az intézkedés hatásköre bizonytalan és pontatlan.

| (156) | Végeredményben a Bizottság megállapítja, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti elemzést illetően a vitatott intézkedés értelmében nyújtott adókedvezmények nem állnak kapcsolatban sem a befektetésekkel, sem a munkahelyteremtéssel, sem pedig egyedi projektekkel. Az előnyök egyszerűen csak olyan terheket vesznek le az érintett társaságokról, amelyeket rendes körülmények között viselniük kellene, ezért azok működési támogatásoknak tekintendők. A működési támogatások elvi okokból nem tartoznak az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá, mivel azokban az ágazatokban, amelyekben ilyen támogatásokat nyújtanak, a versenyfeltételek torzulnak, ugyanakkor a rendelkezés által meghatározott célkitűzések közül, saját jellegükből kifolyólag, egyet sem teljesítenek (110). A Bizottság szokásos gyakorlatának megfelelően ez a támogatás, mivel nem könnyíti meg bizonyos tevékenységek vagy bizonyos gazdasági területek fejlődését, időben nem korlátozott, nem csökken progresszíven és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken egy meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges, nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Ezt az elemzést a „mérlegelési teszt” eredménye is igazolja. |
| --- | --- |

(156)

Végeredményben a Bizottság megállapítja, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti elemzést illetően a vitatott intézkedés értelmében nyújtott adókedvezmények nem állnak kapcsolatban sem a befektetésekkel, sem a munkahelyteremtéssel, sem pedig egyedi projektekkel. Az előnyök egyszerűen csak olyan terheket vesznek le az érintett társaságokról, amelyeket rendes körülmények között viselniük kellene, ezért azok működési támogatásoknak tekintendők. A működési támogatások elvi okokból nem tartoznak az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá, mivel azokban az ágazatokban, amelyekben ilyen támogatásokat nyújtanak, a versenyfeltételek torzulnak, ugyanakkor a rendelkezés által meghatározott célkitűzések közül, saját jellegükből kifolyólag, egyet sem teljesítenek (110). A Bizottság szokásos gyakorlatának megfelelően ez a támogatás, mivel nem könnyíti meg bizonyos tevékenységek vagy bizonyos gazdasági területek fejlődését, időben nem korlátozott, nem csökken progresszíven és nem áll arányban azzal, ami a kérdéses területeken egy meghatározott gazdasági hátrány orvoslásához szükséges, nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Ezt az elemzést a „mérlegelési teszt” eredménye is igazolja.

| (157) | Tekintettel a fentiekre, azt a következtetést kell levonni, hogy a kérdéses támogatási rendszer a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(157)

Tekintettel a fentiekre, azt a következtetést kell levonni, hogy a kérdéses támogatási rendszer a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

G.   A támogatás visszatérítése

| (158) | A vitatott intézkedést a Bizottságnak az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes értesítése nélkül hajtották végre, következésképpen az intézkedés a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően jogellenes támogatást valósít meg. |
| --- | --- |

(158)

A vitatott intézkedést a Bizottságnak az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes értesítése nélkül hajtották végre, következésképpen az intézkedés a Közösségen belüli részesedésszerzéseket illetően jogellenes támogatást valósít meg.

| (159) | Amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást illetően megállapításra kerül, hogy az összeegyeztethetetlen a közös piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni a támogatást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint (111). A támogatás visszafizettetése által a lehetőségekhez mérten helyreáll a támogatás odaítélése előtti versenyhelyzet. Erről az alapelvről való általános lemondásnak az alátámasztására sem a spanyol hatóságok, sem a harminc érdekelt fél nem hozott fel érveket. |
| --- | --- |

(159)

Amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást illetően megállapításra kerül, hogy az összeegyeztethetetlen a közös piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni a támogatást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint (111). A támogatás visszafizettetése által a lehetőségekhez mérten helyreáll a támogatás odaítélése előtti versenyhelyzet. Erről az alapelvről való általános lemondásnak az alátámasztására sem a spanyol hatóságok, sem a harminc érdekelt fél nem hozott fel érveket.

| (160) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése azonban kimondja, hogy „A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével”. A Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata szerint, ha egy intézkedés kedvezményezettje a Bizottság fellépése következtében jogosan bízik abban, hogy a támogatást a közösségi jognak megfelelően kapta, a támogatás visszatérítésének elrendelése sérti a közösségi jog egyik alapelvét (112). |
| --- | --- |

(160)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése azonban kimondja, hogy „A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével”. A Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottság gyakorlata szerint, ha egy intézkedés kedvezményezettje a Bizottság fellépése következtében jogosan bízik abban, hogy a támogatást a közösségi jognak megfelelően kapta, a támogatás visszatérítésének elrendelése sérti a közösségi jog egyik alapelvét (112).

| (161) | A Forum 187
   (113) ügyben hozott ítéletében a Bíróság kimondta, hogy „a bizalomvédelem elvére való hivatkozás joga minden jogalanyt megillet, amennyiben valamely közösségi intézmény benne megalapozott várakozást kelt. Továbbá senki nem hivatkozhat erre az elvre anélkül, hogy ne jelölné meg a közigazgatási szerv által neki tett pontos ígéreteket. Hasonlóképpen, amennyiben az elővigyázatos és körültekintő gazdasági szereplő számíthat az érdekeit esetleg érintő közösségi intézkedés elfogadására, annak elfogadása esetén nem hivatkozhat az említett elvre”. |
| --- | --- |

(161)

A Forum 187
   (113) ügyben hozott ítéletében a Bíróság kimondta, hogy „a bizalomvédelem elvére való hivatkozás joga minden jogalanyt megillet, amennyiben valamely közösségi intézmény benne megalapozott várakozást kelt. Továbbá senki nem hivatkozhat erre az elvre anélkül, hogy ne jelölné meg a közigazgatási szerv által neki tett pontos ígéreteket. Hasonlóképpen, amennyiben az elővigyázatos és körültekintő gazdasági szereplő számíthat az érdekeit esetleg érintő közösségi intézkedés elfogadására, annak elfogadása esetén nem hivatkozhat az említett elvre”.

| (162) | A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a bizalomvédelem meglétére való hivatkozásukat lényegében és elsősorban a Bizottságnak a Parlament írásbeli kérdéseire adott bizonyos válaszaira, másrészt a Bizottság által összeegyeztethetőknek nyilvánított korábbi intézkedésekből eredő támogatási rendszerek feltételezett hasonlóságára alapozták. Harmadszor, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél úgy véli, hogy a bizalomvédelem elvéből következően a Bizottság nem kérheti sem a már megvalósult adókedvezmények visszatérítését, sem pedig a TRLIS által meghatározott, 20 év alatt esedékes valamennyi adókedvezmény visszatérítését. |
| --- | --- |

(162)

A spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél a bizalomvédelem meglétére való hivatkozásukat lényegében és elsősorban a Bizottságnak a Parlament írásbeli kérdéseire adott bizonyos válaszaira, másrészt a Bizottság által összeegyeztethetőknek nyilvánított korábbi intézkedésekből eredő támogatási rendszerek feltételezett hasonlóságára alapozták. Harmadszor, a spanyol hatóságok és a harminc érdekelt fél úgy véli, hogy a bizalomvédelem elvéből következően a Bizottság nem kérheti sem a már megvalósult adókedvezmények visszatérítését, sem pedig a TRLIS által meghatározott, 20 év alatt esedékes valamennyi adókedvezmény visszatérítését.

| (163) | A támogatási rendszer azon más intézkedésekhez való feltételezett hasonlóságát illetően, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem valósítanak meg állami támogatást, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatási rendszer lényegesen eltér a Bizottság 1984-ben „a belgiumi székhelyű koordinációs központokról” (114) hozott határozatában értékelt intézkedésektől. A vitatott intézkedés alkalmazási területe egészen más, mivel „a belgiumi székhelyű koordinációs központoktól” eltérően nem a csoporton belüli tevékenységekre vonatkozik. Továbbá a vitatott intézkedés eltérő felépítése következtében szelektív jellegű, főként azért, mert csak külföldi társaságokhoz kapcsolódó ügyletekre alkalmazható. |
| --- | --- |

(163)

A támogatási rendszer azon más intézkedésekhez való feltételezett hasonlóságát illetően, amelyekről megállapítást nyert, hogy nem valósítanak meg állami támogatást, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatási rendszer lényegesen eltér a Bizottság 1984-ben „a belgiumi székhelyű koordinációs központokról” (114) hozott határozatában értékelt intézkedésektől. A vitatott intézkedés alkalmazási területe egészen más, mivel „a belgiumi székhelyű koordinációs központoktól” eltérően nem a csoporton belüli tevékenységekre vonatkozik. Továbbá a vitatott intézkedés eltérő felépítése következtében szelektív jellegű, főként azért, mert csak külföldi társaságokhoz kapcsolódó ügyletekre alkalmazható.

| (164) | A Bizottságnak a kedvezményezettek bizalomvédelmére vonatkozó nyilatkozatai hatását illetően, a Bizottság véleménye szerint két időszakot kell megkülönböztetni: a) az intézkedés hatálybalépésének időpontjától, 2002. január 1-jétől2007. december 21-ig, az eljárás megindításáról szóló határozat közzététele napjáig tartó időszakot; b) és az eljárás megindításáról szóló határozatnak a Hivatalos Közlönyben való közzétételét követő időszakot. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottságnak a kedvezményezettek bizalomvédelmére vonatkozó nyilatkozatai hatását illetően, a Bizottság véleménye szerint két időszakot kell megkülönböztetni: a) az intézkedés hatálybalépésének időpontjától, 2002. január 1-jétől2007. december 21-ig, az eljárás megindításáról szóló határozat közzététele napjáig tartó időszakot; b) és az eljárás megindításáról szóló határozatnak a Hivatalos Közlönyben való közzétételét követő időszakot.

| (165) | Az első időszakra elfogadja az Erik Meijer és Sharon Bowles a vitatott intézkedés lehetséges állami támogatás jellegére vonatkozó parlamenti kérdéseire adott válaszait. Konkrétabban, 2006. január 19-én Erik Meijer európai parlamenti képviselő parlamenti kérdésére a Bizottság nevében egy biztos a következő választ adta: „A Bizottság nem tudja megerősíteni, hogy a spanyol társaságok magas ajánlatai annak köszönhetők-e, hogy a spanyol adójog számukra lehetővé teszi az üzleti és cégérték gyorsabb amortizációját, mint az a francia vagy olasz partnerek esetében lehetséges. A Bizottság azonban azt meg tudja erősíteni, hogy az említett nemzeti jogszabályok nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazási körébe, mivel olyan általános leértékelési szabályokat képviselnek, amelyek valamennyi spanyolországi társaságra alkalmazhatók” (115). 2006. február 17-én Sharon Bowles európai képviselő parlamenti kérdésére egy biztos a Bizottság nevében a következő választ adta: „Jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információ szerint úgy tűnik, hogy az üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozó spanyol adóügyi szabályok, mivel általános amortizációs szabályok, az összes spanyolországi társaságra vonatkoznak, mérettől, szektortól, gazdálkodási formától, vagy attól függetlenül, hogy magán- vagy állami tulajdonban vannak-e. Következésképpen úgy tűnik, hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá” (116). |
| --- | --- |

(165)

Az első időszakra elfogadja az Erik Meijer és Sharon Bowles a vitatott intézkedés lehetséges állami támogatás jellegére vonatkozó parlamenti kérdéseire adott válaszait. Konkrétabban, 2006. január 19-én Erik Meijer európai parlamenti képviselő parlamenti kérdésére a Bizottság nevében egy biztos a következő választ adta: „A Bizottság nem tudja megerősíteni, hogy a spanyol társaságok magas ajánlatai annak köszönhetők-e, hogy a spanyol adójog számukra lehetővé teszi az üzleti és cégérték gyorsabb amortizációját, mint az a francia vagy olasz partnerek esetében lehetséges. A Bizottság azonban azt meg tudja erősíteni, hogy az említett nemzeti jogszabályok nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazási körébe, mivel olyan általános leértékelési szabályokat képviselnek, amelyek valamennyi spanyolországi társaságra alkalmazhatók” (115). 2006. február 17-én Sharon Bowles európai képviselő parlamenti kérdésére egy biztos a Bizottság nevében a következő választ adta: „Jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információ szerint úgy tűnik, hogy az üzleti és cégérték amortizációjára vonatkozó spanyol adóügyi szabályok, mivel általános amortizációs szabályok, az összes spanyolországi társaságra vonatkoznak, mérettől, szektortól, gazdálkodási formától, vagy attól függetlenül, hogy magán- vagy állami tulajdonban vannak-e. Következésképpen úgy tűnik, hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá” (116).

| (166) | A Bizottság az Európai Parlamentnek tett e nyilatkozatai által egyedi, feltétel nélküli és egybehangzó garanciát adott, amelynek jellegénél fogva a vitatott intézkedés kedvezményezettjei jogosan várhatták el, hogy az üzleti és cégérték amortizációs rendszere – olyan értelemben, hogy nem tartozik az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatáskörébe –jogszerű (117), és hogy ezért az említett rendszerből származó egyetlen előny sem képezheti egy későbbi visszatérítés tárgyát. Ugyan e nyilatkozatok nem egyenértékűek a Bizottság egy olyan hivatalos határozatával, amely kimondaná, hogy az amortizációs rendszer nem képez állami támogatást, hatása a tekintetben azzal egyenértékű, hogy jogos várakozást teremt, figyelembe véve különösen azt, hogy ebben az ügyben a kollegialitás elvét tiszteletben tartó eljárások kerültek alkalmazásra. Mivel az állami támogatás objektív fogalom (118), és értelmezésekor a Bizottság – az összeegyeztethetőség elemzésével ellentétben – nem mérlegelhet, a Bizottság nevében tett bármely pontos és feltétel nélküli nyilatkozatot, amely szerint valamely nemzeti intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, úgy tekintendő, mint ami azt jelenti, hogy az intézkedés kezdetektől fogva (vagyis a kérdéses nyilatkozat előtt sem) nem valósított meg állami támogatást. Azok a társaságok, amelyek korábban bizonytalanságot érezhettek a tekintetben, hogy a jövőben az állami támogatásokról szóló szabályoknak megfelelően nem kell-e visszatéríteniük azokat az előnyöket, amelyekre még a Bizottság nyilatkozata előtt megkötött ügyletekből származó üzleti és cégérték után tettek szert az erre vonatkozó amortizációs rendszer révén, e nyilatkozatok után arra a következtetésre juthattak, hogy bizonytalanságuk alaptalan volt, hiszen nagyobb körültekintés, mint amelyet a Bizottság e tekintetben tanúsított, tőlük sem várható el. Ezek között a sajátos körülmények között, és figyelembe véve azt is, hogy a közösségi jog nem teszi szükségessé az okozati kapcsolatot a közösségi intézmény által nyújtott garanciák és azon állampolgárok vagy társaságok magatartása között, akikre vagy amelyekre e garanciák vonatkoznak (119), bármely körültekintő vállalkozó ésszerűen elvárhatta, hogy a Bizottság később nem rendel el semmilyen visszatérítést (120) azon intézkedésekre hivatkozva, amelyeket egy másik közösségi intézménynek tett nyilatkozatában ő maga minősített úgy, hogy attól függetlenül, hogy az ügylet befejeződését követően az intézkedések nyomán támogatás történik, nem valósítanak meg támogatást. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság az Európai Parlamentnek tett e nyilatkozatai által egyedi, feltétel nélküli és egybehangzó garanciát adott, amelynek jellegénél fogva a vitatott intézkedés kedvezményezettjei jogosan várhatták el, hogy az üzleti és cégérték amortizációs rendszere – olyan értelemben, hogy nem tartozik az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatáskörébe –jogszerű (117), és hogy ezért az említett rendszerből származó egyetlen előny sem képezheti egy későbbi visszatérítés tárgyát. Ugyan e nyilatkozatok nem egyenértékűek a Bizottság egy olyan hivatalos határozatával, amely kimondaná, hogy az amortizációs rendszer nem képez állami támogatást, hatása a tekintetben azzal egyenértékű, hogy jogos várakozást teremt, figyelembe véve különösen azt, hogy ebben az ügyben a kollegialitás elvét tiszteletben tartó eljárások kerültek alkalmazásra. Mivel az állami támogatás objektív fogalom (118), és értelmezésekor a Bizottság – az összeegyeztethetőség elemzésével ellentétben – nem mérlegelhet, a Bizottság nevében tett bármely pontos és feltétel nélküli nyilatkozatot, amely szerint valamely nemzeti intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, úgy tekintendő, mint ami azt jelenti, hogy az intézkedés kezdetektől fogva (vagyis a kérdéses nyilatkozat előtt sem) nem valósított meg állami támogatást. Azok a társaságok, amelyek korábban bizonytalanságot érezhettek a tekintetben, hogy a jövőben az állami támogatásokról szóló szabályoknak megfelelően nem kell-e visszatéríteniük azokat az előnyöket, amelyekre még a Bizottság nyilatkozata előtt megkötött ügyletekből származó üzleti és cégérték után tettek szert az erre vonatkozó amortizációs rendszer révén, e nyilatkozatok után arra a következtetésre juthattak, hogy bizonytalanságuk alaptalan volt, hiszen nagyobb körültekintés, mint amelyet a Bizottság e tekintetben tanúsított, tőlük sem várható el. Ezek között a sajátos körülmények között, és figyelembe véve azt is, hogy a közösségi jog nem teszi szükségessé az okozati kapcsolatot a közösségi intézmény által nyújtott garanciák és azon állampolgárok vagy társaságok magatartása között, akikre vagy amelyekre e garanciák vonatkoznak (119), bármely körültekintő vállalkozó ésszerűen elvárhatta, hogy a Bizottság később nem rendel el semmilyen visszatérítést (120) azon intézkedésekre hivatkozva, amelyeket egy másik közösségi intézménynek tett nyilatkozatában ő maga minősített úgy, hogy attól függetlenül, hogy az ügylet befejeződését követően az intézkedések nyomán támogatás történik, nem valósítanak meg támogatást.

| (167) | Ennek következtében a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés kedvezményezettjei jogosan várták el, hogy nem kerül sor a támogatás visszatérítésére, és ezért nem kéri a vitatott intézkedés által nyújtott azon adókedvezmények visszatérítését, amelyekben az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele (121) előtt egy külföldi társaságban közvetve vagy közvetlenül bármilyen részesedést szerző spanyol felvásárló társaságok részesülhettek. A Bizottság úgy véli, hogy a hivatalos eljárás megindítása óta és tapasztalatának megfelelően (122), bármely körültekintő gazdasági szereplő tudomást szerezhetett a vitatott intézkedés összeegyeztethetősége tekintetében a Bizottság által megfogalmazott kétségekről. |
| --- | --- |

(167)

Ennek következtében a Bizottság megállapítja, hogy a vitatott intézkedés kedvezményezettjei jogosan várták el, hogy nem kerül sor a támogatás visszatérítésére, és ezért nem kéri a vitatott intézkedés által nyújtott azon adókedvezmények visszatérítését, amelyekben az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele (121) előtt egy külföldi társaságban közvetve vagy közvetlenül bármilyen részesedést szerző spanyol felvásárló társaságok részesülhettek. A Bizottság úgy véli, hogy a hivatalos eljárás megindítása óta és tapasztalatának megfelelően (122), bármely körültekintő gazdasági szereplő tudomást szerezhetett a vitatott intézkedés összeegyeztethetősége tekintetében a Bizottság által megfogalmazott kétségekről.

| (168) | A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a kedvezményezettek jogában áll, hogy a vitatott intézkedés előnyeit egészen az abban meghatározott amortizációs időszak végéig élvezzék. A Bizottság elismeri, hogy az ügyletek tervezésekor és a befektetések megvalósításakor, ésszerű és legitim módon a gazdasági feltételek – a vitatott intézkedést is beleértve – bizonyos fokú folyamatosságával számoltak. Ezért a Bíróság korábbi ítélkezési gyakorlatának és a Bizottság gyakorlatának (123) megfelelően, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elsőrendű közérdek hiányában (124) a kedvezményezetteknek meg kell engedni, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott teljes amortizációs időszak alatt továbbra is részesüljenek a vitatott intézkedés előnyeiben. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a kedvezményezettek jogában áll, hogy a vitatott intézkedés előnyeit egészen az abban meghatározott amortizációs időszak végéig élvezzék. A Bizottság elismeri, hogy az ügyletek tervezésekor és a befektetések megvalósításakor, ésszerű és legitim módon a gazdasági feltételek – a vitatott intézkedést is beleértve – bizonyos fokú folyamatosságával számoltak. Ezért a Bíróság korábbi ítélkezési gyakorlatának és a Bizottság gyakorlatának (123) megfelelően, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elsőrendű közérdek hiányában (124) a kedvezményezetteknek meg kell engedni, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott teljes amortizációs időszak alatt továbbra is részesüljenek a vitatott intézkedés előnyeiben.

| (169) | Másrészt a Bizottság megállapítja, hogy azon társaságok számára, amelyek hosszú távú perspektívában gondolkodva tulajdonjogokat szereztek külföldi vállalkozásokban és az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételekor e jogoknak még nem voltak legalább egy éve megszakítás nélkül birtokában, ésszerű átmeneti időszakot kell meghatározni. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy azoknak a társaságoknak, amelyek 2007. december 21. előtt a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes feltételnek (lásd a (21) preambulumbekezdést) megfeleltek – amellett, hogy teljesítették a részesedéseik legalább egy éven keresztüli megszakítás nélküli birtoklásának feltételét –, szintén részesülniük kell a jogos elvárás előnyeiből, amennyiben tulajdonjogaikat legfeljebb 2008. december 21-ig legalább egy évig megszakítás nélkül birtokolták. |
| --- | --- |

(169)

Másrészt a Bizottság megállapítja, hogy azon társaságok számára, amelyek hosszú távú perspektívában gondolkodva tulajdonjogokat szereztek külföldi vállalkozásokban és az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételekor e jogoknak még nem voltak legalább egy éve megszakítás nélkül birtokában, ésszerű átmeneti időszakot kell meghatározni. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy azoknak a társaságoknak, amelyek 2007. december 21. előtt a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes feltételnek (lásd a (21) preambulumbekezdést) megfeleltek – amellett, hogy teljesítették a részesedéseik legalább egy éven keresztüli megszakítás nélküli birtoklásának feltételét –, szintén részesülniük kell a jogos elvárás előnyeiből, amennyiben tulajdonjogaikat legfeljebb 2008. december 21-ig legalább egy évig megszakítás nélkül birtokolták.

| (170) | Másrészről, azokban az esetekben, amelyeknél a jogok 2007. december 21-ig nem álltak közvetlenül vagy közvetve a spanyol beszerző társaság birtokában, a teljes összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítendő, kivéve, először, ha 2007. december 21. előtt a részesedést megszerző spanyol társaság visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt e jogok birtoklására; másodszor, ha a szerződés a kérdéses ügyletre vonatkozóan felfüggesztő feltételt tartalmaz, amely azt a szabályozó hatóság elsőrendű engedélyéhez köti; és harmadszor, ha az ügyletről 2007. december 21. előtt értesítés készült. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően már nem lehet arra hivatkozni, hogy egy körültekintő gazdasági szereplő nem láthatta előre egy olyan érdekeibe vágó közösségi intézkedés meghozatalát, mint a jelen határozat. Mindezt figyelembe véve, a Bizottság megállapítja, hogy mindazokban az esetekben, amelyekre nem vonatkoznak e határozat (167) és (169) preambulumbekezdésének rendelkezései, a visszatérítést végre kell hajtani. A Bizottság ugyancsak megállapítja, hogy a vitatott intézkedés nem valósít meg támogatást, amennyiben a kedvezményezettek az intézkedés által biztosított előnyök élvezésével egy időben megfelelnek a 994/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban elfogadott, az adókedvezmény alkalmazásának időpontjában hatályos jogszabályban meghatározott valamennyi követelménynek. |
| --- | --- |

(170)

Másrészről, azokban az esetekben, amelyeknél a jogok 2007. december 21-ig nem álltak közvetlenül vagy közvetve a spanyol beszerző társaság birtokában, a teljes összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítendő, kivéve, először, ha 2007. december 21. előtt a részesedést megszerző spanyol társaság visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt e jogok birtoklására; másodszor, ha a szerződés a kérdéses ügyletre vonatkozóan felfüggesztő feltételt tartalmaz, amely azt a szabályozó hatóság elsőrendű engedélyéhez köti; és harmadszor, ha az ügyletről 2007. december 21. előtt értesítés készült. Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően már nem lehet arra hivatkozni, hogy egy körültekintő gazdasági szereplő nem láthatta előre egy olyan érdekeibe vágó közösségi intézkedés meghozatalát, mint a jelen határozat. Mindezt figyelembe véve, a Bizottság megállapítja, hogy mindazokban az esetekben, amelyekre nem vonatkoznak e határozat (167) és (169) preambulumbekezdésének rendelkezései, a visszatérítést végre kell hajtani. A Bizottság ugyancsak megállapítja, hogy a vitatott intézkedés nem valósít meg támogatást, amennyiben a kedvezményezettek az intézkedés által biztosított előnyök élvezésével egy időben megfelelnek a 994/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban elfogadott, az adókedvezmény alkalmazásának időpontjában hatályos jogszabályban meghatározott valamennyi követelménynek.

| (171) | A fenti kérdések figyelembevételével egy meghatározott kedvezményezett támogatásának pontos összege az adott pénzügyi évben a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése által meghatározott amortizáció által biztosított adócsökkentés aktualizált nettó értéke. Tehát az összeg minden egyes évben a társaságra kivetendő adótól és az alkalmazandó leszámítolási kamatlábtól függ. |
| --- | --- |

(171)

A fenti kérdések figyelembevételével egy meghatározott kedvezményezett támogatásának pontos összege az adott pénzügyi évben a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése által meghatározott amortizáció által biztosított adócsökkentés aktualizált nettó értéke. Tehát az összeg minden egyes évben a társaságra kivetendő adótól és az alkalmazandó leszámítolási kamatlábtól függ.

| (172) | Egy adott pénzügyi év és egy meghatározott kedvezményezett esetében a támogatás névleges értéke a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján külföldi társaságokban történt olyan részesedésszerzések után biztosított adókedvezménytől függ, amelynek esetében nem teljesülnek a (167) és (169) preambulumbekezdésekben rögzített feltételek. |
| --- | --- |

(172)

Egy adott pénzügyi év és egy meghatározott kedvezményezett esetében a támogatás névleges értéke a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján külföldi társaságokban történt olyan részesedésszerzések után biztosított adókedvezménytől függ, amelynek esetében nem teljesülnek a (167) és (169) preambulumbekezdésekben rögzített feltételek.

| (173) | Az aktualizált értéket a 794/2004/EK rendelet V. fejezetének és a 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló 271/2008/EK rendeletnek megfelelően a kamatlábnak a nominális értékre történő alkalmazásával kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(173)

Az aktualizált értéket a 794/2004/EK rendelet V. fejezetének és a 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló 271/2008/EK rendeletnek megfelelően a kamatlábnak a nominális értékre történő alkalmazásával kell kiszámítani.

| (174) | A korábbi utalásoknak megfelelően, a spanyol hatóságoknak annak kiszámításakor, hogy a jogtalan intézkedés nemléte esetén mekkora adóterhet kellett volna a kedvezményezetteknek viselniük, az eljárás megindításáról szóló határozatnak a Hivatalos Lapban való közzététele előtti ügyletekből kell kiindulniuk. Nem lehet arra hivatkozni, hogy ha nem léteztek volna e jogellenes előnyök, a kedvezményezettek adóterheik csökkentése céljából ügyleteiket másként strukturálták volna. Amint a Bíróságnak az Unicredito ügyben (125) hozott ítélete világosan rávilágít, a támogatás kiszámításakor e hipotetikus megfontolások nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(174)

A korábbi utalásoknak megfelelően, a spanyol hatóságoknak annak kiszámításakor, hogy a jogtalan intézkedés nemléte esetén mekkora adóterhet kellett volna a kedvezményezetteknek viselniük, az eljárás megindításáról szóló határozatnak a Hivatalos Lapban való közzététele előtti ügyletekből kell kiindulniuk. Nem lehet arra hivatkozni, hogy ha nem léteztek volna e jogellenes előnyök, a kedvezményezettek adóterheik csökkentése céljából ügyleteiket másként strukturálták volna. Amint a Bíróságnak az Unicredito ügyben (125) hozott ítélete világosan rávilágít, a támogatás kiszámításakor e hipotetikus megfontolások nem vehetők figyelembe.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (175) | Az idézett ítélkezési gyakorlatot és az ügy sajátosságait szem előtt tartva a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségen belüli részesedésszerzések tekintetében a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek értelmében vett állami támogatási rendszert valósít meg. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy mivel a vitatott intézkedés végrehajtása a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésébe ütközött, az intézkedés a Közösségen belüli részesedésszerzések tekintetében jogellenes támogatási rendszer valósított meg. Mivel azonban az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételéig a jogos elvárás fennállta megállapítható, a Bizottság kivételesen lemond a támogatási rendszernek a külföldi társaságok spanyol felvásárló társaságok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló részesedéseire történő alkalmazásából származó bármiféle adókedvezmény visszatérítéséről, amennyiben a részesedésszerzés a 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele előtt történt, kivéve, először, ha 2007. december 21. előtt a részesedést megszerző spanyol társaság visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt e jogok birtoklására; másodszor, ha a szerződés a kérdéses ügylet vonatkozásában olyan felfüggesztő feltételt tartalmaz, amely azt a szabályozó hatóság kötelező engedélyéhez köti; és harmadszor, ha az ügyletet 2007. december 21. előtt bejelentették. |
| --- | --- |

(175)

Az idézett ítélkezési gyakorlatot és az ügy sajátosságait szem előtt tartva a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségen belüli részesedésszerzések tekintetében a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek értelmében vett állami támogatási rendszert valósít meg. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy mivel a vitatott intézkedés végrehajtása a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésébe ütközött, az intézkedés a Közösségen belüli részesedésszerzések tekintetében jogellenes támogatási rendszer valósított meg. Mivel azonban az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételéig a jogos elvárás fennállta megállapítható, a Bizottság kivételesen lemond a támogatási rendszernek a külföldi társaságok spanyol felvásárló társaságok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló részesedéseire történő alkalmazásából származó bármiféle adókedvezmény visszatérítéséről, amennyiben a részesedésszerzés a 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele előtt történt, kivéve, először, ha 2007. december 21. előtt a részesedést megszerző spanyol társaság visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt e jogok birtoklására; másodszor, ha a szerződés a kérdéses ügylet vonatkozásában olyan felfüggesztő feltételt tartalmaz, amely azt a szabályozó hatóság kötelező engedélyéhez köti; és harmadszor, ha az ügyletet 2007. december 21. előtt bejelentették.

| (176) | A Bizottság a Közösségen kívüli részesedésszerzések vonatkozásában nyitva hagyja a 2007. október 10-i határozat által megindított eljárást, figyelembe véve a spanyol hatóságok kötelezettségvállalását újabb részletek szolgáltatására, |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság a Közösségen kívüli részesedésszerzések vonatkozásában nyitva hagyja a 2007. október 10-i határozat által megindított eljárást, figyelembe véve a spanyol hatóságok kötelezettségvállalását újabb részletek szolgáltatására,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A támogatási rendszer, amelyet Spanyolország a társasági adóról szóló törvény módosításait átdolgozott szövegben egységesítő „Real Decreto Legislativo no 4/2004 de 5 de marzo de 2004” 12. cikkének (5) bekezdése alapján, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen alkalmazott azon támogatások tekintetében, amelyeket Közösségen belüli részesedésszerzések céljából nyújtott a kedvezményezetteknek, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(2)   Ennek ellenére, a Közösségen belül részesedéseket szerzett kedvezményezettek, akik a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése révén a külföldi társaságokban közvetlenül vagy közvetve birtokukban álló tulajdonok után adókedvezményekben részesültek, amennyiben 2007. december 21. előtt az összes rájuk vonatkozó feltételnek megfeleltek – amellett, hogy teljesítették a részesedéseik legalább egy éven keresztüli megszakítás nélküli birtoklásának feltételét –, azokban továbbra is részesülhetnek a támogatási rendszerben előírt amortizáció teljes ideje alatt.

(3)   A Közösségen belüli részesedésszerzések után a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján adókedvezményben részesült kedvezményezettek, amennyiben 2007. december 21. előtt visszavonhatatlan kötelezettséget vállaltak e jogok birtoklására, vagy amennyiben a szerződés a kérdéses ügyletre vonatkozóan felfüggesztő feltételt tartalmaz, amely azt a szabályozó hatóság elsőrendű engedélyéhez köti, vagy amennyiben az ügyletről 2007. december 21. előtt értesítés készült, azokban továbbra is részesülhetnek a támogatási rendszerben előírt amortizáció teljes ideje alatt a tulajdonjogok azon részére, amelyek a felfüggesztő feltétel megszűnésének időpontjától kezdve állnak birtokukban.

2. cikk

Az 1. cikkben említett rendszer által nyújtott adókedvezmény nem valósít meg támogatást, amennyiben odaítélésének időpontjában megfelel a 994/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban elfogadott és a támogatás odaítélésekor hatályos szabályban előírt feltételeknek.

3. cikk

Az 1. cikkben említett rendszer által nyújtott adókedvezmény, amennyiben odaítélésének időpontjában megfelel a 994/98/EK rendelet 1. cikkével összhangban elfogadott szabályban vagy bármely, az idő szerint hatályos más szabályban előírt feltételeknek az e támogatástípusra alkalmazható maximális támogatási intenzitásig összeegyeztethető a közös piaccal.

4. cikk

(1)   Spanyolország visszafizetteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendszer értelmében adott adókedvezménnyel összeegyeztethetetlen támogatást azokkal a kedvezményezettekkel, akiknek a Közösségen belüli beszerzések keretében külföldi társaságokban szerzett jogaik nem felelnek meg az 1. cikk (2) bekezdésében előírt feltételeknek.

(2)   A visszafizetendő összegek után kamatot kell fizetni attól a naptól kezdve, hogy a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, a visszafizetés megtörténtének napjáig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetének és az azt módosító 271/2008/EK rendeletnek megfelelően kialakított alapra kell kiszámítani.

(4)   Spanyolország a jelen határozat elfogadása napjának hatályával törli az 1. cikk 1) bekezdésében említett rendszer által odaítélt, összes függőben levő adókedvezményt, kivéve az 1. cikk (2) bekezdésben említett feltételeknek megfelelő külföldi társaságokban szerzett jogokra engedélyezett adóengedményeket.

5. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett rendszer alapján kiadott támogatás visszafizettetését azonnal és hatékonyan végre kell hajtani.

(2)   Spanyolország a végrehajtást a jelen határozatra vonatkozó értesítésétől számított négy hónapon belül biztosítja.

6. cikk

(1)   A jelen határozatra vonatkozó értesítésétől számított két hónapon belül Spanyolország az alábbi információt szolgáltatja:

| a) | az 1. cikkben említett rendszer alapján támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az említett rendszer alapján elnyert támogatás összege kedvezményezettenkénti bontásban; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben említett rendszer alapján támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az említett rendszer alapján elnyert támogatás összege kedvezményezettenkénti bontásban;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg, tőkével és kamatokkal együtt; |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg, tőkével és kamatokkal együtt;

| c) | a jelen határozat végrehajtása érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

a jelen határozat végrehajtása érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;

| d) | dokumentumok annak bizonyítására, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

dokumentumok annak bizonyítására, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikkben említett rendszer alapján nyújtott támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Spanyolország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat teljesítése érdekében hozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Spanyolország azonnali tájékoztatást ad a jelen határozat végrehajtására meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszatérített támogatásokról és azok kamatairól.

7. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 28-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 311., 2007.12.21., 21. o.

1

(2)  Közzétéve 2004. március 11-én a Boletín Oficia del Estadóban.

2

Boletín Oficia del Estadóban

(3)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

3

(4)  Lásd: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  2008. december 23-i 4/2008 törvény, amely módosításokat vezetett be az adózási jogszabályok több rendelkezésébe.

6

(7)  Lásd az 1885-ös kereskedelmi kódex 46. és 39. cikkét.

7

(8)  A „Ley 16/2007, de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea” alkalmazásából eredően.

8

(9)  Lásd a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének a) pontját.

9

(10)  Lásd a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének b) pontját.

10

(11)  Lásd a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének c)1 pontját.

11

(12)  Lásd a TRLIS 21. cikke (1) bekezdésének c)2 pontját.

12

(13)  A hatályos jogszabályokban ez a rendelkezés a TRLIS 12. cikkének (6) bekezdése.

13

(14)  A 12. cikk (5) bekezdésének egyértelmű meghatározása szerint: „A különbség levonása – adott esetben – összhangban áll azokkal az alapokkal, amelyekre a jelen cikk 3. bevezető hivatkozása utal”.

14

(15)  Lásd a Bíróság 6/69. sz. és 11/69. sz., Bizottság kontra Franciaország egyesített ügyekben 1969. december 10-én hozott ítéletét (EBHT 1969., 523. o.). Lásd az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 18. pontját is (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.).

15

Bizottság

Franciaország

(16)  Lásd a (7) preambulumbekezdést.

16

(17)  Lásd a (8) preambulumbekezdést.

17

(18)  A spanyol hatóságok az 1989. december 22-i 1564/1989. sz. királyi rendelet 194. cikkére hivatkoztak.

18

(19)  A spanyol hatóságok az Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas (ICAC) 3. határozatára hivatkoztak, BOICAC, 1996.11.27.

19

(20)  Lásd a Bizottság 2004. szeptember 22-én az N 354/04. sz. ügyben – Írország, holding társaságok támogatási rendszere – hozott határozatát (HL C 131., 2005.5.28., 10. o.).

20

(21)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

21

(22)  Lásd a (12) preambulumbekezdést.

22

(23)  Lásd az Elsőfokú Bíróság T-233/04 sz., Holland Királyság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2008. április 10-én hozott ítéletét (EBHT 2008, II-591. o.).

23

Holland Királyság

Európai Közösségek Bizottsága

(24)  Lásd a meghatározott eszmei értékekből származó jövedelmek csökkenéséről szóló, 2008. február 14-i N 480/07 sz. bizottsági határozatot (HL C 80., 2008.4.1., 1. o.).

24

(25)  Lásd a C-143/99. sz., Adria-Wien Pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügyben 2001. november 8-án hozott ítéletet (EBHT 2001, I-8365. o.).

25

Adria-Wien Pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  HL L 157., 2003.6.26., 49. o.

26

(27)  HL L 7., 2004.1.13., 41 o.

27

(28)  A TRLIS 89. cikkének (3) bekezdése alapján.

28

(29)  Lásd a spanyol hatóságok 2007. december 5-i, a (7) preambulumbekezdésben említett levelét a Bizottságnak, 35. o.

29

(30)  HL L 225., 1990.8.20., 1. o.

30

(31)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

31

(32)  A spanyol hatóságok megjegyzései 2007. december 5-én érkeztek, ugyanakkor a tagállamoknak 2007. december 15. előtt a 2005/56/EK irányelvet kellett alkalmazniuk.

32

(33)  Lásd az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet preambulumbekezdéseit (HL L 207., 2003.8.18., 1. o.) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. április 28-i véleményét – COM(2003) 703 végleges – 2003/2077 (COD).

33

(34)  A spanyol hatóságok 2008. június 30-i keltezésű levele 8. oldalának állítása szerint, lásd előbb a (9) preambulumbekezdést.

34

(35)  Vö. a bizottsági szolgáltatások értékelése a nyilvános vételi ajánlatokról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása vonatkozásában (HL L 142., 2004.4.30., 12. o.).

35

(36)  Lásd a Bizottság 2005. június 10-én a Cesky Telekom; 2005. január 10-én az O2
  -; 2006. május 23-án a Quebec, GIC, BAA; 2004. szeptember 15-én az Abbey National és 2007. március 26-án a Scottish Power ügyben hozott határozatait a következő címen: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

Cesky Telekom

O2

Quebec, GIC, BAA

Abbey National

Scottish Power

(37)  Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához, COM(2005) 0107 végleges (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

37

(38)  Az Elsőfokú Bíróság T-384/03. sz., Koninklijke Friesland Foods/Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2007, II-101. o.).

38

Koninklijke Friesland Foods/Bizottság

(39)  E-4431/05. és E-4772/05. sz. írásbeli kérdés.

39

(40)  Köztük a Bizottság N 354/04. sz. ügyben – Írország, holdingtársaságok támogatási rendszere – hozott határozata (HL C 131., 2005.5.28., 11. o.) és a Bizottság C4/07. sz. (ex N 465/2006) Groepsrentebox ügyben 2006. július 13-án hozott határozata (HL C 66., 2007.3.22.).

40

Írország, holdingtársaságok támogatási rendszere

Groepsrentebox

(41)  Lásd a Bizottság 2000. október 31-i 2001/168/ESZAK határozatát a spanyolországi társaságiadó-jogszabályokról, HL L 60., 2001.3.1., 57. o.

41

(42)  A Bíróság C-501/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2004, I-6717. o.).

42

Spanyolország

Bizottság

(43)  Lásd a Bizottság jelentését a vállalkozások közvetlen adózásával kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó támogatás szabályainak alkalmazásáról, II. szakasz 1.b).ff), a következő címen http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf

43

(44)  Lásd a Bizottság 1982. május 17-i 82/364/EGK határozatát a Franciaországnak és Görögországnak az EGK-hoz történő csatlakozását követően nyújtott hitelek kamattámogatásáról (HL L 159., 1982.6.10., 44. o.), különösen annak IV. részét, amely utal a 6/69. és 11/69. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyekre.

44

Bizottság

Franciaország

(45)  Lásd az Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas 1996. novemberi határozatát, 3. sz., BOICAC 27.

45

(46)  Lásd a 42. lábjegyzetet.

46

(47)  Lásd a 21. lábjegyzetet.

47

(48)  Lásd erre vonatkozóan a Bíróság C-143. sz., Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítéletét; lásd a (41) preambulumbekezdésre vonatkozó 25. lábjegyzetet; a Bíróság C-308/01. sz., a GIL Insurance és társai ügyben hozott ítélet [EBHT 2004, I-4777. o.] (68) bekezdését; a Bíróság C-172/03. sz. Wolfgang Heiser kontra Finanzamt Innsbruck ügyben hozott ítélete [EBHT 2005., I-1627. o.] (40) bekezdését; és a Bíróság C-88/03. sz., Portugál Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete [EBHT 2006., I-7115. o.] (54) bekezdését.

48

Adria-Wien Pipeline

GIL Insurance és társai

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

Portugál Köztársaság

Európai Közösségek Bizottsága

(49)  Lásd erre vonatkozóan a Bíróság C-88/03. sz., Portugál Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete [EBHT 2006, I-7115. o.] (54) bekezdését.

49

Portugál Köztársaság

Európai Közösségek Bizottsága

(50)  Lásd például a Bíróság C-56/93. sz., Belgium kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete (EBHT 1996, I-723. o.) (79) bekezdését; a Bíróság C-241/94. sz., Franciaország kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete (EBHT 1996, I-4551. o.) (20) bekezdését; a Bíróság C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1999, I-3671. o.) (25) bekezdését; és a Bíróság C-409/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2003, I-10901. o.) (46) bekezdését.

50

Belgium

az Európai Közösségek Bizottsága

Franciaország

az Európai Közösségek Bizottsága

Belgium

Bizottság

Spanyolország

Bizottság

(51)  Lásd pl. a Bíróság C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2005, I-10901. o.) (101) bekezdését. Lásd még a Bizottság C 4/07. sz. (ex N 465/06), Groepsrentebox ügyben hozott határozatát (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), különösen a (75) és a további preambulumbekezdéseket.

51

Olaszország

Bizottság

Groepsrentebox

(52)  Lásd a 21. lábjegyzet.

52

(53)  Lásd erre vonatkozóan a „Groepsrentebox” rendszerről szóló határozat 52. lábjegyzetét és különösen a határozat (83) és további preambulumbekezdéseit.

53

(54)  Lásd többek között az Elsőfokú Bíróság T-308/00. sz., Salzgitter AG kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete (EBHT 2004, II-1933. o.) (82) bekezdését.

54

Salzgitter AG

Európai Közösségek Bizottsága

(55)  Lásd a SEC(2007) 268. sz. dokumentumot (2007. február 21.).

55

(56)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o., az irányelv 2001. november 10-én lépett hatályba.

56

(57)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o., a rendelet 2004. október 8-án lépett hatályba.

57

(58)  2007. december 15-én, a társasági jogról szóló irányelv 19. cikkének rendelkezése szerint.

58

(59)  Elérhető: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacaítio/13-2009.html

59

(60)  A határokon átnyúló egyesülésekről, a kisebbségi részvényesek jogairól, a hitelezők jogairól, a munkaügyi jogszabályokról, a nemzeti védjegyről, a helyi partnerekről, a szabályozási hatáskörről, a gazdasági szinergiákról szóló irányelvek alkalmazásának elmulasztása, valamint politikai, stratégiai és kereskedelmi megfontolások.

60

(61)  A Bíróság C-411/03. sz., SEVIC Systems ügyben hozott ítélete (EBHT 2005, I-10805. o.) (23)–(31) bekezdése.

61

SEVIC Systems

(62)  A Bíróság C-411/03. sz., SEVIC Systems ügyben hozott ítélete (EBHT 2005, I-10805. o.) (23) bekezdése.

62

SEVIC Systems

(63)  Az Elsőfokú Bíróság T-184/97. sz., BP Chemicals Ltd kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete (EBHT 2000., II-3145. o.) (55) bekezdése; lásd a Bíróság C-134/91. és C-135/91. sz., Kerafina-Keramische- und Finanz Holding és Vioktimatiki AEVE kontra Görög Köztársaság és Organismos Oikonomikis Anasyakrotissis Epicheierisseon AE egyesített ügyekben hozott ítélete (20) bekezdését is, és a Bíróság C-225/91. sz., Matra SA kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (41) bekezdését.

63

BP Chemicals Ltd

Európai Közösségek Bizottsága

Kerafina-Keramische- und Finanz Holding és Vioktimatiki AEVE

Görög Köztársaság és Organismos Oikonomikis Anasyakrotissis Epicheierisseon AE

Matra SA kontra Bizottság

(64)  Az 1885-ös kereskedelmi kódex 42. cikke.

64

(65)  Az 1885-ös kereskedelmi kódex 42. cikk (1) bekezdése.

65

(66)  Társaságok, amelyek bármely tagállam szabályozott piacán a Tanács 93/22/EK irányelve 1. cikk (13) preambulumbekezdése értelmében értékpapírokat bocsátottak ki az említett szabály 4. cikke szerint.

66

(67)  A részvénytársasági törvény egységes szerkezetbe foglalt szövegének elfogadásáról szóló, 1989. december 22-i 1564/1989 sz. királyi rendelet 194. cikke.

67

(68)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

68

(69)  A TRLIS 89. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában.

69

(70)  A TRLIS 11. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában.

70

(71)  A 35/2006. sz. törvény által módosított TRLIS rendelkezéseinek megfelelően a számításnál a 2002–2006-os időszakra 35 %-os, 2007-re 32,5 %-os, és a további évekre 30 %-os adókulcsot vettek figyelembe.

71

(72)  A természetes személyek jövedelemadójáról és a társasági adóról, a nem honos személyek jövedelemadójáról és a vagyonról szóló törvények részleges módosításáról szóló, 2006. november 28-i, 35/2006 sz. törvény nyolcadik kiegészítő rendelkezése, B.O.E. 285., 2006.11.29.

72

(73)  Lásd a C-88/03. sz., Portugália kontra Bizottság ügy (81) bekezdését; lásd a jelen határozat 49. lábjegyzetét; lásd az Elsőfokú Bíróság T-227/01. sz., Territorio foral de Álava és társai ügyben hozott ítélete (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) (179) bekezdését és az Elsőfokú Bíróság T-230/01. sz., Territorio foral de Álava és társai ügyben hozott ítélete (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) (190) bekezdését.

73

Portugália

Bizottság

Territorio foral de Álava és társai

Territorio foral de Álava és társai

(74)  A TRLIS 89. cikke (3) bekezdése a) albekezdése 1. pontjának alkalmazásában.

74

(75)  Lásd a TRLIS 89., 21. és 22. cikkét.

75

(76)  A 12. cikk (5) bekezdésének 2. pontja világosan úgy rendelkezik, hogy „a különbség (azaz a TRLIS 12. pont (5) bekezdése) levonása adott esetben összeegyeztethető azokkal az értékvesztésekkel, amelyekre e cikk (3) preambulumbekezdése utal.”

76

(77)  Lásd különösen a (48) preambulumbekezdést.

77

(78)  43/1995. sz. törvény a társasági adóról, a 4/2004. sz. törvényerejű rendelet által hatályon kívül helyezve.

78

(79)  A spanyol hatóságoknak a 43/1995. sz. törvény indokolásában megfogalmazott meghatározása szerint „A versenyképesség elve megkívánja, hogy a társasági adó hozzájáruljon és összhangban álljon a versenyképesség javítására irányuló valamennyi gazdaságpolitikai lépéssel, [...], valamint a társaságok nemzetközivé válásának ösztönzői is, amennyiben az exportok növekedését eredményezik, az említett elvet valósítják meg,”

79

(80)  Lásd többek között a Bizottság 2006. március 22-i határozatát az exporttal kapcsolatos tevékenységek közvetlen adóösztönzőiről, HL C 302., 2007.12.14., 3. o., (51) preambulumbekezdés.

80

(81)  Lásd a 42. lábjegyzetben említett ítélet (127) bekezdését.

81

(82)  Lásd erre vonatkozóan a Bizottság C-2/2007. sz., Groepsrentebox ügyben 2009. július 8-án hozott határozatát (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), különösen a (107) preambulumbekezdést.

82

Groepsrentebox

(83)  Lásd a spanyol hatóságoknak a (13) preambulumbekezdésben említett, 2009. június 16-án keltezett e-mail üzenetét.

83

(84)  Lásd különösen a spanyol hatóságok 2009. április 22-i keltezésű levelének (A-9531) 6. oldalát, amelyet a (9) preambulumbekezdés idéz.

84

(85)  Lásd a Bíróság C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügyben hozott ítéletét (EBHT 2006, I-289 o.).

85

Cassa di Risparmio di Firenze és társai

(86)  Lásd a 21. lábjegyzetet. Lásd különösen a Bizottság Közleményének 9. és 10. pontját.

86

(87)  Lásd a 42 lábjegyzetet, (139)–(143) preambulumbekezdés.

87

(88)  Az Elsőfokú Bíróság T-214/95. sz., Vlaams Gewest kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1998, II-717. o.).

88

Vlaams Gewest

Bizottság

(89)  Lásd a Bíróság C-222/04. sz. ügyben hozott ítéletét, a 85. lábjegyzetben már hivatkozva.

89

(90)  Lásd a (12) preambulumbekezdést.

90

(91)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

91

(92)  Lásd a 42. lábjegyzetet.

92

(93)  Lásd különösen a (31) és (44) preambulumbekezdést.

93

(94)  Lásd különösen az ítélet (120) bekezdését.

94

(95)  Lásd a 42. lábjegyzetet, (124) preambulumbekezdés.

95

(96)  Lásd a 24. lábjegyzetet, (44) preambulumbekezdés.

96

(97)  Lásd a Bizottság 2008. február 14-i határozatát az N 480/07. sz. ügyben, a 24. lábjegyzetben már hivatkozva.

97

(98)  SEC(2006) 1515, COM/2006/0728 végleges, 1.2. szakasz.

98

(99)  Lásd a (47) preambulumbekezdést.

99

(100)  Lásd a Bíróság C-501/00. sz. ügyben hozott ítélete (123) bekezdését, a 42. lábjegyzetben hivatkozva.

100

(101)  Lásd a Bíróság C-80/94. sz., Wielock ügyben hozott ítélete (EBHT 1995, I-2493. o.) (16) bekezdését; a Bíróság C-264/96. sz., ICI kontra Colmer (HMIT) ügyben hozott ítélete (EBHT 1998, I-4695.) (19) bekezdését; és a Bíróság C-311/97. sz., Royal Bank of Scotland ügyben hozott ítélete (EBHT 1999, I-2651.) (19) bekezdését.

101

Wielock

ICI kontra Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Lásd különösen a Bíróság C-279/93. sz., Schumacker-ügyben hozott ítéletét (EBHT 1995, I-225. o.).

102

Schumacker

(103)  Lásd a Bíróság C-204/90. sz., Bachmann kontra belga állam ügyben hozott ítéletét (EBHT 1992, I-249. o.) és a Bíróság C-300/90. sz., Bizottság kontra Belgium ügyben hozott ítéletét (EBHT 1992, I-305. o.).

103

Bachmann

belga állam

Bizottság

Belgium

(104)  Lásd a Bíróság C-120/95. sz., Decker kontra Caisse de Maladie des Employés Privés ügyben hozott ítélete (EBHT 1998, I-1831. o.), 39. cikkét; a Bíróság C-158/96. sz., Kohll kontra Union des Caisses de Maladiede ügyben hozott ítélete (EBHT 1998., I-1931. o.) 41. cikkét; és a Bíróság C-35/98. sz., Verkooijenl-ügyben hozott, már hivatkozottt ítélete 48. cikkét.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll kontra Union des Caisses de Maladiede

Verkooijenl

(105)  Lásd a Bíróság C-315/02. sz., Lenz-ügyben hozott ítéletét (EBHT 2004, I-7063. o.); a Bíróság C-319/02. sz., Manninen-ügyben hozott ítéletét (EBHT 2004, I-7477. o.).

105

Lenz

Manninen

(106)  Lásd a már idézett, C-35/98. sz., Verkooijen ügyben hozott ítélet (44) bekezdését.

106

Verkooijen

(107)  Lásd az (56) és további preambulumbekezdést.

107

(108)  Lásd a Bizottság korábbi gyakorlatából többek között a Franciaország által a koordinációs és logisztikai központok javára végrehajtott állami támogatási programról szóló, 2003. május 13-i 2004/76/EK bizottsági határozat (HL L 23., 2004.1.28., 1. o.) (73) preambulumbekezdését; lásd a hasonló érvelésű, a Hollandia által a nemzetközi finanszírozási műveletekre alkalmazott támogatási rendszerről szóló, 2003. február 17-i 2003/515/EK bizottsági határozat (HL L 180., 2003.7.18., 52. o.) (105) preambulumbekezdését; a Belgium által az US Foreign Sales Corporations társaságokra (egyesült államokbeli értékesítési társaságok) alkalmazott ruling adórendszer formájában végrehajtott támogatási programról szóló, 2003. június 24-i 2004/77/EK bizottsági határozat (HL L 23., 2004.1.28., 14. o.) (70) preambulumbekezdését.

108

US Foreign Sales Corporations

ruling

(109)  Lásd a 37. lábjegyzet.

109

(110)  Lásd az Elsőfokú Bíróság T-211/05. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) (173) bekezdését; lásd az Elsőfokú Bíróság T-459/00. sz., Siemens kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1995, II-1675. o.) (48) bekezdését is.

110

Olaszország

Bizottság

Siemens

Bizottság

(111)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

111

(112)  Lásd a 108. lábjegyzetben említett határozatokat.

112

(113)  A Bíróság C-182/187 és C-217/03. sz., a Belga Királyság és a Forum 187 ASBL kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélete (EBHT 2006, I-5479. o.) (147) bekezdését; lásd a Bíróság C-506/03. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) (58) bekezdését is; és a Bíróság C-265/85. sz. Van den Bergh und Jurgens BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1987, p. 1155. o.) (44) bekezdését.

113

Belga Királyság és a Forum 187 ASBL

Bizottság

Németország

Bizottság

Van den Bergh und Jurgens BV

Bizottság

(114)  A Bizottság határozata SG(84) D/6421 (1984.5.16.).

114

(115)  E-4431/05. sz. írásbeli kérdés.

115

(116)  E-4772/05. sz. írásbeli kérdés.

116

(117)  A bizalomvédelem elvével kapcsolatban lásd a Bíróság Van den Bergh und Jurgens BV kontra Bizottság ügyben hozott, már idézett ítélete (44) bekezdését; a Bíróság C-182/187 és C-217/03 sz., Forum 187 ASBL kontra Bizottság ügyekben hozott ítélete (EBHT 2006, I-5479. o.) (147) bekezdését; és az Elsőfokú Bíróság T-290/97. sz. Mehibas Dordtselaan kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2000, II-15. o.) (59) bekezdését.

117

Van den Bergh und Jurgens BV

Bizottság

Forum 187 ASBL

Bizottság

Mehibas Dordtselaan

Bizottság

(118)  A Bíróság C-487/06 P. sz., British Aggregates kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (111)–(114), (185) és (186) bekezdése; az Elsőfokú Bíróság T-98/00. sz., Linde kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (33) bekezdése.

118

British Aggregates

Bizottság

Linde

Bizottság

(119)  Vagyis nem szükséges bizonyítani, hogy az adott személy vagy társaság részt vett azokban a tevékenységekben, amelyeket ellenkező esetben, a szóban forgó garanciában bízva, esetleg nem hajtott volna végre.

119

(120)  Lásd analógia útján a belgiumi székhelyű koordinációs központoknak nyújtott támogatási programról szóló, 2003. február 17-i 2003/757/EK bizottsági határozatot és a C-46/2004. sz., adózási célú GIE-k ügyben 2006. december 20-án hozott bizottsági határozatot.

120

(121)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

121

(122)  Lásd többek között a Bizottság 2007. február 7-i 2007/375/EK bizottsági határozatát a Gardanna, Shannon és Sardegna régiókban timföld előállításához tüzelőanyagként használt ásványolajnak a Franciaország, Írország, illetve Olaszország által biztosított jövedékiadó-mentességéről (HL L 147., 2007.6.8., 29. o., (55) preambulumbekezdés), és a Belgium által végrehajtott támogatási programról szóló, már idézett, 2003. június 24-i 2004/77/EK bizottsági határozat (79) preambulumbekezdését.

122

(123)  Lásd a belgiumi székhelyű koordinációs központoknak nyújtott támogatási programról szóló, 2003. február 17-i, 2003/755/EK bizottsági határozatot (HL L 282., 2003.10.30., 25. o.) és a Bíróság C-182/03 és C-217/03. sz., a Forum 187 ASBL egyesített ügyekben hozott, már idézett ítélete (EBHT 2006, I-5479. o.) (162) és (163) bekezdését.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Lásd a Forum 187 ügyben hozott, már idézett ítélet (149) bekezdését; lásd ugyancsak a Bíróság a C-74/74. sz., CNTA kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1975, 533. o.) 44. cikkét.

124

Forum 187

CNTA

Bizottság

(125)  A Bíróság C-148/04. sz., Unicredito Italiano Spa kontra Agenzia delle Entrate ügyben hozott ítélete (EBHT 2005, I-11137. o.), 117–119. cikke.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

MELLÉKLET

A vitatott intézkedésre vonatkozóan megjegyzéseket benyújtó, névtelenséget nem kérő, érdekelt harmadik felek névsora

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---