# Az Európai Unió L 5/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.005.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 5 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. január 8. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.005.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 5

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. január 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 11/2011/EU rendelete (2011. január 7.) az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló egyes rendeletek módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 12/2011/EU rendelete (2011. január 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 13/2011/EU rendelete (2011. január 7.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 5 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2011/2/EU irányelve (2011. január 7.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a miklobutanil hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról (
  1
  ) | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/6/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. július 20.) a Portugália által a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjról C 43/04 (ex NN 38/03)
  (az értesítés a C(2010) 4891. számú dokumentummal történt) | 11 |
| | | 2011/7/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 7.) a 2003/85/EK tanácsi irányelv XI. mellékletének a ragadós száj- és körömfájás élővírusának kezelésére feljogosított laboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 9592. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 11/2011/EU rendelete (2011. január 7.) az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló egyes rendeletek módosításáról

1

A Bizottság 12/2011/EU rendelete (2011. január 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

A Bizottság 13/2011/EU rendelete (2011. január 7.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

5

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2011/2/EU irányelve (2011. január 7.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a miklobutanil hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról (
  1
  )

1

7

HATÁROZATOK

2011/6/EU

*

A Bizottság határozata (2010. július 20.) a Portugália által a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjról C 43/04 (ex NN 38/03)
  (az értesítés a C(2010) 4891. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 4891. számú dokumentummal történt)

11

2011/7/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 7.) a 2003/85/EK tanácsi irányelv XI. mellékletének a ragadós száj- és körömfájás élővírusának kezelésére feljogosított laboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 9592. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 9592. számú dokumentummal történt)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/1

---

A BIZOTTSÁG 11/2011/EU RENDELETE

(2011. január 7.)

az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló egyes rendeletek módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1998. augusztus 27-i 1858/98/EK bizottsági rendelet (2) a táplálékkiegészítőként felhasznált, zselatinkapszulában bemutatott cápaporcport a 0305 vtsz. alá sorolta be. Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1992. december 3-i 3513/92/EGK bizottsági rendelet (3) a táplálékkiegészítőként felhasznált, zselatinkapszulában bemutatott kezelt olajat (mely parlagi ligetszépéből nyert olajat, tejzsírt és E-vitamint tartalmaz) a 1517 vtsz. alá sorolta be. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1998. augusztus 27-i 1858/98/EK bizottsági rendelet (2) a táplálékkiegészítőként felhasznált, zselatinkapszulában bemutatott cápaporcport a 0305 vtsz. alá sorolta be. Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1992. december 3-i 3513/92/EGK bizottsági rendelet (3) a táplálékkiegészítőként felhasznált, zselatinkapszulában bemutatott kezelt olajat (mely parlagi ligetszépéből nyert olajat, tejzsírt és E-vitamint tartalmaz) a 1517 vtsz. alá sorolta be.

| (2) | A C-410/08 – C-412/08. sz. Swiss Caps AG kontra Hauptzollamt Singen egyesített ügyekben hozott ítéletében (4) az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a táplálékkiegészítőként való felhasználásra szánt, kapszulákban bemutatott termékeket a 2106 vtsz. alá, másutt nem említett élelmiszer-készítményként kell besorolni. |
| --- | --- |

(2)

A C-410/08 – C-412/08. sz. Swiss Caps AG kontra Hauptzollamt Singen egyesített ügyekben hozott ítéletében (4) az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a táplálékkiegészítőként való felhasználásra szánt, kapszulákban bemutatott termékeket a 2106 vtsz. alá, másutt nem említett élelmiszer-készítményként kell besorolni.

| (3) | Ennek megfelelően, a vámtarifa-besorolások közötti eltérések kiküszöbölése és a Kombinált Nómenklatúra EU-n belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az 1858/98/EK és a 3513/92/EGK rendeletet ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

Ennek megfelelően, a vámtarifa-besorolások közötti eltérések kiküszöbölése és a Kombinált Nómenklatúra EU-n belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az 1858/98/EK és a 3513/92/EGK rendeletet ki kell igazítani.

| (4) | Az 1858/98/EK és a 3513/92/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(4)

Az 1858/98/EK és a 3513/92/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (5) | E kiigazítások mellett az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 26-i 1179/2009/EK bizottsági rendeletet (5) is módosítani szükséges. Az említett rendeletben az I., a II. és a III. mellékletben található táblázatok sorolják fel a – rendre a KN-kód módosítása, a rendelet valamely elemének elhagyása, illetőleg a teljes rendelet hatályon kívül helyezése formájában – módosított rendeleteket. Az említett I. mellékletben foglalt táblázat 1. jelű sora és az említett III. mellékletben foglalt táblázat 3. jelű sora egyaránt az 1979. március 13-i 484/79/EGK bizottsági rendeletre (6) vonatkozik; hasonlóképpen, az említett I. mellékletben foglalt táblázat 79. jelű sora és az említett II. mellékletben foglalt táblázat 31. jelű sora egyaránt az 1995. november 21-i 2696/95/EK bizottsági rendelet (7) mellékletében foglalt táblázat 3. pontjára vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

E kiigazítások mellett az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 26-i 1179/2009/EK bizottsági rendeletet (5) is módosítani szükséges. Az említett rendeletben az I., a II. és a III. mellékletben található táblázatok sorolják fel a – rendre a KN-kód módosítása, a rendelet valamely elemének elhagyása, illetőleg a teljes rendelet hatályon kívül helyezése formájában – módosított rendeleteket. Az említett I. mellékletben foglalt táblázat 1. jelű sora és az említett III. mellékletben foglalt táblázat 3. jelű sora egyaránt az 1979. március 13-i 484/79/EGK bizottsági rendeletre (6) vonatkozik; hasonlóképpen, az említett I. mellékletben foglalt táblázat 79. jelű sora és az említett II. mellékletben foglalt táblázat 31. jelű sora egyaránt az 1995. november 21-i 2696/95/EK bizottsági rendelet (7) mellékletében foglalt táblázat 3. pontjára vonatkozik.

| (6) | A helyzet orvoslása érdekében az 1179/2009/EK bizottsági rendelet I. mellékletét az 1. és a 79. jelű sor törlése útján módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A helyzet orvoslása érdekében az 1179/2009/EK bizottsági rendelet I. mellékletét az 1. és a 79. jelű sor törlése útján módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1858/98/EK rendelet mellékletében foglalt táblázat 2. pontját el kell hagyni.

2. cikk

A 3513/92/EGK rendelet mellékletében foglalt táblázat 1. pontját el kell hagyni.

3. cikk

Az 1179/2009/EK bizottsági rendelet I. mellékletében foglalt táblázat 1. és 79. jelű sorát el kell hagyni.

4. cikk

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 241., 1998.8.29., 17. o.

2

(3)  HL L 355., 1992.12.5., 12. o.

3

(4)  A 2009. december 17-én meghozott ítélet 29. és 32. pontja. Az ítélet szövege az EBHT-ben még nem jelent meg.

4

(5)  HL L 317., 2009.12.3., 1. o.

5

(6)  HL L 64., 1979.3.14., 47. o.

6

(7)  HL L 280., 1995.11.23., 17. o.

7

---

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/3

---

A BIZOTTSÁG 12/2011/EU RENDELETE

(2011. január 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 106,0 |
| EC | 65,1 |
| MA | 56,7 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 82,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 96,7 |
| TR | 100,9 |
| ZZ | 124,2 |
| 0709 90 70 | MA | 40,2 |
| TR | 118,1 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 90 80 | EG | 222,3 |
| ZZ | 222,3 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EC | 48,7 |
| IL | 67,1 |
| MA | 56,3 |
| TR | 73,7 |
| UY | 46,7 |
| ZA | 41,3 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,8 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 73,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 127,1 |
| HR | 46,1 |
| IL | 84,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 79,2 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 54,6 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 98,2 |
| CL | 83,5 |
| CN | 101,1 |
| EC | 79,3 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 137,8 |
| ZA | 124,2 |
| ZZ | 89,6 |
| 0808 20 50 | CN | 60,2 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

106,0

EC

65,1

MA

56,7

TR

101,2

ZZ

82,3

0707 00 05

EG

174,9

JO

96,7

TR

100,9

ZZ

124,2

0709 90 70

MA

40,2

TR

118,1

ZZ

79,2

0709 90 80

EG

222,3

ZZ

222,3

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EC

48,7

IL

67,1

MA

56,3

TR

73,7

UY

46,7

ZA

41,3

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

67,8

TR

79,6

ZZ

73,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

127,1

HR

46,1

IL

84,5

JM

95,1

MA

79,2

TR

72,7

ZZ

84,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

54,6

UY

49,2

ZZ

51,0

0808 10 80

AR

78,5

CA

98,2

CL

83,5

CN

101,1

EC

79,3

MK

29,3

NZ

74,9

US

137,8

ZA

124,2

ZZ

89,6

0808 20 50

CN

60,2

US

110,3

ZZ

85,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/5

---

A BIZOTTSÁG 13/2011/EU RENDELETE

(2011. január 7.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 8/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 8/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. január 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 7-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 4., 2011.1.7., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. január 8-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 57,40 | 0,25 |
| 1701 99 10 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,57 | 0,18 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

60,18

0,00

1701 11 90 (1)

60,18

0,00

1701 12 10 (1)

60,18

0,00

1701 12 90 (1)

60,18

0,00

1701 91 00 (2)

57,40

0,25

1701 99 10 (2)

57,40

0,00

1701 99 90 (2)

57,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,57

0,18

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/7

---

A BIZOTTSÁG 2011/2/EU IRÁNYELVE

(2011. január 7.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a miklobutanil hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról és a 2008/934/EK határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a miklobutanil. |
| --- | --- |

(1)

A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a miklobutanil.

| (2) | Az 1490/2002/EK rendelet 11e. cikkének megfelelően a bejelentő az értékelési jelentéstervezet kézhezvételétől számított két hónapon belül visszavonta a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéhez biztosított támogatását. Következésképpen elfogadásra került az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2008. december 5-i 2008/934/EK bizottsági határozat (4), amely a miklobutanil felvételének megtagadásáról határozott. |
| --- | --- |

(2)

Az 1490/2002/EK rendelet 11e. cikkének megfelelően a bejelentő az értékelési jelentéstervezet kézhezvételétől számított két hónapon belül visszavonta a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéhez biztosított támogatását. Következésképpen elfogadásra került az egyes hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2008. december 5-i 2008/934/EK bizottsági határozat (4), amely a miklobutanil felvételének megtagadásáról határozott.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be.

| (4) | A kérelmet a 451/2000/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyagra és a támogatott alkalmazásokra vonatkozó előírások azonosak a 2008/934/EK határozatban szereplőkkel. Az említett kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti lényegi és eljárási követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet a 451/2000/EK rendelettel kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtották be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyagra és a támogatott alkalmazásokra vonatkozó előírások azonosak a 2008/934/EK határozatban szereplőkkel. Az említett kérelem megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti lényegi és eljárási követelményeknek.

| (5) | Belgium értékelte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatokat, és kiegészítő jelentést készített. Jelentését 2009. október 22-én megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: hatóság) és a Bizottságnak. A hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, és a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése alapján, a Bizottság kérésére a hatóság 2010. július 11-én benyújtotta a Bizottsághoz a miklobutanilra vonatkozó következtetését (6). Az értékelési jelentéstervezetet, a kiegészítő jelentést, valamint a hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében újból áttekintette, és 2010. november 23-án a miklobutanilra vonatkozó bizottsági vizsgálati jelentés formájában véglegesítette. |
| --- | --- |

(5)

Belgium értékelte a kérelmező által benyújtott kiegészítő adatokat, és kiegészítő jelentést készített. Jelentését 2009. október 22-én megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: hatóság) és a Bizottságnak. A hatóság a kiegészítő jelentést megküldte a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, felkérte őket észrevételeik megtételére, és a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése alapján, a Bizottság kérésére a hatóság 2010. július 11-én benyújtotta a Bizottsághoz a miklobutanilra vonatkozó következtetését (6). Az értékelési jelentéstervezetet, a kiegészítő jelentést, valamint a hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében újból áttekintette, és 2010. november 23-án a miklobutanilra vonatkozó bizottsági vizsgálati jelentés formájában véglegesítette.

| (6) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a miklobutanilt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra, amelyeket a Bizottság vizsgálati jelentése megvizsgált és részletezett. Ezért helyénvaló felvenni a miklobutanilt az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállamban az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban lehessen engedélyezni az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket. |
| --- | --- |

(6)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a miklobutanilt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különös tekintettel azokra a felhasználási célokra, amelyeket a Bizottság vizsgálati jelentése megvizsgált és részletezett. Ezért helyénvaló felvenni a miklobutanilt az I. mellékletbe annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállamban az említett irányelv rendelkezéseivel összhangban lehessen engedélyezni az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

| (7) | E következtetés sérelme nélkül helyénvaló további információkat beszerezni egyes konkrét szempontokról. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely anyagnak az I. mellékletbe való felvétele feltételekhez köthető. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmező nyújtson be további információt a miklobutanil és metabolitjai szermaradékairól a következő vegetációs időszakokban, valamint azt megerősítő információt, hogy a szermaradékra vonatkozó rendelkezésre álló adatok a szermaradék-meghatározás valamennyi vegyületére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

E következtetés sérelme nélkül helyénvaló további információkat beszerezni egyes konkrét szempontokról. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely anyagnak az I. mellékletbe való felvétele feltételekhez köthető. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmező nyújtson be további információt a miklobutanil és metabolitjai szermaradékairól a következő vegetációs időszakokban, valamint azt megerősítő információt, hogy a szermaradékra vonatkozó rendelkezésre álló adatok a szermaradék-meghatározás valamennyi vegyületére vonatkoznak.

| (8) | Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele előtt ésszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(8)

Valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvétele előtt ésszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag felvételéből adódó új követelmények teljesítésére.

| (9) | A 91/414/EGK irányelvben meghatározott – és valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvételéből következő – kötelezettségek sérelme nélkül a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy felülvizsgálják a miklobutanilt tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket annak biztosítására, hogy teljesüljenek a 91/414/EGK irányelvben, különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már meglévő engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időszakot kell biztosítani a növényvédő szerek minden egyes tervezett alkalmazására vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dossziénak a benyújtására és a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvek szerinti értékelésére. |
| --- | --- |

(9)

A 91/414/EGK irányelvben meghatározott – és valamely hatóanyag I. mellékletbe történő felvételéből következő – kötelezettségek sérelme nélkül a felvételt követően hat hónapos időszakot kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy felülvizsgálják a miklobutanilt tartalmazó növényvédő szerekre már kiadott engedélyeket annak biztosítására, hogy teljesüljenek a 91/414/EGK irányelvben, különösen annak 13. cikkében előírt követelmények, valamint az I. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek. A tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük vagy vissza kell vonniuk a már meglévő engedélyeket. A fenti határidőtől eltérve hosszabb időszakot kell biztosítani a növényvédő szerek minden egyes tervezett alkalmazására vonatkozó, a III. melléklet szerinti teljes dossziénak a benyújtására és a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes alapelvek szerinti értékelésére.

| (10) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (7) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit és különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. melléklete követelményeinek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(10)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (7) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő korábbi felvétele során szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy nehézségek merülhetnek fel annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit és különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. melléklete követelményeinek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás ugyanakkor az I. mellékletet módosító, korábban elfogadott irányelvekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (11) | Ezért helyénvaló a 91/414/EGK irányelv módosítása. |
| --- | --- |

(11)

Ezért helyénvaló a 91/414/EGK irányelv módosítása.

| (12) | A 2008/934/EK határozat előírja a miklobutanil felvételének elutasítását és a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyeinek 2011. december 31-ig történő visszavonását. Az említett határozat mellékletéből törölni kell a miklobutanilra vonatkozó sort. |
| --- | --- |

(12)

A 2008/934/EK határozat előírja a miklobutanil felvételének elutasítását és a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyeinek 2011. december 31-ig történő visszavonását. Az említett határozat mellékletéből törölni kell a miklobutanilra vonatkozó sort.

| (13) | Ezért helyénvaló a 2008/934/EK határozat ennek megfelelő módosítása. |
| --- | --- |

(13)

Ezért helyénvaló a 2008/934/EK határozat ennek megfelelő módosítása.

| (14) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2008/934/EK határozat mellékletéből törölni kell a miklobutanilra vonatkozó sort.

3. cikk

A tagállamok legkésőbb 2011. november 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2011. december 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

4. cikk

(1)   A miklobutanilt hatóanyagként tartalmazó növényvédő szerekre kiadott engedélyeknek a 91/414/EGK irányelvvel összhangban történő szükséges módosítását, illetve visszavonását a tagállamok 2011. november 30-ig elvégzik.

Az említett időpontig a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az irányelv I. mellékletében a miklobutanilra vonatkozó feltételek – a hatóanyagra vonatkozó bejegyzés B. részében találhatóak kivételével – teljesülnek, valamint arról, hogy az engedély birtokosa rendelkezik olyan dossziéval, vagy hozzáfér olyan dossziéhoz, amely az irányelv 13. cikkében előírt feltételek szerint megfelel az irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szer esetében, amely egyedüli hatóanyagként vagy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe legkésőbb 2011. május 31-ig felvett hatóanyagok egyikeként miklobutanilt tartalmaz, a tagállamoknak a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében előírt egységes elvekkel összhangban újból értékelniük kell a növényvédő szert az említett irányelv III. melléklete követelményeinek megfelelő dosszié alapján, figyelembe véve az említett irányelv I. melléklete miklobutanilra vonatkozó bejegyzésének B. részét. Ezen értékelés alapján a tagállamok megállapítják, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.

E megállapítást követően a tagállamok:

| a) | a miklobutanilt egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség szerint legkésőbb 2015. május 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
| --- | --- |

a)

a miklobutanilt egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség szerint legkésőbb 2015. május 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

| b) | miklobutanilt több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében 2015. május 31-ig vagy az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő vonatkozó irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás vagy visszavonás határidejéül meghatározott időpontig – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont – szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

miklobutanilt több hatóanyag egyikeként tartalmazó termék esetében 2015. május 31-ig vagy az érintett anyagot vagy anyagokat a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe felvevő vonatkozó irányelvben vagy irányelvekben az ilyen módosítás vagy visszavonás határidejéül meghatározott időpontig – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont – szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

5. cikk

Ez az irányelv 2011. június 1-jén lép hatályba.

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

2

(3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

3

(4)  HL L 333., 2008.12.11., 11. o.

4

(5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

5

(6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság: A miklobutanil hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance miklobutanil). EFSA Journal 2010 8(10) 1682 [83. o.]. doi: 10.2903/jefsa.2010.1682, elektronikus elérhetősége: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal 2010

(7)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

7

---

MELLÉKLET

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében a táblázat vége a következő bejegyzésekkel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Hatálybalépés | Felvétel lejárta | Különös rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „324 | Miklobutanil
  CAS-szám: 88671-89-0
  CIPAC-szám: 442 | RS-2-(4-klór-fenil)-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il-metil)hexán-nitril | ≥ 925 g/kg
  A technikai tisztaságú anyagban az 1-metil-pirrolidin-2-on szennyeződés nem lépheti túl az 1 g/kg-ot. | 2011. június 1. | 2021. május 31. | A.   RÉSZ
  Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2010. november 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentés és különösen annak I. és II. függelékének a miklobutanilról szóló következtetéseit.
  Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára, továbbá annak biztosítására, hogy adott esetben a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.
  Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
  Az érintett tagállamok előírják, hogy a kérelmező nyújtson be további információt a miklobutanil és metabolitjai szermaradékairól a következő vegetációs időszakokban, valamint azt megerősítő információt, hogy a szermaradékra vonatkozó rendelkezésre álló adatok a szermaradék-meghatározás valamennyi vegyületére vonatkoznak.
  Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező 2013. január 31-ig benyújtja a Bizottságnak ezeket a megerősítő információkat.” |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Hatálybalépés

Felvétel lejárta

Különös rendelkezések

„324

Miklobutanil

CAS-szám: 88671-89-0

CIPAC-szám: 442

RS-2-(4-klór-fenil)-2-(1H-1,2,4-triazol-1-il-metil)hexán-nitril

≥ 925 g/kg

A technikai tisztaságú anyagban az 1-metil-pirrolidin-2-on szennyeződés nem lépheti túl az 1 g/kg-ot.

2011. június 1.

2021. május 31.

A.   RÉSZ

Felhasználása csak gombaölő szerként engedélyezhető.

B.   RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2010. november 23-án véglegesített felülvizsgálati jelentés és különösen annak I. és II. függelékének a miklobutanilról szóló következtetéseit.

Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára, továbbá annak biztosítására, hogy adott esetben a felhasználás feltételei között szerepeljen megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.

Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

Az érintett tagállamok előírják, hogy a kérelmező nyújtson be további információt a miklobutanil és metabolitjai szermaradékairól a következő vegetációs időszakokban, valamint azt megerősítő információt, hogy a szermaradékra vonatkozó rendelkezésre álló adatok a szermaradék-meghatározás valamennyi vegyületére vonatkoznak.

Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező 2013. január 31-ig benyújtja a Bizottságnak ezeket a megerősítő információkat.”

---

(1)  További részletek a hatóanyag azonosításáról és specifikációjáról a vizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

HATÁROZATOK

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/11

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. július 20.)

a Portugália által a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjról C 43/04 (ex NN 38/03)

(az értesítés a C(2010) 4891. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(2011/6/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután a fent említett rendelkezésnek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására (2),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Az Európai Bizottság egy panaszt követően 2003. január 20-án kelt levelében több kérdést tett fel a portugál hatóságoknak a Szőlészeti és Borászati Intézet (Instituto da Vinha e do Vinho, IVV) által a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjról és az ilyen díjból származó bevételből finanszírozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság egy panaszt követően 2003. január 20-án kelt levelében több kérdést tett fel a portugál hatóságoknak a Szőlészeti és Borászati Intézet (Instituto da Vinha e do Vinho, IVV) által a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjról és az ilyen díjból származó bevételből finanszírozott intézkedésekről.

| (2) | Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete 2003. március 14-én kelt levelében válaszolt a Bizottságnak. 2003. augusztus 4-i és szeptember 2-i, valamint 2004. február 24-i és július 15-i levelükben további információkat közöltek a Bizottság által 2003. május 14-én és december 22-én faxon elküldött kérdésekre válaszolva. |
| --- | --- |

(2)

Portugália Európai Unió Melletti Állandó Képviselete 2003. március 14-én kelt levelében válaszolt a Bizottságnak. 2003. augusztus 4-i és szeptember 2-i, valamint 2004. február 24-i és július 15-i levelükben további információkat közöltek a Bizottság által 2003. május 14-én és december 22-én faxon elküldött kérdésekre válaszolva.

| (3) | Mivel a szóban forgó rendelkezést 1995 óta alkalmazzák a Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül, azt felvették a be nem jelentett támogatások jegyzékébe. A Portugália által alkalmazott intézkedés valójában új támogatásnak minősül, amelyről nem értesítették a Bizottságot, és ennek megfelelően az intézkedés az EK-Szerződés 93. cikkének (3) (jelenleg az EUMSz. 108. cikke) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a szóban forgó rendelkezést 1995 óta alkalmazzák a Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül, azt felvették a be nem jelentett támogatások jegyzékébe. A Portugália által alkalmazott intézkedés valójában új támogatásnak minősül, amelyről nem értesítették a Bizottságot, és ennek megfelelően az intézkedés az EK-Szerződés 93. cikkének (3) (jelenleg az EUMSz. 108. cikke) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes.

| (4) | 2004. december 6-i levelében (C(2004) 4522) a Bizottság értesítette Portugáliát arról a határozatáról, miszerint a támogatással kapcsolatban megindítja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

2004. december 6-i levelében (C(2004) 4522) a Bizottság értesítette Portugáliát arról a határozatáról, miszerint a támogatással kapcsolatban megindítja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatban.

| (5) | A portugál hatóságok 2005. január 11-i és 13-i levelükben nyújtották be észrevételeiket. Válaszukat kiegészítették 2006. május 24-én kelt levelükkel. A Bizottsághoz érdekelt harmadik felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(5)

A portugál hatóságok 2005. január 11-i és 13-i levelükben nyújtották be észrevételeiket. Válaszukat kiegészítették 2006. május 24-én kelt levelükkel. A Bizottsághoz érdekelt harmadik felektől nem érkeztek észrevételek.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

| (6) | Ez a rész röviden összefoglalja az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos összefüggéseket és lényeges tényeket. A részleteket a (4) preambulumbekezdés szerinti, az eljárás megindításával kapcsolatos határozat tartalmazza. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rész röviden összefoglalja az ebben a határozatban vizsgált intézkedésekkel kapcsolatos összefüggéseket és lényeges tényeket. A részleteket a (4) preambulumbekezdés szerinti, az eljárás megindításával kapcsolatos határozat tartalmazza.

1.   A Szőlészeti és Borászati Intézet

| (7) | Az IVV 1986-ban alapított közigazgatási szerv, amely a szőlészeti és borászati ágazat ellenőrzését és általános koordinálását biztosítja Portugáliában. Az IVV alaptörvényét létrehozó, 1997. április 26-i 99/97. sz. törvényerejű rendelet (5) rendelkezéseivel összhangban az IVV általános feladata a bor és a borászati termékek előállításának és értékesítésének támogatása, tanulmányozása, ellenőrzése, felügyelete és előmozdítása, és ezeknek a feladatoknak az ellátása céljából adminisztratív és pénzügyi autonómiával rendelkezik. |
| --- | --- |

(7)

Az IVV 1986-ban alapított közigazgatási szerv, amely a szőlészeti és borászati ágazat ellenőrzését és általános koordinálását biztosítja Portugáliában. Az IVV alaptörvényét létrehozó, 1997. április 26-i 99/97. sz. törvényerejű rendelet (5) rendelkezéseivel összhangban az IVV általános feladata a bor és a borászati termékek előállításának és értékesítésének támogatása, tanulmányozása, ellenőrzése, felügyelete és előmozdítása, és ezeknek a feladatoknak az ellátása céljából adminisztratív és pénzügyi autonómiával rendelkezik.

| (8) | A testület a borágazattal kapcsolatos nemzeti és közösségi jogszabályok által ráruházott tevékenységeket végzi és különösen ezt a nemzeti testületet bízta meg a portugál állam a borágazatot érintő közösségi rendelkezések betartásának ellenőrzésével (6) a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (7) 72. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(8)

A testület a borágazattal kapcsolatos nemzeti és közösségi jogszabályok által ráruházott tevékenységeket végzi és különösen ezt a nemzeti testületet bízta meg a portugál állam a borágazatot érintő közösségi rendelkezések betartásának ellenőrzésével (6) a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (7) 72. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (9) | A borászati ágazaton belüli általános koordinációs feladatai keretében az IVV két tevékenységtípust lát el:






  — | a Portugáliában előállított borokra és borászati termékekre vonatkozó, nevezetesen a földnyilvántartással és a vitikulturális örökséggel kapcsolatos tevékenységeket, valamint a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok és regionális borok ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek a vizsgálatát (átlagosan az IVV költségvetésének 2,8 %-a), valamint |
| --- | --- | --- |

(9)

A borászati ágazaton belüli általános koordinációs feladatai keretében az IVV két tevékenységtípust lát el:

—

a Portugáliában előállított borokra és borászati termékekre vonatkozó, nevezetesen a földnyilvántartással és a vitikulturális örökséggel kapcsolatos tevékenységeket, valamint a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok és regionális borok ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek a vizsgálatát (átlagosan az IVV költségvetésének 2,8 %-a), valamint

| — | megkülönböztetés nélkül a Portugáliából származó borokra és borászati termékekre, illetve a más tagállamokból és/vagy harmadik országokból származó és Portugáliában forgalmazott borokra és borászati termékekre vonatkozó tevékenységeket, nevezetesen a borpiac irányítási és koordinációs tevékenységeit, továbbá a borágazat ellenőrzését és felügyeletét a nemzeti és közösségi jogszabályokkal összhangban (az IVV majdnem teljes költségvetését lekötő tevékenységeket). |
| --- | --- |

—

megkülönböztetés nélkül a Portugáliából származó borokra és borászati termékekre, illetve a más tagállamokból és/vagy harmadik országokból származó és Portugáliában forgalmazott borokra és borászati termékekre vonatkozó tevékenységeket, nevezetesen a borpiac irányítási és koordinációs tevékenységeit, továbbá a borágazat ellenőrzését és felügyeletét a nemzeti és közösségi jogszabályokkal összhangban (az IVV majdnem teljes költségvetését lekötő tevékenységeket).

| (10) | Az IVV harmadik felek számára is nyújt bizonyos szolgáltatásokat, nevezetesen a következőket: i. képzési programok szervezése és promóciója gazdasági szereplők, a borászati ágazat kereskedelmi és közös kereskedelmi szervezetei, valamint az IVV tisztviselői számára; ii. az IVV tárolókapacitásának hozzáférhetővé tétele az ágazat gazdasági szereplői számára; és iii. szolgáltatások nyújtása az IVV laboratóriumaiban, valamint az IVV saját alkalmazottainak, és a borágazat egyéb gazdasági szereplőinek a képzése (ennek finanszírozása nagyrészt nemzeti és közösségi támogatási programokból történik). |
| --- | --- |

(10)

Az IVV harmadik felek számára is nyújt bizonyos szolgáltatásokat, nevezetesen a következőket: i. képzési programok szervezése és promóciója gazdasági szereplők, a borászati ágazat kereskedelmi és közös kereskedelmi szervezetei, valamint az IVV tisztviselői számára; ii. az IVV tárolókapacitásának hozzáférhetővé tétele az ágazat gazdasági szereplői számára; és iii. szolgáltatások nyújtása az IVV laboratóriumaiban, valamint az IVV saját alkalmazottainak, és a borágazat egyéb gazdasági szereplőinek a képzése (ennek finanszírozása nagyrészt nemzeti és közösségi támogatási programokból történik).

2.   A bor értékesítésének ösztönzésével kapcsolatos intézkedések

| (11) | Az IVV ellátja a bor értékesítésösztönzésének szervezését is. Ez a borászati ágazatot képviselő olyan közös kereskedelmi szervezetek támogatásában nyilvánul meg, amelyek a bor és a borászati termékek értékesítésösztönzésével, valamint reklámozásával kapcsolatos tevékenységeket végeznek. Ezt a támogatást a hazai és az importált termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjból származó bevételek egy részéből finanszírozzák; ennek százalékos mértékét évente határozzák meg a portugál hatóságok, amelyek egyúttal meghatározzák a támogatásban részesülő szervezetek kiválasztásának kritériumait is (8). |
| --- | --- |

(11)

Az IVV ellátja a bor értékesítésösztönzésének szervezését is. Ez a borászati ágazatot képviselő olyan közös kereskedelmi szervezetek támogatásában nyilvánul meg, amelyek a bor és a borászati termékek értékesítésösztönzésével, valamint reklámozásával kapcsolatos tevékenységeket végeznek. Ezt a támogatást a hazai és az importált termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjból származó bevételek egy részéből finanszírozzák; ennek százalékos mértékét évente határozzák meg a portugál hatóságok, amelyek egyúttal meghatározzák a támogatásban részesülő szervezetek kiválasztásának kritériumait is (8).

| (12) | 1997 óta a bor és borászati termékek általános értékesítésösztönzésének támogatását nyílt versenyeljárással a portugál borászati ágazatot képviselő közös kereskedelmi szövetség, a Viniportugal kapja. Ilyen módon a Viniportugal 1997 óta egyetlen jelöltként az ilyen célokra szánt, adó jellegű díjból származó bevételek összességének a kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

(12)

1997 óta a bor és borászati termékek általános értékesítésösztönzésének támogatását nyílt versenyeljárással a portugál borászati ágazatot képviselő közös kereskedelmi szövetség, a Viniportugal kapja. Ilyen módon a Viniportugal 1997 óta egyetlen jelöltként az ilyen célokra szánt, adó jellegű díjból származó bevételek összességének a kedvezményezettje volt.

| (13) | A díjnak ezt a százalékát két különböző típusú értékesítésösztönző kampány támogatására különítették el:






  — | először is a borok és a borászati termékek általános értékesítésösztönzésére Portugáliában, azok származási helyétől függetlenül, |
| --- | --- | --- |

(13)

A díjnak ezt a százalékát két különböző típusú értékesítésösztönző kampány támogatására különítették el:

—

először is a borok és a borászati termékek általános értékesítésösztönzésére Portugáliában, azok származási helyétől függetlenül,

| — | másodszor a portugál borok és borászati termékek értékesítésösztönzésére más tagállamokban és harmadik országokban. |
| --- | --- |

—

másodszor a portugál borok és borászati termékek értékesítésösztönzésére más tagállamokban és harmadik országokban.

2.1.   A borok általános értékesítésösztönzése Portugáliában

| (14) | A borok Portugáliában való általános értékesítésösztönzése tekintetében a portugál hatóságok megállapítják, hogy a Viniportugal olyan, a bor és a borászati termékek értékesítésösztönzésével kapcsolatos tevékenységeket támogat és folytat, mint amilyen például a borászati ágazathoz kapcsolódó kulturális és tudományos tevékenységek támogatása. Ebben az összefüggésben a Viniportugal kiállítások és vásárok szervezésével, a témával kapcsolatos kiadványokkal, bemutatókkal és a lakosság figyelemfelkeltését célzó intézkedésekkel, valamint reklámkampányokkal támogatja a borkultúrát, abból az elképzelésből kiindulva, hogy a bor általános értékesítésösztönzése közvetlenül befolyásolja a borfogyasztást Portugáliában. |
| --- | --- |

(14)

A borok Portugáliában való általános értékesítésösztönzése tekintetében a portugál hatóságok megállapítják, hogy a Viniportugal olyan, a bor és a borászati termékek értékesítésösztönzésével kapcsolatos tevékenységeket támogat és folytat, mint amilyen például a borászati ágazathoz kapcsolódó kulturális és tudományos tevékenységek támogatása. Ebben az összefüggésben a Viniportugal kiállítások és vásárok szervezésével, a témával kapcsolatos kiadványokkal, bemutatókkal és a lakosság figyelemfelkeltését célzó intézkedésekkel, valamint reklámkampányokkal támogatja a borkultúrát, abból az elképzelésből kiindulva, hogy a bor általános értékesítésösztönzése közvetlenül befolyásolja a borfogyasztást Portugáliában.

| (15) | A portugál hatóságok rámutatnak, hogy a Viniportugal által végzett promóciós és reklámtevékenységeknek semmiképpen sem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat a más tagállamokból származó borok vásárlásáról, illetve hogy rossz hírbe hozzák ezeket a termékeket. Továbbá nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit. |
| --- | --- |

(15)

A portugál hatóságok rámutatnak, hogy a Viniportugal által végzett promóciós és reklámtevékenységeknek semmiképpen sem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat a más tagállamokból származó borok vásárlásáról, illetve hogy rossz hírbe hozzák ezeket a termékeket. Továbbá nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit.

| (16) | A reklámtevékenységek fő célja nemzeti szinten az, hogy megnyerje a mindkét nemhez tartozó fiatal felnőtteket az egészséges borfogyasztásnak a sör és más alkoholtartalmú italok fogyasztásával szembeni alternatívaként. |
| --- | --- |

(16)

A reklámtevékenységek fő célja nemzeti szinten az, hogy megnyerje a mindkét nemhez tartozó fiatal felnőtteket az egészséges borfogyasztásnak a sör és más alkoholtartalmú italok fogyasztásával szembeni alternatívaként.

| (17) | A Viniportugal a borkultúra népszerűsítése érdekében a borokkal kapcsolatos könyvek, prospektusok és gyakorlati útmutatók kiadását is támogatja; megállapodásokat köt felsőoktatási létesítményekkel a borászati és éttermi üzletág szakemberképzésének előmozdítására; támogatja a Sommelier-k Portugál Szövetségét, hogy növelje a nyilvános helyeken felszolgált borok minőségét, valamint hogy biztosítsa általában a borok tulajdonságainak ismeretét. Végezetül pedig a Viniportugal – az egészségügyi intézményekkel együttműködésben – támogatja a mértéktartó és felelősségteljes borfogyasztást a magas véralkoholszint elleni küzdelem és a közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos szemináriumok megszervezése révén, a bor reklámozásával kapcsolatban pedig bevált gyakorlatokat tartalmazó kódex kidolgozását kezdeményezi a bor méltóságteljes értékesítésösztönzése, illetve a kiskorúak alkoholfogyasztására irányuló reklámtevékenységeknek a megakadályozása érdekében. A portugál hatóságok hirdetésmintákat is bemutattak, amelyek az említett alapelveknek való megfelelést bizonyítják. |
| --- | --- |

(17)

A Viniportugal a borkultúra népszerűsítése érdekében a borokkal kapcsolatos könyvek, prospektusok és gyakorlati útmutatók kiadását is támogatja; megállapodásokat köt felsőoktatási létesítményekkel a borászati és éttermi üzletág szakemberképzésének előmozdítására; támogatja a Sommelier-k Portugál Szövetségét, hogy növelje a nyilvános helyeken felszolgált borok minőségét, valamint hogy biztosítsa általában a borok tulajdonságainak ismeretét. Végezetül pedig a Viniportugal – az egészségügyi intézményekkel együttműködésben – támogatja a mértéktartó és felelősségteljes borfogyasztást a magas véralkoholszint elleni küzdelem és a közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos szemináriumok megszervezése révén, a bor reklámozásával kapcsolatban pedig bevált gyakorlatokat tartalmazó kódex kidolgozását kezdeményezi a bor méltóságteljes értékesítésösztönzése, illetve a kiskorúak alkoholfogyasztására irányuló reklámtevékenységeknek a megakadályozása érdekében. A portugál hatóságok hirdetésmintákat is bemutattak, amelyek az említett alapelveknek való megfelelést bizonyítják.

2.2.   A portugál borok értékesítésösztönzése más tagállamok és harmadik országok piacán

| (18) | A portugál boroknak és borászati termékeknek más tagállamok és harmadik országok területén való értékesítésösztönzése tekintetében a portugál hatóságok jelezték, hogy a más tagállamok és harmadik országok piacain végzett tevékenységek célja a portugál borok értékesítésösztönzése, és ez hirdetések szakmai folyóiratokban való megjelentetése, hírlevelek terjesztése, szakmai kiállításokon való részvétel és szakújságírók portugáliai látogatásának támogatása útján történik. A hatóságok arról biztosították a Bizottságot, hogy ezeknek a kampányoknak nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, vagy hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, valamint nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit. Ezzel összefüggésben a portugál hatóságok példákat és mintákat mutattak be a külföldi szakfolyóiratokban megjelent hirdetésekkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(18)

A portugál boroknak és borászati termékeknek más tagállamok és harmadik országok területén való értékesítésösztönzése tekintetében a portugál hatóságok jelezték, hogy a más tagállamok és harmadik országok piacain végzett tevékenységek célja a portugál borok értékesítésösztönzése, és ez hirdetések szakmai folyóiratokban való megjelentetése, hírlevelek terjesztése, szakmai kiállításokon való részvétel és szakújságírók portugáliai látogatásának támogatása útján történik. A hatóságok arról biztosították a Bizottságot, hogy ezeknek a kampányoknak nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, vagy hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, valamint nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit. Ezzel összefüggésben a portugál hatóságok példákat és mintákat mutattak be a külföldi szakfolyóiratokban megjelent hirdetésekkel kapcsolatosan.

3.   Képzéssel kapcsolatos intézkedések

| (19) | Az IVV a borászati ágazat gazdasági szereplőinek technikai képzésével és figyelemfelkeltésével kapcsolatos tevékenységek előmozdításáért és végrehajtásáért felelős szervezet, és tevékenységeinek célja az, hogy biztosítsa a borok és a borászati termékek megfelelő minőségét. Az 1997 és 2002 közötti időszakban ennek keretében különböző képzéseket szerveztek az IVV tisztviselői (1 449fő), egyéb állami tisztviselők, kisebb mértékben (135 fő) pedig az ágazat gazdasági szereplői számára. |
| --- | --- |

(19)

Az IVV a borászati ágazat gazdasági szereplőinek technikai képzésével és figyelemfelkeltésével kapcsolatos tevékenységek előmozdításáért és végrehajtásáért felelős szervezet, és tevékenységeinek célja az, hogy biztosítsa a borok és a borászati termékek megfelelő minőségét. Az 1997 és 2002 közötti időszakban ennek keretében különböző képzéseket szerveztek az IVV tisztviselői (1 449fő), egyéb állami tisztviselők, kisebb mértékben (135 fő) pedig az ágazat gazdasági szereplői számára.

| (20) | A portugál hatóságok hangsúlyozzák, hogy az IVV által ebben az időszakban szervezett képzések költségeit a „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola 2000” általános képzés kivételével, amelynek összköltsége 367,12 EUR volt, teljes mértékben a mezőgazdaság és az erdők korszerűsítésére irányuló támogatási programokból (PAMAF) 6 és az Agro/Medida 7 programból fedezték, amely programok az Európai Szociális Alap társfinanszírozásában részesülnek. A hatóságok kijelentik, hogy ennek megfelelően sem az IVV-nek, sem a gazdasági szereplőknek nem kellett hozzájárulniuk ezeknek a képzéseknek a finanszírozásához. |
| --- | --- |

(20)

A portugál hatóságok hangsúlyozzák, hogy az IVV által ebben az időszakban szervezett képzések költségeit a „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola 2000” általános képzés kivételével, amelynek összköltsége 367,12 EUR volt, teljes mértékben a mezőgazdaság és az erdők korszerűsítésére irányuló támogatási programokból (PAMAF) 6 és az Agro/Medida 7 programból fedezték, amely programok az Európai Szociális Alap társfinanszírozásában részesülnek. A hatóságok kijelentik, hogy ennek megfelelően sem az IVV-nek, sem a gazdasági szereplőknek nem kellett hozzájárulniuk ezeknek a képzéseknek a finanszírozásához.

4.   A bor értékesítésösztönzésére kivetett díj

| (21) | A szóban forgó intézkedés a Szőlészeti és Borászati Intézet (a továbbiakban: az IVV) által az ágazat gazdasági szereplőire 1995-től kivetett adó jellegű díjból (9) származó bevétel felhasználásával kapcsolatos. A díj célja az, hogy megfelelő forrást biztosítson az említett közigazgatási szerv által a portugáliai borászati ágazatban folytatott koordinációs tevékenységek elvégzéséhez, és a díj az IVV működéséhez biztosított költségvetés több mint 62 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(21)

A szóban forgó intézkedés a Szőlészeti és Borászati Intézet (a továbbiakban: az IVV) által az ágazat gazdasági szereplőire 1995-től kivetett adó jellegű díjból (9) származó bevétel felhasználásával kapcsolatos. A díj célja az, hogy megfelelő forrást biztosítson az említett közigazgatási szerv által a portugáliai borászati ágazatban folytatott koordinációs tevékenységek elvégzéséhez, és a díj az IVV működéséhez biztosított költségvetés több mint 62 %-át teszi ki.

| (22) | A 119/97. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében az ország területén előállított, valamint az ország területén kívül előállított és Portugáliában forgalomba hozott borokra és borászati termékekre értékesítésösztönzési díjat vetnek ki abból a célból, hogy az fedezze az IVV szolgáltatásainak költségeit, amelyek az ágazat általános támogatásával és általános koordinációjával kapcsolatban, illetve az Azori-szigetek és Madeira autonóm térségek esetében a regionális szolgálatok működtetése kapcsán merülnek fel. |
| --- | --- |

(22)

A 119/97. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében az ország területén előállított, valamint az ország területén kívül előállított és Portugáliában forgalomba hozott borokra és borászati termékekre értékesítésösztönzési díjat vetnek ki abból a célból, hogy az fedezze az IVV szolgáltatásainak költségeit, amelyek az ágazat általános támogatásával és általános koordinációjával kapcsolatban, illetve az Azori-szigetek és Madeira autonóm térségek esetében a regionális szolgálatok működtetése kapcsán merülnek fel.

| (23) | Ezt az értékesítésösztönzési díjat nemcsak a Portugáliában előállított és forgalomba hozott borászati termékekre vetik ki, hanem a Portugáliában előállított és más tagállamokban vagy harmadik országokban forgalomba hozott (exportált), valamint más tagállamokból vagy harmadik országokból származó, Portugáliában forgalomba hozott (importált) borászati termékekre is. |
| --- | --- |

(23)

Ezt az értékesítésösztönzési díjat nemcsak a Portugáliában előállított és forgalomba hozott borászati termékekre vetik ki, hanem a Portugáliában előállított és más tagállamokban vagy harmadik országokban forgalomba hozott (exportált), valamint más tagállamokból vagy harmadik országokból származó, Portugáliában forgalomba hozott (importált) borászati termékekre is.

| (24) | A fizetendő összeget a Földművelésügyi Minisztérium illetékes hatóságai évente határozzák meg. Ez az összeg attól függően változik, hogy csomagolt termékről van-e szó, illetve hogy mekkora a tárolóedény űrtartalma (10). |
| --- | --- |

(24)

A fizetendő összeget a Földművelésügyi Minisztérium illetékes hatóságai évente határozzák meg. Ez az összeg attól függően változik, hogy csomagolt termékről van-e szó, illetve hogy mekkora a tárolóedény űrtartalma (10).

| (25) | Az értékesítésösztönzésre kivetett díjból származó bevételt, megnevezésével ellentétben, elsősorban az IVV által végzett, a borászati ágazat általános koordinálásával kapcsolatos szolgáltatások finanszírozására fordítják, és csak másodsorban a bor és a borászati termékek értékesítésének ösztönzésével kapcsolatos tevékenységekre. |
| --- | --- |

(25)

Az értékesítésösztönzésre kivetett díjból származó bevételt, megnevezésével ellentétben, elsősorban az IVV által végzett, a borászati ágazat általános koordinálásával kapcsolatos szolgáltatások finanszírozására fordítják, és csak másodsorban a bor és a borászati termékek értékesítésének ösztönzésével kapcsolatos tevékenységekre.

| (26) | Az eljárás megindításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közösségi és nemzeti jogszabályokban ráruházott, a borászati ágazat általános koordinációs tevékenységeinek gyakorlása, valamint a bor értékesítésének ösztönzésére irányuló támogatás odaítélésének megszervezése során az IVV nem magánszektorbeli szereplőként, hanem hatóságként jár el, következésképpen állami támogatás ebben a vonatkozásban nem merülhet fel (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közösségi és nemzeti jogszabályokban ráruházott, a borászati ágazat általános koordinációs tevékenységeinek gyakorlása, valamint a bor értékesítésének ösztönzésére irányuló támogatás odaítélésének megszervezése során az IVV nem magánszektorbeli szereplőként, hanem hatóságként jár el, következésképpen állami támogatás ebben a vonatkozásban nem merülhet fel (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdését).

| (27) | Az IVV által harmadik felek számára piaci alapon nyújtott bizonyos szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységeket illetően (lásd a fenti (15) preambulumbekezdést) az IVV-nek nem származott gazdasági előnye a piaci helyzetéből, és ezért állami támogatásról nem lehet szó (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(27)

Az IVV által harmadik felek számára piaci alapon nyújtott bizonyos szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységeket illetően (lásd a fenti (15) preambulumbekezdést) az IVV-nek nem származott gazdasági előnye a piaci helyzetéből, és ezért állami támogatásról nem lehet szó (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdését).

| (28) | A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Viniportugal nem jutott gazdasági előnyhöz, és így támogatást sem kapott. A közös kereskedelmi szervezet olyan szolgáltató, amelyet objektív kritériumok alapján és nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással választottak ki ilyen szolgáltatások nyújtására (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (87) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(28)

A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Viniportugal nem jutott gazdasági előnyhöz, és így támogatást sem kapott. A közös kereskedelmi szervezet olyan szolgáltató, amelyet objektív kritériumok alapján és nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárással választottak ki ilyen szolgáltatások nyújtására (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (87) preambulumbekezdését).

| (29) | A Bizottság azonban a vizsgálati eljárás megindításakor úgy tekintette, hogy a borászati ágazat egyes gazdasági szereplőinek a javára állami támogatás áll fenn az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a borok és a borászati termékek promóciós és reklámkampányának finanszírozása terén (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság azonban a vizsgálati eljárás megindításakor úgy tekintette, hogy a borászati ágazat egyes gazdasági szereplőinek a javára állami támogatás áll fenn az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a borok és a borászati termékek promóciós és reklámkampányának finanszírozása terén (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdését).

| (30) | A Bizottság úgy találta, hogy állami támogatás a képzési tevékenységek tekintetében is fennállt az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (79) és (80) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság úgy találta, hogy állami támogatás a képzési tevékenységek tekintetében is fennállt az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (79) és (80) preambulumbekezdését).

| (31) | A Bizottság azért indította meg az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségeket táplált ennek a kétféle támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság azért indította meg az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségeket táplált ennek a kétféle támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében.

| (32) | Így a portugál borok más tagállamok vagy harmadik országok piacán történő reklámozásának támogatását illetően a Bizottság az eljárás kezdeti szakaszában nem rendelkezett elégséges információval ahhoz, hogy megállapítsa, hogy ezek a kampányok – annak ellenére, hogy megemlítik a borok eredetét – csak az érintett termék objektív jellemzőiről szolgálnak információval, és nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (119) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(32)

Így a portugál borok más tagállamok vagy harmadik országok piacán történő reklámozásának támogatását illetően a Bizottság az eljárás kezdeti szakaszában nem rendelkezett elégséges információval ahhoz, hogy megállapítsa, hogy ezek a kampányok – annak ellenére, hogy megemlítik a borok eredetét – csak az érintett termék objektív jellemzőiről szolgálnak információval, és nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (119) preambulumbekezdését).

| (33) | Az értékesítésösztönzési és képzési támogatások finanszírozását illetően a Bizottság a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban úgy találta, hogy a nemzeti termelőknek nyújtott támogatás csak akkor finanszírozható az ugyanolyan termék más tagállambeli termelőinek importját is terhelő adó jellegű díjakból, ha biztosíték van arra, hogy az utóbbiaknak ugyanúgy hasznuk származik ezekből az előnyökből, mint a nemzeti termelőknek. A Bizottság az eljárás megkezdésének szakaszában nem rendelkezik elégséges információval annak megállapításához, hogy jelen esetben egyáltalán nincs megkülönböztetés a nemzeti és az importált termékek között. Hasonlóképpen azt sem tudja megállapítani, hogy a más tagállamokból származó termékek, amelyek szintén adókötelesek voltak, ugyanúgy és ugyanolyan mértékben részesülnek az adóból származó előnyökből, mint a nemzeti termékek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (135) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(33)

Az értékesítésösztönzési és képzési támogatások finanszírozását illetően a Bizottság a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban úgy találta, hogy a nemzeti termelőknek nyújtott támogatás csak akkor finanszírozható az ugyanolyan termék más tagállambeli termelőinek importját is terhelő adó jellegű díjakból, ha biztosíték van arra, hogy az utóbbiaknak ugyanúgy hasznuk származik ezekből az előnyökből, mint a nemzeti termelőknek. A Bizottság az eljárás megkezdésének szakaszában nem rendelkezik elégséges információval annak megállapításához, hogy jelen esetben egyáltalán nincs megkülönböztetés a nemzeti és az importált termékek között. Hasonlóképpen azt sem tudja megállapítani, hogy a más tagállamokból származó termékek, amelyek szintén adókötelesek voltak, ugyanúgy és ugyanolyan mértékben részesülnek az adóból származó előnyökből, mint a nemzeti termékek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (135) preambulumbekezdését).

| (34) | A Bizottság ezért felszólította a portugál hatóságokat, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely segíthet a kérdéses intézkedés értékelésében, különösen a kérdéses támogatás (vagyis a boroknak és borászati termékeknek mind Portugáliában, mind más tagállamok és harmadik országok területén történő értékesítésösztönzésére és reklámozására fordított támogatás, valamint a képzési támogatás) finanszírozási módszerének megkülönböztetésmentességével és a tagállamok és harmadik országok piacán folytatott reklámkampányok objektív jellegével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezért felszólította a portugál hatóságokat, hogy nyújtsanak be minden olyan információt, amely segíthet a kérdéses intézkedés értékelésében, különösen a kérdéses támogatás (vagyis a boroknak és borászati termékeknek mind Portugáliában, mind más tagállamok és harmadik országok területén történő értékesítésösztönzésére és reklámozására fordított támogatás, valamint a képzési támogatás) finanszírozási módszerének megkülönböztetésmentességével és a tagállamok és harmadik országok piacán folytatott reklámkampányok objektív jellegével kapcsolatban.

| (35) | Ez a határozat az adó jellegű díj alkalmazásának annak hatálybalépésétől 2006. december 31-ig – az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (2007–2013) hatálybalépéséig – történő vizsgálatára korlátozódik, az értékesítésösztönzési díj ezen időpontot követő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági álláspont sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(35)

Ez a határozat az adó jellegű díj alkalmazásának annak hatálybalépésétől 2006. december 31-ig – az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (2007–2013) hatálybalépéséig – történő vizsgálatára korlátozódik, az értékesítésösztönzési díj ezen időpontot követő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági álláspont sérelme nélkül.

III.   A PORTUGÁLIA ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (36) | Az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló döntést követően a portugál hatóságok 2005. január 11-i és 13-i levelükben küldték el észrevételeiket. Válaszukat kiegészítették 2006. május 24-én kelt levelükkel. |
| --- | --- |

(36)

Az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló döntést követően a portugál hatóságok 2005. január 11-i és 13-i levelükben küldték el észrevételeiket. Válaszukat kiegészítették 2006. május 24-én kelt levelükkel.

1.   Képzési támogatás

| (37) | A képzési támogatásokat illetően a portugál hatóságok a következőket állapították meg. |
| --- | --- |

(37)

A képzési támogatásokat illetően a portugál hatóságok a következőket állapították meg.

| (38) | 1997 és 2000 között az IVV a portugál borászati ágazat alapvető kérdéseivel kapcsolatos képzési tevékenységeket folytatott, amelyeken főleg az IVV és más hatóságok tisztviselői és kisebb mértékben a borászati ágazat gazdasági szereplői vettek részt. |
| --- | --- |

(38)

1997 és 2000 között az IVV a portugál borászati ágazat alapvető kérdéseivel kapcsolatos képzési tevékenységeket folytatott, amelyeken főleg az IVV és más hatóságok tisztviselői és kisebb mértékben a borászati ágazat gazdasági szereplői vettek részt.

| (39) | Az IVV által a kérdéses időszakban támogatott és szervezett tevékenységek költségeit teljes mértékben a mezőgazdaság és az erdők korszerűsítésére irányuló támogatási programokból (PAMAF) 6 és az Agro/Medida 7 programból fedezték, amely programok a Közösség társfinanszírozásában részesültek az Európai Szociális Alapon (ESZA) és a központi kormányzat beruházási és fejlesztési kiadásainak programján (PIDDAC) keresztül. |
| --- | --- |

(39)

Az IVV által a kérdéses időszakban támogatott és szervezett tevékenységek költségeit teljes mértékben a mezőgazdaság és az erdők korszerűsítésére irányuló támogatási programokból (PAMAF) 6 és az Agro/Medida 7 programból fedezték, amely programok a Közösség társfinanszírozásában részesültek az Európai Szociális Alapon (ESZA) és a központi kormányzat beruházási és fejlesztési kiadásainak programján (PIDDAC) keresztül.

| (40) | Ebben az időszakban az egyetlen olyan tevékenység, amelynek költségeit ténylegesen az IVV költségvetéséből fedezték, a 2000-ben szervezett és 367,12 EUR összköltségű „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000” elnevezésű általános képzés volt, amelyen a regionális mezőgazdasági hivatalok (a Földművelésügyi Minisztériumnak a regionális szolgálatai), valamint a regionális szőlészeti és borászati bizottságok, vagyis a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok hitelességének és minőségének a biztosításáért felelős testületek tisztviselői vettek részt. |
| --- | --- |

(40)

Ebben az időszakban az egyetlen olyan tevékenység, amelynek költségeit ténylegesen az IVV költségvetéséből fedezték, a 2000-ben szervezett és 367,12 EUR összköltségű „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000” elnevezésű általános képzés volt, amelyen a regionális mezőgazdasági hivatalok (a Földművelésügyi Minisztériumnak a regionális szolgálatai), valamint a regionális szőlészeti és borászati bizottságok, vagyis a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok hitelességének és minőségének a biztosításáért felelős testületek tisztviselői vettek részt.

| (41) | Végezetül rámutatnak, hogy ennek a tevékenységnek elhanyagolható költsége – csupán 367,12 EUR – miatt nincs, vagy legfeljebb minimális hatása van a közös piaci versenyre. |
| --- | --- |

(41)

Végezetül rámutatnak, hogy ennek a tevékenységnek elhanyagolható költsége – csupán 367,12 EUR – miatt nincs, vagy legfeljebb minimális hatása van a közös piaci versenyre.

2.   A portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán történő értékesítésösztönzésére és reklámozására fordított támogatás

| (42) | A portugál hatóságok a Bizottságnak a portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán történő reklámozására fordított támogatást illető kétségeire reagálva a következő információkat adták. |
| --- | --- |

(42)

A portugál hatóságok a Bizottságnak a portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán történő reklámozására fordított támogatást illető kétségeire reagálva a következő információkat adták.

| (43) | A Viniportugal által a Portugáliában, valamint más tagállamok és harmadik országok piacán folytatott reklámtevékenységek általános jellegűek, nincsenek kapcsolatban egyes védjegyekkel, és nem szolgálják bizonyos vállalkozások vagy egyéni termelők érdekeit. |
| --- | --- |

(43)

A Viniportugal által a Portugáliában, valamint más tagállamok és harmadik országok piacán folytatott reklámtevékenységek általános jellegűek, nincsenek kapcsolatban egyes védjegyekkel, és nem szolgálják bizonyos vállalkozások vagy egyéni termelők érdekeit.

| (44) | Ezeknek a kampányoknak nem céljuk, hogy rossz hírbe hozzák más tagállamok borászati termékeit, vagy hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó borászati termékek vásárlásáról, sőt, összhangban vannak az alkalmazandó közösségi jogszabályokkal (nevezetesen az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó szabályozással). Ennek megfelelően a Viniportugal által az Európai Unió más tagállamaiban és harmadik országokban folytatott reklámtevékenységek tiszteletben tartják a kérdéses támogatás alkalmazásakor hatályos, az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek (11) reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás) 18–30. pontjában meghatározott negatív kritériumokat. |
| --- | --- |

(44)

Ezeknek a kampányoknak nem céljuk, hogy rossz hírbe hozzák más tagállamok borászati termékeit, vagy hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó borászati termékek vásárlásáról, sőt, összhangban vannak az alkalmazandó közösségi jogszabályokkal (nevezetesen az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó szabályozással). Ennek megfelelően a Viniportugal által az Európai Unió más tagállamaiban és harmadik országokban folytatott reklámtevékenységek tiszteletben tartják a kérdéses támogatás alkalmazásakor hatályos, az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek (11) reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás) 18–30. pontjában meghatározott negatív kritériumokat.

| (45) | Hasonlóképpen ezek a tevékenységek a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 31. és azt követő pontjában foglalt pozitív kritériumokat is teljesítik. Ezeknek a tevékenységeknek az a célja, hogy megismertesse más tagállamok fogyasztóit a portugál borokkal, ezáltal segítve a portugál borászati ágazat tevékenységeinek fejlesztését az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(45)

Hasonlóképpen ezek a tevékenységek a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 31. és azt követő pontjában foglalt pozitív kritériumokat is teljesítik. Ezeknek a tevékenységeknek az a célja, hogy megismertesse más tagállamok fogyasztóit a portugál borokkal, ezáltal segítve a portugál borászati ágazat tevékenységeinek fejlesztését az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

| (46) | A Viniportugal Portugálián kívüli kampányainak az a célja, hogy a portugál borok alapvető tulajdonságait reklámozzák, arra ösztönözve ezzel más tagállamok és harmadik országok fogyasztóit, hogy kóstolják meg ezeket a számukra ismeretlen termékeket. A kampányok nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán eredetük alapján; és ez összhangban van a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatással. |
| --- | --- |

(46)

A Viniportugal Portugálián kívüli kampányainak az a célja, hogy a portugál borok alapvető tulajdonságait reklámozzák, arra ösztönözve ezzel más tagállamok és harmadik országok fogyasztóit, hogy kóstolják meg ezeket a számukra ismeretlen termékeket. A kampányok nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán eredetük alapján; és ez összhangban van a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatással.

| (47) | Következésképpen a portugál hatóságok kijelentik, hogy a Viniportugalnak az Európai Unió más tagállamaiban, valamint harmadik országokban folytatott reklámtevékenységeit az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(47)

Következésképpen a portugál hatóságok kijelentik, hogy a Viniportugalnak az Európai Unió más tagállamaiban, valamint harmadik országokban folytatott reklámtevékenységeit az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

| (48) | Észrevételeik alátámasztására a portugál hatóságok példákat és mintákat mutattak be a külföldi szakfolyóiratokban megjelent hirdetésekből. |
| --- | --- |

(48)

Észrevételeik alátámasztására a portugál hatóságok példákat és mintákat mutattak be a külföldi szakfolyóiratokban megjelent hirdetésekből.

3.   A portugál borok más tagállamokban és harmadik országokban folytatott értékesítésösztönzésének és reklámkampányainak a finanszírozása

| (49) | A Bizottság által a borok más tagállamokban és harmadik országokban folytatott értékesítésösztönzésének és reklámkampányainak finanszírozása tekintetében megfogalmazott kétségeket illetően a portugál hatóságok kiemelik, hogy az 1997 és 2005 közötti időszakban a díjnak a más tagállamokból származó termékekre kivetett részéből származó bevétel csak 15 %-a volt a díjból származó összbevételnek.

  A bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díjból származó éves bevétel (az 1998 és 2005 közötti évek éves átlaga)
   (12)








  Eredet | Összeg
  (EUR) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Hazai borok és borászati termékek | 7 327 957 | 85 % |
| Más tagállamokból és harmadik országokból származó borok és borászati termékek | 1 293 169 | 15 % |
| Átlagos éves összbevétel (1998–2005) | 8 621 126 | 100 % |

(49)

A Bizottság által a borok más tagállamokban és harmadik országokban folytatott értékesítésösztönzésének és reklámkampányainak finanszírozása tekintetében megfogalmazott kétségeket illetően a portugál hatóságok kiemelik, hogy az 1997 és 2005 közötti időszakban a díjnak a más tagállamokból származó termékekre kivetett részéből származó bevétel csak 15 %-a volt a díjból származó összbevételnek.

A bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díjból származó éves bevétel (az 1998 és 2005 közötti évek éves átlaga)
   (12)

Eredet

Összeg

(EUR)

%

Hazai borok és borászati termékek

7 327 957

85 %

Más tagállamokból és harmadik országokból származó borok és borászati termékek

1 293 169

15 %

Átlagos éves összbevétel (1998–2005)

8 621 126

100 %

| (50) | Ebben az összefüggésben a portugál hatóságok úgy ítélik meg, hogy az importált termékek utáni bevétel a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésére Portugáliában fordított összegnek csak egy részét teszi ki, és ez a hozzájárulás egyaránt hasznára van a nemzeti és a más tagállamokból származó termékeknek. Ehhez hasonlóan a portugál hatóságok szerint az általános értékesítésösztönzés fennmaradó részét a nemzeti termékekre kivetett díjból fedezik, amely termékek ugyanilyen mértékben profitálnak az ebből származó előnyökből. A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésének átlagos költségei sokkal magasabbak, mint a Viniportugalnak a más tagállamokból származó termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjakból juttatott összeg. A portugál hatóságok szerint a Viniportugalnak a kérdéses időszakban évente nyújtott támogatás a borok értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevétel 25–45 %-a volt (lásd a (15) preambulumbekezdést). Ebből az összegből csupán 15 % származott a más tagállamokból importált termékekre kivetett díjból. A bevétel fennmaradó 85 %-a a nemzeti termékekre kivetett díjból ered (13). Ennek értelmében a Viniportugal tevékenységét elsősorban a nemzeti termékekre kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák. |
| --- | --- |

(50)

Ebben az összefüggésben a portugál hatóságok úgy ítélik meg, hogy az importált termékek utáni bevétel a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésére Portugáliában fordított összegnek csak egy részét teszi ki, és ez a hozzájárulás egyaránt hasznára van a nemzeti és a más tagállamokból származó termékeknek. Ehhez hasonlóan a portugál hatóságok szerint az általános értékesítésösztönzés fennmaradó részét a nemzeti termékekre kivetett díjból fedezik, amely termékek ugyanilyen mértékben profitálnak az ebből származó előnyökből. A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésének átlagos költségei sokkal magasabbak, mint a Viniportugalnak a más tagállamokból származó termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjakból juttatott összeg. A portugál hatóságok szerint a Viniportugalnak a kérdéses időszakban évente nyújtott támogatás a borok értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevétel 25–45 %-a volt (lásd a (15) preambulumbekezdést). Ebből az összegből csupán 15 % származott a más tagállamokból importált termékekre kivetett díjból. A bevétel fennmaradó 85 %-a a nemzeti termékekre kivetett díjból ered (13). Ennek értelmében a Viniportugal tevékenységét elsősorban a nemzeti termékekre kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák.

| (51) | A portugál hatóságok hozzáteszik, hogy ugyanezen időszak alatt a Viniportugalnak a bor Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedéseire fordított kiadásai a szövetség teljes kiadásainak átlagosan 32 %-át teszik ki.

  A Viniportugal kiadásai (az 1998 és 2005 közötti évek éves átlaga)
   (14)








  Intézkedések | Összeg
  (EUR) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Más tagállamokban és harmadik országokban történő értékesítésösztönzéssel és reklámozással kapcsolatos intézkedések | 1 119 293 | 68 % |
| Portugáliában történő általános értékesítésösztönzéssel kapcsolatos intézkedések | 525 698 | 32 % |
| Teljes átlagos kiadás évente (1998–2005) | 1 644 991 | 100 % |

(51)

A portugál hatóságok hozzáteszik, hogy ugyanezen időszak alatt a Viniportugalnak a bor Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedéseire fordított kiadásai a szövetség teljes kiadásainak átlagosan 32 %-át teszik ki.

A Viniportugal kiadásai (az 1998 és 2005 közötti évek éves átlaga)
   (14)

Intézkedések

Összeg

(EUR)

%

Más tagállamokban és harmadik országokban történő értékesítésösztönzéssel és reklámozással kapcsolatos intézkedések

1 119 293

68 %

Portugáliában történő általános értékesítésösztönzéssel kapcsolatos intézkedések

525 698

32 %

Teljes átlagos kiadás évente (1998–2005)

1 644 991

100 %

| (52) | Figyelembe véve, hogy a más tagállamokból származó termékeknek a Viniportugal tevékenységeihez való hozzájárulása csak 15 %-át tette ki a szövetség értékesítésösztönzési díjból származó bevételeinek, a portugál hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy ezek a termékek a Viniportugal által Portugáliában végzett általános értékesítésösztönzési intézkedései csak egy részének finanszírozásához járultak hozzá. |
| --- | --- |

(52)

Figyelembe véve, hogy a más tagállamokból származó termékeknek a Viniportugal tevékenységeihez való hozzájárulása csak 15 %-át tette ki a szövetség értékesítésösztönzési díjból származó bevételeinek, a portugál hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy ezek a termékek a Viniportugal által Portugáliában végzett általános értékesítésösztönzési intézkedései csak egy részének finanszírozásához járultak hozzá.

| (53) | Ezeket az intézkedéseket, amelyek a portugál hatóságok szerint valószínűleg egyenlő előnyökkel járnak a hazai termékek és a más tagállamokból importált termékek számára, egyrészről a más tagállamokból származó termékek hozzájárulásaiból, másrészről a hazai termékek hozzájárulásaiból finanszírozták. |
| --- | --- |

(53)

Ezeket az intézkedéseket, amelyek a portugál hatóságok szerint valószínűleg egyenlő előnyökkel járnak a hazai termékek és a más tagállamokból importált termékek számára, egyrészről a más tagállamokból származó termékek hozzájárulásaiból, másrészről a hazai termékek hozzájárulásaiból finanszírozták.

| (54) | A Viniportugal tevékenységeinek finanszírozásához a hazai termékekre kivetett hozzájárulás fennmaradó részét arra szánták, hogy az a portugál boroknak a más tagállamokban és harmadik országokban való értékesítésösztönzésével és reklámozásával kapcsolatos összes intézkedést finanszírozza, tehát ez az egyetlen forrása az említett tevékenységek támogatásának. |
| --- | --- |

(54)

A Viniportugal tevékenységeinek finanszírozásához a hazai termékekre kivetett hozzájárulás fennmaradó részét arra szánták, hogy az a portugál boroknak a más tagállamokban és harmadik országokban való értékesítésösztönzésével és reklámozásával kapcsolatos összes intézkedést finanszírozza, tehát ez az egyetlen forrása az említett tevékenységek támogatásának.

| (55) | A portugál hatóságok tehát azt a következtetést vonják le, hogy nincs megkülönböztető bánásmód a hazai, valamint a más tagállamokból származó borok és borászati termékek között, amennyiben i. mindkettő hozzájárul a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos tevékenységek finanszírozásához, és ezek a tevékenységek egyaránt javát szolgálják a hazai és a más tagállamokból származó termékeknek; ii. azokat a promóciós és reklámkampányokat, amelyeket a Viniportugal más tagállamokban és harmadik országokban végez, és amelyek kizárólag a portugál borok javát szolgálják, kizárólag a díj azon részéből származó bevételből finanszírozzák, amelyet a hazai borokra és borászati termékekre vetnek ki. |
| --- | --- |

(55)

A portugál hatóságok tehát azt a következtetést vonják le, hogy nincs megkülönböztető bánásmód a hazai, valamint a más tagállamokból származó borok és borászati termékek között, amennyiben i. mindkettő hozzájárul a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos tevékenységek finanszírozásához, és ezek a tevékenységek egyaránt javát szolgálják a hazai és a más tagállamokból származó termékeknek; ii. azokat a promóciós és reklámkampányokat, amelyeket a Viniportugal más tagállamokban és harmadik országokban végez, és amelyek kizárólag a portugál borok javát szolgálják, kizárólag a díj azon részéből származó bevételből finanszírozzák, amelyet a hazai borokra és borászati termékekre vetnek ki.

| (56) | A portugál hatóság véleménye szerint ezért a kérdéses támogatási intézkedések finanszírozásának mechanizmusát összeegyeztethetőnek kell tekinteni az EUMSz. 107. és 110. cikkével. |
| --- | --- |

(56)

A portugál hatóság véleménye szerint ezért a kérdéses támogatási intézkedések finanszírozásának mechanizmusát összeegyeztethetőnek kell tekinteni az EUMSz. 107. és 110. cikkével.

IV.   ÉRTÉKELÉS

1.   A támogatás megléte az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (57) | Az EUMSz. 107–109. cikke a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/99/EK tanácsi rendelet (15) 71. cikke értelmében alkalmazandó a borászati ágazat egyes termékeinek előállítására és kereskedelmére. |
| --- | --- |

(57)

Az EUMSz. 107–109. cikke a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/99/EK tanácsi rendelet (15) 71. cikke értelmében alkalmazandó a borászati ágazat egyes termékeinek előállítására és kereskedelmére.

| (58) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, az ebben a szerződésben biztosított eltérésektől függően, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy más állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(58)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, az ebben a szerződésben biztosított eltérésektől függően, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy más állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (59) | Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozzon, a következő négy feltételnek kell teljesülnie: 1. az intézkedést az államnak, vagy állami forrásból kell finanszírozni; 2. szelektívnek kell lennie egyes vállalkozások vagy termelési ágazatok vonatkozásában; 3. gazdasági előnnyel kell járnia a kedvezményezett vállalkozások számára; és 4. hatással kell lennie a Közösségen belüli kereskedelemre és torzítania kell a versenyt, illetve fenyegetnie kell a verseny torzításával. |
| --- | --- |

(59)

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozzon, a következő négy feltételnek kell teljesülnie: 1. az intézkedést az államnak, vagy állami forrásból kell finanszírozni; 2. szelektívnek kell lennie egyes vállalkozások vagy termelési ágazatok vonatkozásában; 3. gazdasági előnnyel kell járnia a kedvezményezett vállalkozások számára; és 4. hatással kell lennie a Közösségen belüli kereskedelemre és torzítania kell a versenyt, illetve fenyegetnie kell a verseny torzításával.

| (60) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki a következő kérdésekkel kapcsolatban: először is a más tagállamok és harmadik országok piacán folytatott értékesítésösztönzési intézkedéseknek az EUMSz. 107. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében; másodszor az IVV által szervezett képzési intézkedéseknek az EUMSz. 107. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében; és harmadszor a más tagállamok vagy harmadik országok piacain történő értékesítésösztönzési intézkedések adó jellegű díjból történő finanszírozásának az EUMSz. 110. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében. Ennek megfelelően a Bizottság ezekre a kérdésekre korlátozza vizsgálatát. |
| --- | --- |

(60)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki a következő kérdésekkel kapcsolatban: először is a más tagállamok és harmadik országok piacán folytatott értékesítésösztönzési intézkedéseknek az EUMSz. 107. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében; másodszor az IVV által szervezett képzési intézkedéseknek az EUMSz. 107. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében; és harmadszor a más tagállamok vagy harmadik országok piacain történő értékesítésösztönzési intézkedések adó jellegű díjból történő finanszírozásának az EUMSz. 110. cikkével való összeegyeztethetősége tekintetében. Ennek megfelelően a Bizottság ezekre a kérdésekre korlátozza vizsgálatát.

1.1.   Állami források

| (61) | A jelen vizsgálati eljárás tárgyát képező támogatást a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjakból finanszírozták. |
| --- | --- |

(61)

A jelen vizsgálati eljárás tárgyát képező támogatást a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett adó jellegű díjakból finanszírozták.

| (62) | Azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy az adó jellegű díjakból származó bevétel állami forrásnak tekinthető-e, hangsúlyozni kell, hogy állami források esetében nem kell különbséget tenni azok között az esetek között, amikor a támogatás közvetlenül az államtól származik, és az olyan esetek között, amikor a támogatást az állam által kinevezett vagy létrehozott köz- vagy magántestületeken keresztül biztosítják (16). |
| --- | --- |

(62)

Azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy az adó jellegű díjakból származó bevétel állami forrásnak tekinthető-e, hangsúlyozni kell, hogy állami források esetében nem kell különbséget tenni azok között az esetek között, amikor a támogatás közvetlenül az államtól származik, és az olyan esetek között, amikor a támogatást az állam által kinevezett vagy létrehozott köz- vagy magántestületeken keresztül biztosítják (16).

| (63) | A 2004. július 15-én az Európai Közösségek Bírósága által a Pearle-ügyben (C-345/02. sz. ügy) hozott ítélet (17) kimondja, hogy az egy közvetítő testület által egy bizonyos üzleti ágazat összes vállalkozásától beszedett kötelező hozzájárulásokat csak abban az esetben lehet nem állami forrásnak tekinteni, ha mind a négy alábbi kritérium teljesül:






  a) | a kérdéses intézkedést az üzleti ágazat vállalkozásait és munkáltatóit képviselő szakmai testület hozta létre, és az nem eszköze az állam által létrehozott politikák végrehajtásának; |
| --- | --- | --- |

(63)

A 2004. július 15-én az Európai Közösségek Bírósága által a Pearle-ügyben (C-345/02. sz. ügy) hozott ítélet (17) kimondja, hogy az egy közvetítő testület által egy bizonyos üzleti ágazat összes vállalkozásától beszedett kötelező hozzájárulásokat csak abban az esetben lehet nem állami forrásnak tekinteni, ha mind a négy alábbi kritérium teljesül:

a)

a kérdéses intézkedést az üzleti ágazat vállalkozásait és munkáltatóit képviselő szakmai testület hozta létre, és az nem eszköze az állam által létrehozott politikák végrehajtásának;

| b) | a kérdéses intézkedés céljait teljes mértékben az ágazat vállalkozásainak hozzájárulásából finanszírozzák; |
| --- | --- |

b)

a kérdéses intézkedés céljait teljes mértékben az ágazat vállalkozásainak hozzájárulásából finanszírozzák;

| c) | a finanszírozás módszerét és a hozzájárulások százalékát/összegét az üzleti ágazat szakmai testületében a munkavállalók és munkáltatók képviselői határozzák meg állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- |

c)

a finanszírozás módszerét és a hozzájárulások százalékát/összegét az üzleti ágazat szakmai testületében a munkavállalók és munkáltatók képviselői határozzák meg állami beavatkozás nélkül;

| d) | a hozzájárulásokat kötelező jelleggel az intézkedés finanszírozására használják, az állami beavatkozás lehetősége nélkül. |
| --- | --- |

d)

a hozzájárulásokat kötelező jelleggel az intézkedés finanszírozására használják, az állami beavatkozás lehetősége nélkül.

| (64) | A bejelentett intézkedés esetében a jelek szerint nem teljesül az összes kritérium. A bor értékesítésösztönzésére kivetett díjat a spanyol hatóság hozta létre egy törvényerejű rendelettel (lásd a (11) preambulumbekezdést) a portugál kormány által létrehozott szakpolitika, nevezetesen a bor értékesítésösztönzése végrehajtásának eszközeként. A portugál hatóságoknak továbbá jogalkotói minőségükben lehetőségük van beavatkozni az intézkedés pénzügyi szabályainak és a hozzájárulások felhasználási módjának meghatározásába. Jelen esetben a portugál állam ilyen értelemben történő beavatkozása egyértelműen kitűnik az 1995. június 14-i 137/95. sz. és az 1997. május 15-i 119/97. sz. törvényerejű rendeletekből. |
| --- | --- |

(64)

A bejelentett intézkedés esetében a jelek szerint nem teljesül az összes kritérium. A bor értékesítésösztönzésére kivetett díjat a spanyol hatóság hozta létre egy törvényerejű rendelettel (lásd a (11) preambulumbekezdést) a portugál kormány által létrehozott szakpolitika, nevezetesen a bor értékesítésösztönzése végrehajtásának eszközeként. A portugál hatóságoknak továbbá jogalkotói minőségükben lehetőségük van beavatkozni az intézkedés pénzügyi szabályainak és a hozzájárulások felhasználási módjának meghatározásába. Jelen esetben a portugál állam ilyen értelemben történő beavatkozása egyértelműen kitűnik az 1995. június 14-i 137/95. sz. és az 1997. május 15-i 119/97. sz. törvényerejű rendeletekből.

| (65) | Mivel a Pearle-ügy (a), (c) és (d) feltételei nem teljesülnek, a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevételt „állami forrásnak” kell tekinteni. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a Pearle-ügy (a), (c) és (d) feltételei nem teljesülnek, a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevételt „állami forrásnak” kell tekinteni.

1.2.   Szelektív előny esetének fennállása

| (66) | Ellenőrizni kell tehát, hogy a vizsgált mechanizmus „torzítja vagy torzíthatja-e a versenyt azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes termékeket”. A támogatás fennállását a bor értékesítésösztönzésének és az utóbbi finanszírozásának minden egyes potenciális kedvezményezettjére vonatkozóan kell meghatározni. |
| --- | --- |

(66)

Ellenőrizni kell tehát, hogy a vizsgált mechanizmus „torzítja vagy torzíthatja-e a versenyt azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes termékeket”. A támogatás fennállását a bor értékesítésösztönzésének és az utóbbi finanszírozásának minden egyes potenciális kedvezményezettjére vonatkozóan kell meghatározni.

| (67) | Ahhoz tehát, hogy a 107. cikk értelmében vett támogatásról legyen szó, az állami források felhasználásával nyújtott juttatásnak olyan gazdasági előnyt kell biztosítania, amely rendes piaci körülmények között nem lett volna megszerezhető, és ennek az előnynek szelektívnek kell lennie. A szelektivitás kritériuma akkor teljesül, ha a fent említett előny egyes vállalkozások vagy egy üzleti ágazat számára van fenntartva. Ez a feltétel tehát teljesül jelen esetben, ahol a borászati ágazat egyértelműen meghatározott. |
| --- | --- |

(67)

Ahhoz tehát, hogy a 107. cikk értelmében vett támogatásról legyen szó, az állami források felhasználásával nyújtott juttatásnak olyan gazdasági előnyt kell biztosítania, amely rendes piaci körülmények között nem lett volna megszerezhető, és ennek az előnynek szelektívnek kell lennie. A szelektivitás kritériuma akkor teljesül, ha a fent említett előny egyes vállalkozások vagy egy üzleti ágazat számára van fenntartva. Ez a feltétel tehát teljesül jelen esetben, ahol a borászati ágazat egyértelműen meghatározott.

| (68) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság azokat a gazdasági szereplőket minősítette kezdeményezettnek, akik az IVV és a Viniportugal által nyújtott szolgáltatásokban részesülnek. Függetlenül attól, hogy az IVV tevékenységeinek támogatása állami támogatásnak minősül-e, felmerül az a kérdés is, hogy a testület által a borászati ágazatnak nyújtott szolgáltatások az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti „állami támogatásnak” minősülnek-e. Kétségtelen, hogy a kérdéses ágazat szereplői (termelők, feldolgozók, nagykereskedők, kiskereskedők stb.) gazdasági tevékenységet végző vállalkozások. |
| --- | --- |

(68)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság azokat a gazdasági szereplőket minősítette kezdeményezettnek, akik az IVV és a Viniportugal által nyújtott szolgáltatásokban részesülnek. Függetlenül attól, hogy az IVV tevékenységeinek támogatása állami támogatásnak minősül-e, felmerül az a kérdés is, hogy a testület által a borászati ágazatnak nyújtott szolgáltatások az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti „állami támogatásnak” minősülnek-e. Kétségtelen, hogy a kérdéses ágazat szereplői (termelők, feldolgozók, nagykereskedők, kiskereskedők stb.) gazdasági tevékenységet végző vállalkozások.

| (69) | A bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében azok a beavatkozások, amelyek a vállalkozások költségvetésére szokásosan háruló terheket különböző formákban enyhítik, és amelyek ezáltal – anélkül, hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének – azokkal azonos természetűek és hatásúak (18). |
| --- | --- |

(69)

A bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében azok a beavatkozások, amelyek a vállalkozások költségvetésére szokásosan háruló terheket különböző formákban enyhítik, és amelyek ezáltal – anélkül, hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének – azokkal azonos természetűek és hatásúak (18).

| (70) | Ennek megfelelően másodszorra azt a kérdést kell megválaszolni, hogy az ezek az „állami források” által támogatott tevékenységek, nevezetesen az IVV által az ágazatnak nyújtott szolgáltatások és a Viniportugal által szervezett promóciós kampányok gazdasági előnyt jelentenek-e az ágazat szereplői számára, és amennyiben igen, milyen mértékűt. |
| --- | --- |

(70)

Ennek megfelelően másodszorra azt a kérdést kell megválaszolni, hogy az ezek az „állami források” által támogatott tevékenységek, nevezetesen az IVV által az ágazatnak nyújtott szolgáltatások és a Viniportugal által szervezett promóciós kampányok gazdasági előnyt jelentenek-e az ágazat szereplői számára, és amennyiben igen, milyen mértékűt.

| (71) | Az IVV szolgáltatásait illetően azt kell megállapítani egyrészről, hogy az IVV által nyújtott szolgáltatások hiányában a borászati ágazat portugál gazdasági szereplőinek kellett-e volna viselniük a fent említett szolgáltatások költségeit, és amennyiben igen, milyen mértékben, és hogy ezek egy vállalkozás költségvetésének rendes terheit képezik-e. Ebből a célból különbséget kell tenni a szolgáltatások három különböző csoportja között: |
| --- | --- |

(71)

Az IVV szolgáltatásait illetően azt kell megállapítani egyrészről, hogy az IVV által nyújtott szolgáltatások hiányában a borászati ágazat portugál gazdasági szereplőinek kellett-e volna viselniük a fent említett szolgáltatások költségeit, és amennyiben igen, milyen mértékben, és hogy ezek egy vállalkozás költségvetésének rendes terheit képezik-e. Ebből a célból különbséget kell tenni a szolgáltatások három különböző csoportja között:

1.2.1.   Az IVV-nek az ágazat általános koordinátoraként nyújtott szolgáltatásai

| (72) | A Bizottság azon az állásponton van, hogy az IVV-nek mint a borászati ágazat általános koordinátorának a szolgáltatásai és tevékenységei és különösen a felügyelettel, az ellenőrzéssel, a minősítéssel, az auditálással és a piaci mechanizmusok kezelésével kapcsolatos tevékenységei a közösségi és nemzeti jogszabályok által meghatározott követelmények alkalmazásának a következményei, és mint ilyenek, nem minősülnek olyan tevékenységnek, amelyek rendesen szerepelnek egy vállalkozás költségvetésében, hanem inkább olyan tevékenységek, amelyek az állam lényeges funkcióiból következnek. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság azon az állásponton van, hogy az IVV-nek mint a borászati ágazat általános koordinátorának a szolgáltatásai és tevékenységei és különösen a felügyelettel, az ellenőrzéssel, a minősítéssel, az auditálással és a piaci mechanizmusok kezelésével kapcsolatos tevékenységei a közösségi és nemzeti jogszabályok által meghatározott követelmények alkalmazásának a következményei, és mint ilyenek, nem minősülnek olyan tevékenységnek, amelyek rendesen szerepelnek egy vállalkozás költségvetésében, hanem inkább olyan tevékenységek, amelyek az állam lényeges funkcióiból következnek.

1.2.2.   Képzési szolgáltatások

| (73) | Az olyan képzések szervezésének támogatását illetően azonban, amelyek az ágazat gazdasági szereplői számára voltak hasznosak, egyértelműnek tűnik, hogy szó van előnyről, mivel a képzés olyan tevékenység, amelynek a költsége rendesen szerepel a vállalkozások költségvetésében. |
| --- | --- |

(73)

Az olyan képzések szervezésének támogatását illetően azonban, amelyek az ágazat gazdasági szereplői számára voltak hasznosak, egyértelműnek tűnik, hogy szó van előnyről, mivel a képzés olyan tevékenység, amelynek a költsége rendesen szerepel a vállalkozások költségvetésében.

| (74) | A portugál hatóságok által az eljárás kezdetekor benyújtott adatok szerint az IVV által szervezett minden képzést, a „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000” című általános képzés kivételével, amelynek költsége 367,12 EUR volt, az Európai Szociális Alap társfinanszírozott, és ezért ezeket nem az adó jellegű díjból származó bevételből finanszírozták. Ez a képzés tehát nem tartozik a jelen vizsgálati eljárás hatálya alá. |
| --- | --- |

(74)

A portugál hatóságok által az eljárás kezdetekor benyújtott adatok szerint az IVV által szervezett minden képzést, a „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000” című általános képzés kivételével, amelynek költsége 367,12 EUR volt, az Európai Szociális Alap társfinanszírozott, és ezért ezeket nem az adó jellegű díjból származó bevételből finanszírozták. Ez a képzés tehát nem tartozik a jelen vizsgálati eljárás hatálya alá.

| (75) | Az egyetlen olyan képzést illetően, amelyet a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevételből finanszíroztak, vagyis a „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000” általános képzést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy új információk alapján módosították annak besorolását, és állami támogatásnak minősítették. A benyújtott új információk szerint ezen a képzésen kizárólag a regionális mezőgazdasági hivatalok és a regionális szőlészeti és borászati bizottságok – az érintett régiókból származó borok hitelességének és minőségének vizsgálatával és ellenőrzésével foglalkozó illetékes hatóságok – tisztviselői vettek részt. Ennek az információnak az alapján egyértelmű, hogy ez nem az IVV által nyújtott szolgáltatások kedvezményezettjeinek szánt támogatási intézkedés, hanem belső kormányzati képzési intézkedés. |
| --- | --- |

(75)

Az egyetlen olyan képzést illetően, amelyet a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevételből finanszíroztak, vagyis a „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000” általános képzést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy új információk alapján módosították annak besorolását, és állami támogatásnak minősítették. A benyújtott új információk szerint ezen a képzésen kizárólag a regionális mezőgazdasági hivatalok és a regionális szőlészeti és borászati bizottságok – az érintett régiókból származó borok hitelességének és minőségének vizsgálatával és ellenőrzésével foglalkozó illetékes hatóságok – tisztviselői vettek részt. Ennek az információnak az alapján egyértelmű, hogy ez nem az IVV által nyújtott szolgáltatások kedvezményezettjeinek szánt támogatási intézkedés, hanem belső kormányzati képzési intézkedés.

| (76) | Következésképpen ez a képzési intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(76)

Következésképpen ez a képzési intézkedés az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

1.2.3.   Promóciós kampányok szervezéséhez nyújtott szolgáltatások

| (77) | A borokkal és borászati termékekkel kapcsolatos, a Viniportugalon keresztül szervezett promóciós kampányok tekintetében tényleges gazdasági előnyről van szó az ágazat gazdasági szereplői és különösen a portugál borászati ágazat javára. Ezen termékek promóciós kampányainak megszervezése általában szerepel a vállalkozások költségvetésében. |
| --- | --- |

(77)

A borokkal és borászati termékekkel kapcsolatos, a Viniportugalon keresztül szervezett promóciós kampányok tekintetében tényleges gazdasági előnyről van szó az ágazat gazdasági szereplői és különösen a portugál borászati ágazat javára. Ezen termékek promóciós kampányainak megszervezése általában szerepel a vállalkozások költségvetésében.

| (78) | Ennek megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a promóciós kampányok szervezésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtása állami forrásokból finanszírozott szelektív előnynek minősül a portugál borászati ágazat gazdasági szereplői számára. |
| --- | --- |

(78)

Ennek megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a promóciós kampányok szervezésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtása állami forrásokból finanszírozott szelektív előnynek minősül a portugál borászati ágazat gazdasági szereplői számára.

1.3.   A kereskedelemre tett hatás és a verseny torzítása

| (79) | Végezetül annak megállapítása érdekében, hogy a kérdéses támogatás az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, meg kell állapítani, hogy alkalmas-e arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja-e a versenyt, illetve fenyeget-e a verseny torzításával egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítése által. |
| --- | --- |

(79)

Végezetül annak megállapítása érdekében, hogy a kérdéses támogatás az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, meg kell állapítani, hogy alkalmas-e arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja-e a versenyt, illetve fenyeget-e a verseny torzításával egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítése által.

| (80) | A Bíróság kimondta, hogy amikor egy tagállam által nyújtott előny megerősíti egy adott kategóriába tartozó vállalkozásoknak a pozícióját a közösségi kereskedelmen belül más konkurens vállalkozásokhoz képest, akkor úgy kell tekinteni, hogy ez az előny hatással van ez utóbbiak helyzetére (19). |
| --- | --- |

(80)

A Bíróság kimondta, hogy amikor egy tagállam által nyújtott előny megerősíti egy adott kategóriába tartozó vállalkozásoknak a pozícióját a közösségi kereskedelmen belül más konkurens vállalkozásokhoz képest, akkor úgy kell tekinteni, hogy ez az előny hatással van ez utóbbiak helyzetére (19).

| (81) | A kérdéses intézkedések érinthetik a tagállamok közti kereskedelmet, amennyiben a nemzeti termelést a többi tagállam termelésének rovására előnyben részesítik. A borágazatot a Közösség szintjén rendkívül nyitott verseny jellemzi, éppen ezért az igen érzékeny minden olyan intézkedésre, amely valamely tagállam termelőit előnyhöz juttatja. |
| --- | --- |

(81)

A kérdéses intézkedések érinthetik a tagállamok közti kereskedelmet, amennyiben a nemzeti termelést a többi tagállam termelésének rovására előnyben részesítik. A borágazatot a Közösség szintjén rendkívül nyitott verseny jellemzi, éppen ezért az igen érzékeny minden olyan intézkedésre, amely valamely tagállam termelőit előnyhöz juttatja.

| (82) | Azt a tényt, hogy a tagállamok között a borászati ágazatban működik a kereskedelem, jól mutatja, hogy az ágazat piacának van közös szervezése. |
| --- | --- |

(82)

Azt a tényt, hogy a tagállamok között a borászati ágazatban működik a kereskedelem, jól mutatja, hogy az ágazat piacának van közös szervezése.

| (83) | Az alábbi táblázat példaként bemutatja az említett termékek Közösségen belüli kereskedelmének mértékét 1999 és 2004 között (20). | 1 000 HI |
| --- | --- | --- |
| Év | Uniós import | Uniós export |
| 1999 (EU15) | 35 595 | 40 921 |
| 2000 (EU15) | — | — |
| 2001 (EU15) | 32 699 | 35 558,4 |
| 2002 (EU15) | 31 810,3 | 35 002,9 |
| 2003 (EU15) | 33 024,7 | 35 343 |
| 2004 (EU25) | 35 513,3 | 38 696,4 |

(83)

Az alábbi táblázat példaként bemutatja az említett termékek Közösségen belüli kereskedelmének mértékét 1999 és 2004 között (20).

1 000 HI

Év

Uniós import

Uniós export

1999 (EU15)

35 595

40 921

2000 (EU15)

—

—

2001 (EU15)

32 699

35 558,4

2002 (EU15)

31 810,3

35 002,9

2003 (EU15)

33 024,7

35 343

2004 (EU25)

35 513,3

38 696,4

| (84) | Következésképpen a boroknak és borászati termékeknek a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevétel egy részéből támogatott promócióját és reklámkampányát illetően a Bizottság megerősíti álláspontját, miszerint létezik állami támogatás a borászati ágazat gazdasági szereplőinek javára az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(84)

Következésképpen a boroknak és borászati termékeknek a bor értékesítésösztönzésére kivetett díjból származó bevétel egy részéből támogatott promócióját és reklámkampányát illetően a Bizottság megerősíti álláspontját, miszerint létezik állami támogatás a borászati ágazat gazdasági szereplőinek javára az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

1.4.   Következtetések az intézkedések „támogatás” jellegéről az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (85) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a borászati ágazat gazdasági szereplői számára kedvező intézkedések ezekre előnyt ruháznak, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, és amelyben más piaci szereplők nem részesülhetnek. Ez az előny bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos termékeknek az előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, mivel hatással lehet a tagállamok közti kereskedelemre. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezek az intézkedések az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(85)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a borászati ágazat gazdasági szereplői számára kedvező intézkedések ezekre előnyt ruháznak, amelyet állami forrásokból finanszíroznak, és amelyben más piaci szereplők nem részesülhetnek. Ez az előny bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos termékeknek az előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, mivel hatással lehet a tagállamok közti kereskedelemre. Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ezek az intézkedések az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak.

2.   A promóciós és reklámtevékenységek támogatásának jogszerűsége

| (86) | A portugál hatóságok nem értesítették a Bizottságot az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése által előírt módon a fent említett adó jellegű díjat létrehozó mechanizmusokról, illetve a borászati ágazatot előnyben részesítő intézkedések finanszírozásáról. |
| --- | --- |

(86)

A portugál hatóságok nem értesítették a Bizottságot az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése által előírt módon a fent említett adó jellegű díjat létrehozó mechanizmusokról, illetve a borászati ágazatot előnyben részesítő intézkedések finanszírozásáról.

3.   A promóciós és reklámtevékenységekhez nyújtott támogatás összeegyeztethetőségének a vizsgálata

| (87) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése kivételeket állapít meg az összeegyeztethetetlenség elve alól. |
| --- | --- |

(87)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése kivételeket állapít meg az összeegyeztethetetlenség elve alól.

| (88) | Különösen az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(88)

Különösen az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (89) | Az állami támogatás jogszerűségének vizsgálatához alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény értelmében minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatást a támogatásnyújtás idején hatályos szabályokkal összhangban kell értékelni. |
| --- | --- |

(89)

Az állami támogatás jogszerűségének vizsgálatához alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény értelmében minden, a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes támogatást a támogatásnyújtás idején hatályos szabályokkal összhangban kell értékelni.

| (90) | Ennek megfelelően a 2002. január 1-jét megelőzően nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét a bizonyos mezőgazdasági termékek és az EK-Szerződés II. melléklete által nem szabályozott termékek reklámozására vonatkozó nemzeti támogatás keretének fényében kell ellenőrizni (21), az ezt követően nyújtott támogatásokat pedig a fent idézett, a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás fényében kell vizsgálni, függetlenül az ebben az iránymutatásban foglalt bizonyos ideiglenes végrehajtási szabályoktól. |
| --- | --- |

(90)

Ennek megfelelően a 2002. január 1-jét megelőzően nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét a bizonyos mezőgazdasági termékek és az EK-Szerződés II. melléklete által nem szabályozott termékek reklámozására vonatkozó nemzeti támogatás keretének fényében kell ellenőrizni (21), az ezt követően nyújtott támogatásokat pedig a fent idézett, a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás fényében kell vizsgálni, függetlenül az ebben az iránymutatásban foglalt bizonyos ideiglenes végrehajtási szabályoktól.

| (91) | Az 1987. évi keret és az iránymutatás azonban lényegében azonos elveket tartalmaz. Negatív és pozitív kritériumokat határoznak meg, amelyeknek minden nemzeti támogatási programnak meg kell felelnie. A kérdéses intézkedések ezért nem lehetnek a Szerződés 28. cikkének (jelenleg az EUMSz. 34. cikke) vagy a másodlagos közösségi jognak ellentmondó, reklámtevékenységgel kapcsolatos intézkedések, és nem irányulhatnak bizonyos vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(91)

Az 1987. évi keret és az iránymutatás azonban lényegében azonos elveket tartalmaz. Negatív és pozitív kritériumokat határoznak meg, amelyeknek minden nemzeti támogatási programnak meg kell felelnie. A kérdéses intézkedések ezért nem lehetnek a Szerződés 28. cikkének (jelenleg az EUMSz. 34. cikke) vagy a másodlagos közösségi jognak ellentmondó, reklámtevékenységgel kapcsolatos intézkedések, és nem irányulhatnak bizonyos vállalkozásokra.

3.1.   Általános promóciós kampányok Portugáliában

| (92) | A portugál hatóságok által benyújtott információk alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy ezeknek az intézkedéseknek vannak olyan célkitűzéseik, amelyek több, a fenti eszközökben foglalt pozitív kritériumra épülnek, mivel a kis- és középvállalkozások, bizonyos területek, vagy akár a minőségi termékek és egészséges élelmiszerek fejlesztésével kapcsolatos célkitűzés részét képezik. |
| --- | --- |

(92)

A portugál hatóságok által benyújtott információk alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy ezeknek az intézkedéseknek vannak olyan célkitűzéseik, amelyek több, a fenti eszközökben foglalt pozitív kritériumra épülnek, mivel a kis- és középvállalkozások, bizonyos területek, vagy akár a minőségi termékek és egészséges élelmiszerek fejlesztésével kapcsolatos célkitűzés részét képezik.

| (93) | A portugál hatóságok elmagyarázták továbbá, hogy a promóciós és reklámtevékenységekkel kapcsolatos intézkedések által közvetített üzenetek általános jellegűek, és elsősorban kiállítások szervezéséből, vásárokon való részvételből, katalógusok kiadásából és egyéb médiatevékenységből állnak, és nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, vagy hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, valamint nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit. |
| --- | --- |

(93)

A portugál hatóságok elmagyarázták továbbá, hogy a promóciós és reklámtevékenységekkel kapcsolatos intézkedések által közvetített üzenetek általános jellegűek, és elsősorban kiállítások szervezéséből, vásárokon való részvételből, katalógusok kiadásából és egyéb médiatevékenységből állnak, és nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, vagy hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, valamint nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit.

| (94) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban ((108) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a promóciós intézkedések finanszírozására nyújtott állami támogatás a jelen esetben 2002. január 1-jéig összhangban volt a vonatkozó közösségi rendelkezésekben foglalt kritériumokkal. |
| --- | --- |

(94)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban ((108) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a promóciós intézkedések finanszírozására nyújtott állami támogatás a jelen esetben 2002. január 1-jéig összhangban volt a vonatkozó közösségi rendelkezésekben foglalt kritériumokkal.

| (95) | 2002. január 1-jétől az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás 8. pontja kimondja, hogy az olyan promóciós intézkedések, mint amilyen például a tudományos ismeretek terjesztése a nyilvánosság számára, a kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezése, illetve az ezeken és más hasonló PR-gyakorlatokon – ideértve a felméréseket és a piackutatásokat – történő részvétel, nem minősülnek reklámozásnak. A szélesebb értelemben vett ilyen promócióra adott állami támogatás a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 13. és 14. pontjának a hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(95)

2002. január 1-jétől az EK-Szerződés I. mellékletébe tartozó, és egyes, az I. mellékletbe nem tartozó termékek reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatás 8. pontja kimondja, hogy az olyan promóciós intézkedések, mint amilyen például a tudományos ismeretek terjesztése a nyilvánosság számára, a kereskedelmi vásárok és kiállítások szervezése, illetve az ezeken és más hasonló PR-gyakorlatokon – ideértve a felméréseket és a piackutatásokat – történő részvétel, nem minősülnek reklámozásnak. A szélesebb értelemben vett ilyen promócióra adott állami támogatás a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 13. és 14. pontjának a hatálya alá tartozik.

| (96) | A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 13.2. pontja kimondja, hogy szaktanácsadói szolgáltatások igénybevételére és hasonló szolgáltatásokra – ideértve a műszaki tanulmányokat, a megvalósíthatósági tervezési tanulmányokat és a piackutatást – lehet támogatást nyújtani, mivel ezek a tevékenységek a minőségi mezőgazdasági termékek kifejlesztésével kapcsolatosak. A 14. pont továbbá lehetővé teszi, hogy támogatást nyújtsanak technikai segítségnyújtáshoz a mezőgazdasági ágazatban. Különösen az új technikák terjesztésének támogatása engedélyezett. |
| --- | --- |

(96)

A mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 13.2. pontja kimondja, hogy szaktanácsadói szolgáltatások igénybevételére és hasonló szolgáltatásokra – ideértve a műszaki tanulmányokat, a megvalósíthatósági tervezési tanulmányokat és a piackutatást – lehet támogatást nyújtani, mivel ezek a tevékenységek a minőségi mezőgazdasági termékek kifejlesztésével kapcsolatosak. A 14. pont továbbá lehetővé teszi, hogy támogatást nyújtsanak technikai segítségnyújtáshoz a mezőgazdasági ágazatban. Különösen az új technikák terjesztésének támogatása engedélyezett.

| (97) | A fent tárgyalt támogatás beletartozhat ezen kategóriák valamelyikébe, mivel ezek végső soron a kérdéses termék előállításának támogatásával kapcsolatosak, ugyanis a minőségi mezőgazdasági termékek értékesítését és a lakosság figyelmének a termékek jellemzőivel kapcsolatos felkeltését támogatják. |
| --- | --- |

(97)

A fent tárgyalt támogatás beletartozhat ezen kategóriák valamelyikébe, mivel ezek végső soron a kérdéses termék előállításának támogatásával kapcsolatosak, ugyanis a minőségi mezőgazdasági termékek értékesítését és a lakosság figyelmének a termékek jellemzőivel kapcsolatos felkeltését támogatják.

| (98) | Ezekben az esetekben tehát megengedhető a költségek akár 100 %-ának fedezése. Annak elkerülése érdekében, hogy nagy összegű támogatást nyújtsanak a nagyvállalatoknak, az e pont alapján nyújtható támogatás teljes összege nem haladhatja meg kedvezményezettenként a bármely három költségvetési évben nyújtott 100 000 EUR-t, illetve az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében, amelyekre a kkv-kről alkotott bizottsági meghatározás vonatkozik, az elszámolható költségek 50 %-át, attól függően, hogy melyik a nagyobb. A támogatás összegének a kiszámításához kedvezményezettnek a szolgáltatások címzettje tekintendő. |
| --- | --- |

(98)

Ezekben az esetekben tehát megengedhető a költségek akár 100 %-ának fedezése. Annak elkerülése érdekében, hogy nagy összegű támogatást nyújtsanak a nagyvállalatoknak, az e pont alapján nyújtható támogatás teljes összege nem haladhatja meg kedvezményezettenként a bármely három költségvetési évben nyújtott 100 000 EUR-t, illetve az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében, amelyekre a kkv-kről alkotott bizottsági meghatározás vonatkozik, az elszámolható költségek 50 %-át, attól függően, hogy melyik a nagyobb. A támogatás összegének a kiszámításához kedvezményezettnek a szolgáltatások címzettje tekintendő.

| (99) | A portugál hatóságok elmagyarázták, hogy mivel a kérdéses intézkedések általános jellegűek, valamint az ezek által jelentett tényleges haszon teljes mértékben eloszlik a borászati ágazat valamennyi szereplője között, az egy kedvezményezettre jutó támogatás összege a 100 000 EUR-s küszöb alatt marad bármely három évben. |
| --- | --- |

(99)

A portugál hatóságok elmagyarázták, hogy mivel a kérdéses intézkedések általános jellegűek, valamint az ezek által jelentett tényleges haszon teljes mértékben eloszlik a borászati ágazat valamennyi szereplője között, az egy kedvezményezettre jutó támogatás összege a 100 000 EUR-s küszöb alatt marad bármely három évben.

| (100) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban ((114) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérdéses promóciós intézkedések finanszírozására nyújtott állami támogatás 2002. január 1-jét követően összhangban volt a vonatkozó közösségi rendelkezésekben foglalt kritériumokkal. |
| --- | --- |

(100)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban ((114) preambulumbekezdés) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérdéses promóciós intézkedések finanszírozására nyújtott állami támogatás 2002. január 1-jét követően összhangban volt a vonatkozó közösségi rendelkezésekben foglalt kritériumokkal.

| (101) | A portugál hatóságoknak a dokumentáció előzetes vizsgálata során benyújtott információi fényében, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó, ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában a Bizottság megerősíti az eljárás megkezdéskor kifejtett álláspontját (22) a Portugáliában a Viniportugal által a bor értékesítésösztönzésének céljával folytatott általános kampányoknak az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek való megfelelőségét illetően.






  — | Ebben a tekintetben a Bizottság különösen figyelembe veszi a portugál hatóságok által az intézkedés célkitűzéseivel – a kis- és középvállalkozások fejlesztése, egyes régiók fejlesztése, valamint a minőségi termékek és az egészséges élelmiszerek fejlesztése – kapcsolatban nyújtott bizonyítékokat (a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 32. pontja). |
| --- | --- | --- |

(101)

A portugál hatóságoknak a dokumentáció előzetes vizsgálata során benyújtott információi fényében, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó, ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában a Bizottság megerősíti az eljárás megkezdéskor kifejtett álláspontját (22) a Portugáliában a Viniportugal által a bor értékesítésösztönzésének céljával folytatott általános kampányoknak az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek való megfelelőségét illetően.

—

Ebben a tekintetben a Bizottság különösen figyelembe veszi a portugál hatóságok által az intézkedés célkitűzéseivel – a kis- és középvállalkozások fejlesztése, egyes régiók fejlesztése, valamint a minőségi termékek és az egészséges élelmiszerek fejlesztése – kapcsolatban nyújtott bizonyítékokat (a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 32. pontja).

| — | A kampányok jellege: a promóciós és reklámtevékenységek által közvetített üzenetek általános jellegűek; főleg kiállítások szervezéséből, vásárokon való részvételből, katalógusok kiadásából és egyéb médiatevékenységből állnak, és nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, és nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit (a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 20. pontja). |
| --- | --- |

—

A kampányok jellege: a promóciós és reklámtevékenységek által közvetített üzenetek általános jellegűek; főleg kiállítások szervezéséből, vásárokon való részvételből, katalógusok kiadásából és egyéb médiatevékenységből állnak, és nem céljuk, hogy lebeszéljék a fogyasztókat más tagállamokból származó termékek vásárlásáról, hogy rossz hírbe hozzák a fent említett termékeket, és nem szolgálják egy védjegy, egy bizonyos vállalkozás vagy egy egyéni termelő érdekeit (a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 20. pontja).

| — | A támogatás kerete: az intézkedéseket teljes mértékben adó jellegű díjakból finanszírozzák, és a kereskedők ezekhez kampányokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulása elvileg eléri a költségeik 50 %-át. Továbbá mivel általános intézkedésekről van szó, amelyek tényleges haszna teljes mértékben eloszlik a borászati ágazat összes szereplője között, az egy kedvezményezettre jutó támogatás összege a 100 000 EUR-s küszöb alatt marad bármely három évben. |
| --- | --- |

—

A támogatás kerete: az intézkedéseket teljes mértékben adó jellegű díjakból finanszírozzák, és a kereskedők ezekhez kampányokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulása elvileg eléri a költségeik 50 %-át. Továbbá mivel általános intézkedésekről van szó, amelyek tényleges haszna teljes mértékben eloszlik a borászati ágazat összes szereplője között, az egy kedvezményezettre jutó támogatás összege a 100 000 EUR-s küszöb alatt marad bármely három évben.

3.2.   A portugál borok értékesítésösztönzése és reklámozása más tagállamok és harmadik országok piacán

| (102) | A portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán való értékesítésösztönzésével és reklámozásával kapcsolatban a Viniportugal által különösen 2002. január 1-jét követően folytatott kampányokat illetően a Bizottság kétségét fejezte ki az ezeknek a kampányoknak a reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás intézkedéseivel való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(102)

A portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán való értékesítésösztönzésével és reklámozásával kapcsolatban a Viniportugal által különösen 2002. január 1-jét követően folytatott kampányokat illetően a Bizottság kétségét fejezte ki az ezeknek a kampányoknak a reklámozásához nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás intézkedéseivel való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (103) | A fenti iránymutatás 4.1. pontja értelmében elfogadhatóak egy tagállamnak egy másik tagállam területén közvetlenül vagy közvetve abból a célból folytatott reklámtevékenységei, hogy megismertesse egy tagállam fogyasztóit egy bizonyos tagállam vagy terület mezőgazdasági termékeivel vagy egy tagállam teljes termékcsoportjával. Ezeknek a kampányoknak azonban az érintett termékek objektív jellemzőiről kell információkat közölniük, és nem tartalmazhatnak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján. |
| --- | --- |

(103)

A fenti iránymutatás 4.1. pontja értelmében elfogadhatóak egy tagállamnak egy másik tagállam területén közvetlenül vagy közvetve abból a célból folytatott reklámtevékenységei, hogy megismertesse egy tagállam fogyasztóit egy bizonyos tagállam vagy terület mezőgazdasági termékeivel vagy egy tagállam teljes termékcsoportjával. Ezeknek a kampányoknak azonban az érintett termékek objektív jellemzőiről kell információkat közölniük, és nem tartalmazhatnak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján.

| (104) | Amikor a Bizottság az eljárás megindítását kezdeményezte, még nem rendelkezett elégséges információval arra vonatkozólag, hogy megállapítsa, hogy ezek a kampányok – annak ellenére, hogy megemlítik a borok eredetét – csak az érintett termék objektív jellemzőiről szolgálnak információval, és nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján. A portugál hatóságokat ezért felkérték annak igazolására, hogy a termékek eredetére vonatkozó minden utalás valóban megfelel ezeknek a követelményeknek. |
| --- | --- |

(104)

Amikor a Bizottság az eljárás megindítását kezdeményezte, még nem rendelkezett elégséges információval arra vonatkozólag, hogy megállapítsa, hogy ezek a kampányok – annak ellenére, hogy megemlítik a borok eredetét – csak az érintett termék objektív jellemzőiről szolgálnak információval, és nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján. A portugál hatóságokat ezért felkérték annak igazolására, hogy a termékek eredetére vonatkozó minden utalás valóban megfelel ezeknek a követelményeknek.

| (105) | A Bizottság figyelembe veszi a portugál hatóságok által szolgáltatott bizonyítékokat azzal kapcsolatban, hogy i. a Viniportugal promóciós kampányai általános jellegűek (lásd a fenti (37) preambulumbekezdést); ii. a Viniportugal Portugáliában és más tagállamok, valamint harmadik országok területén folytatott promóciós és reklámtevékenységei nem kapcsolatosak egyes védjegyekkel, és nem szolgálják bizonyos vállalkozások vagy termelők érdekeit (lásd a (37) preambulumbekezdést); iii. a kampányoknak nem céljuk, hogy rossz hírbe hozzák a más tagállamokból származó termékeket, vagy hogy lebeszéljék a fogyasztókat a fent említett termékek vásárlásáról, valamint összhangban vannak az alkalmazandó közösségi jogszabályokkal (nevezetesen az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó szabályozással) (lásd a fenti (38) preambulumbekezdést); iv. a kérdéses tevékenységek célja, hogy megismertesse más tagállamok fogyasztóit a portugál borokkal, ezáltal segítve a portugál borászati ágazat tevékenységeinek fejlesztését az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében (lásd a (39) preambulumbekezdést); és végezetül v. a Viniportugal Portugálián kívül folytatott kampányainak célja az, hogy a portugál borok alapvető tulajdonságait reklámozza, ösztönözve ezzel más tagállamok és harmadik országok fogyasztóit, hogy kóstolják meg ezeket az ismeretlen termékeket, valamint hogy ezek a kampányok nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján (lásd a (40) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság figyelembe veszi a portugál hatóságok által szolgáltatott bizonyítékokat azzal kapcsolatban, hogy i. a Viniportugal promóciós kampányai általános jellegűek (lásd a fenti (37) preambulumbekezdést); ii. a Viniportugal Portugáliában és más tagállamok, valamint harmadik országok területén folytatott promóciós és reklámtevékenységei nem kapcsolatosak egyes védjegyekkel, és nem szolgálják bizonyos vállalkozások vagy termelők érdekeit (lásd a (37) preambulumbekezdést); iii. a kampányoknak nem céljuk, hogy rossz hírbe hozzák a más tagállamokból származó termékeket, vagy hogy lebeszéljék a fogyasztókat a fent említett termékek vásárlásáról, valamint összhangban vannak az alkalmazandó közösségi jogszabályokkal (nevezetesen az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó szabályozással) (lásd a fenti (38) preambulumbekezdést); iv. a kérdéses tevékenységek célja, hogy megismertesse más tagállamok fogyasztóit a portugál borokkal, ezáltal segítve a portugál borászati ágazat tevékenységeinek fejlesztését az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében (lásd a (39) preambulumbekezdést); és végezetül v. a Viniportugal Portugálián kívül folytatott kampányainak célja az, hogy a portugál borok alapvető tulajdonságait reklámozza, ösztönözve ezzel más tagállamok és harmadik országok fogyasztóit, hogy kóstolják meg ezeket az ismeretlen termékeket, valamint hogy ezek a kampányok nem tartalmaznak a termékek minőségére vonatkozó szubjektív állításokat pusztán azok eredete alapján (lásd a (40) preambulumbekezdést).

| (106) | A portugál hatóságok által benyújtott kiegészítő információk alapján, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó, ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában a Bizottság megállapította, hogy az eljárás megindításakor a tagállamok és harmadik országok piacán folytatott promóciós és reklámtevékenységek objektív jellegével kapcsolatban megfogalmazott kételyei eloszlottak. |
| --- | --- |

(106)

A portugál hatóságok által benyújtott kiegészítő információk alapján, valamint a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó, ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában a Bizottság megállapította, hogy az eljárás megindításakor a tagállamok és harmadik országok piacán folytatott promóciós és reklámtevékenységek objektív jellegével kapcsolatban megfogalmazott kételyei eloszlottak.

| (107) | Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a bor Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésének támogatása, valamint a portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán való értékesítésösztönzésének és reklámozásának támogatása összeegyeztethető a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásban foglalt pozitív és negatív kritériumokkal. |
| --- | --- |

(107)

Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a bor Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésének támogatása, valamint a portugál boroknak a más tagállamok és harmadik országok piacán való értékesítésösztönzésének és reklámozásának támogatása összeegyeztethető a reklámozáshoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásban foglalt pozitív és negatív kritériumokkal.

4.   A támogatás finanszírozása

| (108) | Mivel adó jellegű díjból finanszírozott állami támogatásról van szó, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a támogatás által finanszírozott intézkedéseket, valamint magának a támogatásnak a finanszírozását. Valójában egy állami támogatás finanszírozásának a közös piaccal való bármilyen összeegyeztethetetlensége összeférhetetlenné tenné a támogatást, még akkor is, ha a támogatás odaítélése összhangban van az alkalmazandó versenyszabályokkal. |
| --- | --- |

(108)

Mivel adó jellegű díjból finanszírozott állami támogatásról van szó, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a támogatás által finanszírozott intézkedéseket, valamint magának a támogatásnak a finanszírozását. Valójában egy állami támogatás finanszírozásának a közös piaccal való bármilyen összeegyeztethetetlensége összeférhetetlenné tenné a támogatást, még akkor is, ha a támogatás odaítélése összhangban van az alkalmazandó versenyszabályokkal.

| (109) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az adók nem tartoznak az EK-Szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá, hacsak nem valamely támogatási intézkedés finanszírozását szolgálják úgy, hogy annak szerves részét képezik (23). Ahhoz, hogy egy adót vagy egy adónak egy részét valamely támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia (24) abban az értelemben, hogy az adóbevétel kötelező módon a támogatás finanszírozásához van rendelve. Amennyiben ilyen viszony áll fenn, az adóbevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mennyiségét (25), és ebből következően annak értékelését is, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal (26). |
| --- | --- |

(109)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az adók nem tartoznak az EK-Szerződés állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá, hacsak nem valamely támogatási intézkedés finanszírozását szolgálják úgy, hogy annak szerves részét képezik (23). Ahhoz, hogy egy adót vagy egy adónak egy részét valamely támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia (24) abban az értelemben, hogy az adóbevétel kötelező módon a támogatás finanszírozásához van rendelve. Amennyiben ilyen viszony áll fenn, az adóbevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mennyiségét (25), és ebből következően annak értékelését is, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal (26).

| (110) | Meg kell vizsgálni tehát, hogy a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díj megfelel-e a fenti követelményeknek. |
| --- | --- |

(110)

Meg kell vizsgálni tehát, hogy a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díj megfelel-e a fenti követelményeknek.

4.1.   A bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díj, mint az értékesítésösztönzési támogatás szerves része

| (111) | Először is meg kell vizsgálni, hogy a díjból származó bevételt szükségszerűen a támogatás finanszírozására fordították-e. Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy mind a 137/95. sz. törvényerejű rendelet, mind a 119/97. sz. törvényerejű rendelet, amely ettől eltér, kimondja, hogy „az értékesítésösztönzési díjból származó bevétel egy részét, amelyet a Mezőgazdasági, Vidékfejlesztési és Halászati Miniszter határoz meg évente, de amely soha nem kevesebb mint 25 %, a bor és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedésekre kell elkülöníteni” (a 119/97. sz. törvényerejű rendelet 11. cikkének (2) bekezdése). Ebben az értelemben a vonatkozó nemzeti szabályozások alapján a díjból származó bevétel egy részét szükségszerűen az értékesítésösztönzési intézkedések finanszírozására kell fordítani, vagyis a támogatás céljára. |
| --- | --- |

(111)

Először is meg kell vizsgálni, hogy a díjból származó bevételt szükségszerűen a támogatás finanszírozására fordították-e. Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy mind a 137/95. sz. törvényerejű rendelet, mind a 119/97. sz. törvényerejű rendelet, amely ettől eltér, kimondja, hogy „az értékesítésösztönzési díjból származó bevétel egy részét, amelyet a Mezőgazdasági, Vidékfejlesztési és Halászati Miniszter határoz meg évente, de amely soha nem kevesebb mint 25 %, a bor és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedésekre kell elkülöníteni” (a 119/97. sz. törvényerejű rendelet 11. cikkének (2) bekezdése). Ebben az értelemben a vonatkozó nemzeti szabályozások alapján a díjból származó bevétel egy részét szükségszerűen az értékesítésösztönzési intézkedések finanszírozására kell fordítani, vagyis a támogatás céljára.

| (112) | Továbbá a 119/97. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (1) bekezdése, amely a díj alkalmazási körét határozza meg, kimondja, hogy „a borra és borászati termékekre [...] értékesítésösztönzési díjat vetnek ki, amely az Instituto da Vinha e do Vinho (IVV) által az ágazat általános promóciójával és általános koordinálásával kapcsolatban nyújtott szolgáltatásainak kompenzációjára szolgál”. Másodszor azt kell vizsgálni, hogy a díjból származó bevétel közvetlenül befolyásolja-e a támogatás mértékét. Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy az értékesítésösztönzési díj a jelenleg vizsgált promóciós és reklámozási tevékenységek finanszírozásának egyetlen forrása, így a díjból származó bevétel csökkenése a promóciós intézkedések finanszírozásához rendelkezésre álló források csökkenését vonná maga után. |
| --- | --- |

(112)

Továbbá a 119/97. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (1) bekezdése, amely a díj alkalmazási körét határozza meg, kimondja, hogy „a borra és borászati termékekre [...] értékesítésösztönzési díjat vetnek ki, amely az Instituto da Vinha e do Vinho (IVV) által az ágazat általános promóciójával és általános koordinálásával kapcsolatban nyújtott szolgáltatásainak kompenzációjára szolgál”. Másodszor azt kell vizsgálni, hogy a díjból származó bevétel közvetlenül befolyásolja-e a támogatás mértékét. Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy az értékesítésösztönzési díj a jelenleg vizsgált promóciós és reklámozási tevékenységek finanszírozásának egyetlen forrása, így a díjból származó bevétel csökkenése a promóciós intézkedések finanszírozásához rendelkezésre álló források csökkenését vonná maga után.

| (113) | Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelen esetben a díjból származó bevételt szükségszerűen a támogatás finanszírozására fordítják, és a díjból származó bevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mértékét. Végezetül a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban megállapítható, hogy az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszony áll fenn, valamint hogy a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díj a vizsgált támogatási intézkedés szerves részének tekinthető. Következésképpen a Bizottságnak az intézkedéseknek a díjból történő finanszírozását is vizsgálnia kell. |
| --- | --- |

(113)

Ennek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelen esetben a díjból származó bevételt szükségszerűen a támogatás finanszírozására fordítják, és a díjból származó bevétel közvetlenül befolyásolja a támogatás mértékét. Végezetül a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban megállapítható, hogy az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszony áll fenn, valamint hogy a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díj a vizsgált támogatási intézkedés szerves részének tekinthető. Következésképpen a Bizottságnak az intézkedéseknek a díjból történő finanszírozását is vizsgálnia kell.

4.2.   A díj kivetése az exportra szánt termékekre

| (114) | A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a díjat mind a portugáliai fogyasztásra szánt portugál termékekre, mind az exportra szánt termékekre kivetik. |
| --- | --- |

(114)

A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a díjat mind a portugáliai fogyasztásra szánt portugál termékekre, mind az exportra szánt termékekre kivetik.

| (115) | Mindazonáltal a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában ((143) preambulumbekezdés) a Bizottság kijelenti, hogy a jelek szerint nincs semmiféle megkülönböztetés a hazai piacra szánt hazai termékek és az exportra szánt termékek között a portugál területen kívül folytatott promóciós és reklámkampányok tekintetében. |
| --- | --- |

(115)

Mindazonáltal a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában ((143) preambulumbekezdés) a Bizottság kijelenti, hogy a jelek szerint nincs semmiféle megkülönböztetés a hazai piacra szánt hazai termékek és az exportra szánt termékek között a portugál területen kívül folytatott promóciós és reklámkampányok tekintetében.

| (116) | Azt a kérdést illetően, hogy mennyire felel meg a valóságnak az az állítás, hogy az exportra szánt termékek ugyanolyan mértékben részesülnek a portugáliai általános értékesítésösztönzési intézkedésekből, a Bizottság azt a következtetést vonja le a portugál hatóságoknak a dokumentáció előzetes vizsgálata során benyújtott információi fényében és a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában, hogy az utóbbi csoportba tartozó termékek nagymértékben részesülnek a díjból származó előnyökből, továbbá jelentős mértékben kedvezményezettjei a más tagállamok és harmadik országok területén folytatott promóciós tevékenységeknek. |
| --- | --- |

(116)

Azt a kérdést illetően, hogy mennyire felel meg a valóságnak az az állítás, hogy az exportra szánt termékek ugyanolyan mértékben részesülnek a portugáliai általános értékesítésösztönzési intézkedésekből, a Bizottság azt a következtetést vonja le a portugál hatóságoknak a dokumentáció előzetes vizsgálata során benyújtott információi fényében és a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően harmadik felektől származó ezekkel ellentétes megjegyzések hiányában, hogy az utóbbi csoportba tartozó termékek nagymértékben részesülnek a díjból származó előnyökből, továbbá jelentős mértékben kedvezményezettjei a más tagállamok és harmadik országok területén folytatott promóciós tevékenységeknek.

4.3.   A díj kivetése az importált termékekre

| (117) | A Bizottság általában úgy ítéli meg – összhangban a Bíróság ítélkezési gyakorlatával (27) – hogy egy támogatás kötelező érvényű díjakból történő finanszírozása befolyásolhatja a támogatást azáltal, hogy a támogatáson túlmenően is védő hatása van. A szóban forgó díj ténylegesen kötelező érvényű díj. Ugyanez az ítélkezési gyakorlat alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy hazai termelőknek szánt támogatást csak akkor lehet olyan adó jellegű díjakból finanszírozni, amelyet más tagállambeli, azonos terméket importáló termelőre is kivetnek, ha biztosítékok vannak arra vonatkozóan, hogy ezek ugyanolyan mértékben részesülnek az összes előnyből, mint a hazai termelők. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság általában úgy ítéli meg – összhangban a Bíróság ítélkezési gyakorlatával (27) – hogy egy támogatás kötelező érvényű díjakból történő finanszírozása befolyásolhatja a támogatást azáltal, hogy a támogatáson túlmenően is védő hatása van. A szóban forgó díj ténylegesen kötelező érvényű díj. Ugyanez az ítélkezési gyakorlat alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy hazai termelőknek szánt támogatást csak akkor lehet olyan adó jellegű díjakból finanszírozni, amelyet más tagállambeli, azonos terméket importáló termelőre is kivetnek, ha biztosítékok vannak arra vonatkozóan, hogy ezek ugyanolyan mértékben részesülnek az összes előnyből, mint a hazai termelők.

| (118) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor tehát a Bizottság megállapította, hogy amennyiben a díjat a más tagállamokból származó termékekre is ki kell fizetni, a portugál hatóságoknak be kell bizonyítaniuk, hogy nincs megkülönböztetés a hazai és az importált termékek között, és hogy következésképpen a más tagállamokból származó termékek, amelyekre szintén ki kell fizetni a díjat, azonos módon és azonos mértékben részesülnek a díjból származó összes előnyből, mint a hazai termékek (28). |
| --- | --- |

(118)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor tehát a Bizottság megállapította, hogy amennyiben a díjat a más tagállamokból származó termékekre is ki kell fizetni, a portugál hatóságoknak be kell bizonyítaniuk, hogy nincs megkülönböztetés a hazai és az importált termékek között, és hogy következésképpen a más tagállamokból származó termékek, amelyekre szintén ki kell fizetni a díjat, azonos módon és azonos mértékben részesülnek a díjból származó összes előnyből, mint a hazai termékek (28).

| (119) | Korábban megállapítást nyert, hogy a bor és borászati termékeknek a Viniportugal által végzett promóciós és reklámtevékenységeit a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák. |
| --- | --- |

(119)

Korábban megállapítást nyert, hogy a bor és borászati termékeknek a Viniportugal által végzett promóciós és reklámtevékenységeit a bor értékesítésének ösztönzésére kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák.

| (120) | Észrevételeiben és további információiban a portugál hatóságok biztosítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevételeket kizárólag a Viniportugal által Portugáliában végzett általános értékesítésösztönzési intézkedések költségeinek finanszírozásához használták. Kijelentik, hogy a más tagállamok és harmadik országok piacán a portugál borok és borászati termékek népszerűsítése érdekében folytatott promóciós és reklámkampányokat kizárólag a hazai termékekre kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák. |
| --- | --- |

(120)

Észrevételeiben és további információiban a portugál hatóságok biztosítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevételeket kizárólag a Viniportugal által Portugáliában végzett általános értékesítésösztönzési intézkedések költségeinek finanszírozásához használták. Kijelentik, hogy a más tagállamok és harmadik országok piacán a portugál borok és borászati termékek népszerűsítése érdekében folytatott promóciós és reklámkampányokat kizárólag a hazai termékekre kivetett díjból származó bevételből finanszírozzák.

| (121) | A portugál hatóságok által benyújtott információk azt mutatják, hogy a Portugáliában folytatott általános promóciós kampányok hasznából arányosan részesülnek az importált termékek is. A (16) és (17) preambulumbekezdésben leírtak szerint a nemzeti szintű reklámkampányok fő célja, hogy megnyerje a mindkét nemhez tartozó fiatal felnőtteket az egészséges borfogyasztásnak a sör és más alkoholtartalmú italok fogyasztásával szemben. A portugál hatóságok mintákat is mutattak a díjból finanszírozott reklámkampányokból és figyelemfelkeltő projektekből. Amennyiben az értékesítésösztönzési kampányok célja a borfogyasztás általános ösztönzése, a fenti intézkedések ugyanolyan mértékben szolgálják az importált termékek érdekeit is. |
| --- | --- |

(121)

A portugál hatóságok által benyújtott információk azt mutatják, hogy a Portugáliában folytatott általános promóciós kampányok hasznából arányosan részesülnek az importált termékek is. A (16) és (17) preambulumbekezdésben leírtak szerint a nemzeti szintű reklámkampányok fő célja, hogy megnyerje a mindkét nemhez tartozó fiatal felnőtteket az egészséges borfogyasztásnak a sör és más alkoholtartalmú italok fogyasztásával szemben. A portugál hatóságok mintákat is mutattak a díjból finanszírozott reklámkampányokból és figyelemfelkeltő projektekből. Amennyiben az értékesítésösztönzési kampányok célja a borfogyasztás általános ösztönzése, a fenti intézkedések ugyanolyan mértékben szolgálják az importált termékek érdekeit is.

| (122) | A benyújtott információ ugyanakkor nem elégséges annak bizonyításához, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevétel nem járult hozzá a más tagállamok és harmadik országok piacán végzett promóciós és reklámkampányok finanszírozásához, amelyek azonban kizárólag a portugál borok érdekeit szolgálják. Különösen a portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint az importált termékekre az 1998 és 2005 közötti időszakban kivetett díjból származó bevétel 1 293 169 EUR volt, míg ugyanebben az időszakban a Viniportugal évente átlagosan 525 698 EUR-t szentelt általános értékesítésösztönzési intézkedésekre Portugáliában (lásd a (36) és (38) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(122)

A benyújtott információ ugyanakkor nem elégséges annak bizonyításához, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevétel nem járult hozzá a más tagállamok és harmadik országok piacán végzett promóciós és reklámkampányok finanszírozásához, amelyek azonban kizárólag a portugál borok érdekeit szolgálják. Különösen a portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint az importált termékekre az 1998 és 2005 közötti időszakban kivetett díjból származó bevétel 1 293 169 EUR volt, míg ugyanebben az időszakban a Viniportugal évente átlagosan 525 698 EUR-t szentelt általános értékesítésösztönzési intézkedésekre Portugáliában (lásd a (36) és (38) preambulumbekezdést).

| (123) | Továbbá, még ha a nemzeti szabályozásban szerepel is az a kötelezettség, hogy elkülönítsenek egy bizonyos százalékot a díjból származó bevételből – soha nem kevesebb mint 25 %-ot – a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedésekre, nem könyvelik külön a díjból származó bevételnek ezt a két részét. A portugál hatóságok csak becsléseket tudtak benyújtani a díjból származó azon bevétel összegével kapcsolatban, amelyet importált termékekre vetettek ki és általános értékesítésösztönzésre használtak fel. |
| --- | --- |

(123)

Továbbá, még ha a nemzeti szabályozásban szerepel is az a kötelezettség, hogy elkülönítsenek egy bizonyos százalékot a díjból származó bevételből – soha nem kevesebb mint 25 %-ot – a borok és borászati termékek általános értékesítésösztönzésével kapcsolatos intézkedésekre, nem könyvelik külön a díjból származó bevételnek ezt a két részét. A portugál hatóságok csak becsléseket tudtak benyújtani a díjból származó azon bevétel összegével kapcsolatban, amelyet importált termékekre vetettek ki és általános értékesítésösztönzésre használtak fel.

| (124) | A fenti (116) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat fényében a Bizottság azon az állásponton van, hogy mivel a díjból finanszírozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSz. 107. cikkének értelmében, és mivel az EUMSz. 110. cikkében foglaltaktól eltérően a díj megkülönböztető természetű, amennyiben a díjat más tagállamokból származó termékekre is ki kell fizetni anélkül azonban, hogy ezek a termékek is részesülnének az ebből származó összes előnyből, hogy a díjból származó azon bevétel, amely a más tagállamokból importált termékeknek a Viniportugal által a más tagállamok és harmadik országok piacán végzett értékesítésösztönzési intézkedések finanszírozása érdekében történő megadóztatásából származik, a támogatás olyan finanszírozásának minősül, amely összeegyeztethetetlen az áruk szabad mozgásával kapcsolatos szabályokkal, és következésképpen az ilyen módon finanszírozott állami támogatás azonos mértékben összeegyeztethetetlen a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(124)

A fenti (116) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat fényében a Bizottság azon az állásponton van, hogy mivel a díjból finanszírozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSz. 107. cikkének értelmében, és mivel az EUMSz. 110. cikkében foglaltaktól eltérően a díj megkülönböztető természetű, amennyiben a díjat más tagállamokból származó termékekre is ki kell fizetni anélkül azonban, hogy ezek a termékek is részesülnének az ebből származó összes előnyből, hogy a díjból származó azon bevétel, amely a más tagállamokból importált termékeknek a Viniportugal által a más tagállamok és harmadik országok piacán végzett értékesítésösztönzési intézkedések finanszírozása érdekében történő megadóztatásából származik, a támogatás olyan finanszírozásának minősül, amely összeegyeztethetetlen az áruk szabad mozgásával kapcsolatos szabályokkal, és következésképpen az ilyen módon finanszírozott állami támogatás azonos mértékben összeegyeztethetetlen a Szerződéssel.

| (125) | A Bizottság jogszerűen következtethet arra a portugál hatóságok által benyújtott információk és biztosítékok alapján (lásd jelen határozat (104) preambulumbekezdését), hogy más tagállamok termelői és üzletemberei azonos mértékben részesültek a Portugáliában folytatott, az általános értékesítésösztönzést támogató intézkedések előnyeiből, mint a portugál termelők. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság jogszerűen következtethet arra a portugál hatóságok által benyújtott információk és biztosítékok alapján (lásd jelen határozat (104) preambulumbekezdését), hogy más tagállamok termelői és üzletemberei azonos mértékben részesültek a Portugáliában folytatott, az általános értékesítésösztönzést támogató intézkedések előnyeiből, mint a portugál termelők.

| (126) | Másrészről azonban a portugál hatóságok nem vitatják, hogy más tagállamok termelői és üzletemberei nem részesülhetnek a külföldön történő, kizárólag a portugál borok érdekében végzett promóciós és reklámtevékenységek támogatására irányuló intézkedések előnyeiből. |
| --- | --- |

(126)

Másrészről azonban a portugál hatóságok nem vitatják, hogy más tagállamok termelői és üzletemberei nem részesülhetnek a külföldön történő, kizárólag a portugál borok érdekében végzett promóciós és reklámtevékenységek támogatására irányuló intézkedések előnyeiből.

| (127) | A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata értelmében ha mind a hazai, mind az importált termékekre azonos kritériumok alapján kivetett díjból származó bevétel célja a megadóztatott hazai termék számára előnyös tevékenységek támogatása, elképzelhető, hogy az azonos kritériumok alapján kivetett díj mégis megkülönböztető adózásnak minősül, amennyiben a nemzeti árut sújtó pénzügyi terhet kiegyenlítik bizonyos előnyök, miközben az importált árukat sújtó teher nettó teherként jelenik meg (29). |
| --- | --- |

(127)

A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata értelmében ha mind a hazai, mind az importált termékekre azonos kritériumok alapján kivetett díjból származó bevétel célja a megadóztatott hazai termék számára előnyös tevékenységek támogatása, elképzelhető, hogy az azonos kritériumok alapján kivetett díj mégis megkülönböztető adózásnak minősül, amennyiben a nemzeti árut sújtó pénzügyi terhet kiegyenlítik bizonyos előnyök, miközben az importált árukat sújtó teher nettó teherként jelenik meg (29).

| (128) | Jelen esetben tehát nem lehet kizárni, hogy hátrányos megkülönböztetés érte az importált termékeket. Másrészről azonban a portugál hatóságok által benyújtott információkból kitűnik, hogy az importált termékeket ugyanolyan mértékben vetették alá a díjfizetésnek, mint a hazai termékeket, azonban nem részesültek ugyanolyan mértékben a díjból finanszírozott előnyökből, mint a hazai termékek. A (122) preambulumbekezdésben említettek szerint a portugál hatóságok által benyújtott adatok alapján az importált termékekre az 1998 és 2005 közötti időszakban kivetett díjból származó átlagbevétel 1 293 169 EUR volt, míg ugyanebben az időszakban a Viniportugal évente átlagosan 525 698 EUR-t szentelt általános értékesítésösztönzési intézkedésekre Portugáliában. Nincs olyan elszámolás, amely lehetővé tenné annak megállapítását, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevételt kizárólag a Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésre használják fel. Következésképpen az adó jellegű díj és az abból származó bevétel ellentétes az EUMS z. 110. cikkével. |
| --- | --- |

(128)

Jelen esetben tehát nem lehet kizárni, hogy hátrányos megkülönböztetés érte az importált termékeket. Másrészről azonban a portugál hatóságok által benyújtott információkból kitűnik, hogy az importált termékeket ugyanolyan mértékben vetették alá a díjfizetésnek, mint a hazai termékeket, azonban nem részesültek ugyanolyan mértékben a díjból finanszírozott előnyökből, mint a hazai termékek. A (122) preambulumbekezdésben említettek szerint a portugál hatóságok által benyújtott adatok alapján az importált termékekre az 1998 és 2005 közötti időszakban kivetett díjból származó átlagbevétel 1 293 169 EUR volt, míg ugyanebben az időszakban a Viniportugal évente átlagosan 525 698 EUR-t szentelt általános értékesítésösztönzési intézkedésekre Portugáliában. Nincs olyan elszámolás, amely lehetővé tenné annak megállapítását, hogy az importált termékekre kivetett díjból származó bevételt kizárólag a Portugáliában történő általános értékesítésösztönzésre használják fel. Következésképpen az adó jellegű díj és az abból származó bevétel ellentétes az EUMS z. 110. cikkével.

| (129) | A számára a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően benyújtott információk alapján a Bizottság nem tudja kijelenteni, hogy a portugál borok és borászati termékek más tagállamok és harmadik országok piacán történő értékesítésösztönzésének támogatását nem finanszírozták legalább részben az importált termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjból származó bevételből. Nem a Bizottság feladata automatikusan annak vizsgálata, hogy milyen információkat lehetett volna benyújtani számára, kötelessége azonban egyrészről minden szükséges szempontot figyelembe venni, és másrészről a határozat elfogadásakor rendelkezésére álló információkra alapozni döntését (30). A Bizottság úgy véli és következésképpen azt állapítja meg, hogy ezeknek a támogatási intézkedéseknek a finanszírozását a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(129)

A számára a hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően benyújtott információk alapján a Bizottság nem tudja kijelenteni, hogy a portugál borok és borászati termékek más tagállamok és harmadik országok piacán történő értékesítésösztönzésének támogatását nem finanszírozták legalább részben az importált termékekre kivetett értékesítésösztönzési díjból származó bevételből. Nem a Bizottság feladata automatikusan annak vizsgálata, hogy milyen információkat lehetett volna benyújtani számára, kötelessége azonban egyrészről minden szükséges szempontot figyelembe venni, és másrészről a határozat elfogadásakor rendelkezésére álló információkra alapozni döntését (30). A Bizottság úgy véli és következésképpen azt állapítja meg, hogy ezeknek a támogatási intézkedéseknek a finanszírozását a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| (130) | Végezetül ha egy állami támogatás finanszírozását összeegyeztethetetlennek tekintik a Szerződés alkalmazandó szabályaival, az ilyen módon finanszírozott támogatást is összeegyeztethetetlennek kell tekintenie a Bizottságnak ameddig a nem szabályszerű finanszírozás fennáll, mivel egy állami támogatás finanszírozásának szabályszerűsége létfontosságú annak összeegyeztethetővé nyilvánításához (31). |
| --- | --- |

(130)

Végezetül ha egy állami támogatás finanszírozását összeegyeztethetetlennek tekintik a Szerződés alkalmazandó szabályaival, az ilyen módon finanszírozott támogatást is összeegyeztethetetlennek kell tekintenie a Bizottságnak ameddig a nem szabályszerű finanszírozás fennáll, mivel egy állami támogatás finanszírozásának szabályszerűsége létfontosságú annak összeegyeztethetővé nyilvánításához (31).

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (131) | A Bizottság sajnálja, hogy Portugália bevezette a fenti támogatást, megsértve az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság sajnálja, hogy Portugália bevezette a fenti támogatást, megsértve az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdését.

| (132) | A Bizottság megállapítja, hogy:






  — | Portugália jogellenesen finanszírozott a bor általános értékesítésével kapcsolatos kampányokat a hazai termékekre és a más tagállamokból importált termékekre kivetett díjból, megsértve az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdését, |
| --- | --- | --- |

(132)

A Bizottság megállapítja, hogy:

—

Portugália jogellenesen finanszírozott a bor általános értékesítésével kapcsolatos kampányokat a hazai termékekre és a más tagállamokból importált termékekre kivetett díjból, megsértve az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdését,

| — | az egyetlen, az adó jellegű díjból származó bevételből finanszírozott képzés nem jelent támogatást, |
| --- | --- |

—

az egyetlen, az adó jellegű díjból származó bevételből finanszírozott képzés nem jelent támogatást,

| — | a Viniportugal Portugália területén a bor és borászati termékek általános reklámozásával kapcsolatban folytatott tevékenységének előmozdítására fordított támogatás összeegyeztethetőnek nyilvánítható a közös piaccal, |
| --- | --- |

—

a Viniportugal Portugália területén a bor és borászati termékek általános reklámozásával kapcsolatban folytatott tevékenységének előmozdítására fordított támogatás összeegyeztethetőnek nyilvánítható a közös piaccal,

| — | a portugál eredetű boroknak és borászati termékeknek más tagállamok vagy harmadik országok területén való értékesítésösztönzésének és reklámozásának a támogatása egy, a borok és borászati termékek előállítására kiszabott díjon keresztül, amely a más tagállamokból származó termékeket is érinti, összhangban van az alkalmazandó közösségi rendelkezésekkel azokat a kedvezményezetteket érintően. A Bizottság megállapítja továbbá az EUMSz. 110. cikkének megsértését is a támogatások vonatkozásában. Emiatt a Bizottság nem nyilváníthatja összeegyeztethetőnek a szóban forgó megállapodásokat, mivel azok különbséget tesznek az importált és a belföldi termékek között. |
| --- | --- |

—

a portugál eredetű boroknak és borászati termékeknek más tagállamok vagy harmadik országok területén való értékesítésösztönzésének és reklámozásának a támogatása egy, a borok és borászati termékek előállítására kiszabott díjon keresztül, amely a más tagállamokból származó termékeket is érinti, összhangban van az alkalmazandó közösségi rendelkezésekkel azokat a kedvezményezetteket érintően. A Bizottság megállapítja továbbá az EUMSz. 110. cikkének megsértését is a támogatások vonatkozásában. Emiatt a Bizottság nem nyilváníthatja összeegyeztethetőnek a szóban forgó megállapodásokat, mivel azok különbséget tesznek az importált és a belföldi termékek között.

| (133) | Ez a határozat az adó jellegű díj alkalmazásának annak hatálybalépésétől 2006. december 31-ig – az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (2007–2013) hatálybalépéséig – történő vizsgálatára korlátozódik, a Bizottságnak az értékesítésösztönzési díj ezt az időpontot követő alkalmazásával kapcsolatban felvett álláspontjának sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(133)

Ez a határozat az adó jellegű díj alkalmazásának annak hatálybalépésétől 2006. december 31-ig – az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások (2007–2013) hatálybalépéséig – történő vizsgálatára korlátozódik, a Bizottságnak az értékesítésösztönzési díj ezt az időpontot követő alkalmazásával kapcsolatban felvett álláspontjának sérelme nélkül.

| (134) | A Bizottság jelen esetben helyénvalónak tartja egy feltételes határozat elfogadását, kihasználva a 659/1999/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdése által nyújtott lehetőséget. Eszerint a Bizottság megengedő határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság jelen esetben helyénvalónak tartja egy feltételes határozat elfogadását, kihasználva a 659/1999/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdése által nyújtott lehetőséget. Eszerint a Bizottság megengedő határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését.

| (135) | A 110. cikk megsértésének feloldására és így a megkülönböztetés visszamenőleges megszüntetésére Portugália köteles a Bizottság által megállapított határidőig és feltételekkel visszatéríteni a díjnak azt a részét, amely a többi tagállamból származó termékeket sújtotta. E megsértésnek a kiigazítása az érintett támogatást az EUMSz. 107. cikkével összeegyeztethetővé teszi. |
| --- | --- |

(135)

A 110. cikk megsértésének feloldására és így a megkülönböztetés visszamenőleges megszüntetésére Portugália köteles a Bizottság által megállapított határidőig és feltételekkel visszatéríteni a díjnak azt a részét, amely a többi tagállamból származó termékeket sújtotta. E megsértésnek a kiigazítása az érintett támogatást az EUMSz. 107. cikkével összeegyeztethetővé teszi.

| (136) | A fenti visszatérítés során betartandó feltételeket a Bizottságnak kell meghatároznia. Eszerint Portugália köteles visszatéríteni a díjat befizetett személyeknek a díj azon részét, amely a díj hatálybalépésétől 2006. december 31-ig a többi tagállamból származó termékeket sújtotta, az alábbi feltételek teljes körű betartása mellett:






  — | ha bizonyítani tudják, hogy az értékesítésösztönzési díj importált terméket sújtott, a díjat befizető személy kérheti a kizárólag a hazai termékek javát szolgáló értékesítésösztönzési szolgáltatások finanszírozására szánt díjból származó bevétel egy részének visszatérítését a nemzeti jogszabályokkal összhangban megállapított határidőn belül, de semmi esetben sem korábban, mint a határozat közlésétől számított hat hónap, |
| --- | --- | --- |

(136)

A fenti visszatérítés során betartandó feltételeket a Bizottságnak kell meghatároznia. Eszerint Portugália köteles visszatéríteni a díjat befizetett személyeknek a díj azon részét, amely a díj hatálybalépésétől 2006. december 31-ig a többi tagállamból származó termékeket sújtotta, az alábbi feltételek teljes körű betartása mellett:

—

ha bizonyítani tudják, hogy az értékesítésösztönzési díj importált terméket sújtott, a díjat befizető személy kérheti a kizárólag a hazai termékek javát szolgáló értékesítésösztönzési szolgáltatások finanszírozására szánt díjból származó bevétel egy részének visszatérítését a nemzeti jogszabályokkal összhangban megállapított határidőn belül, de semmi esetben sem korábban, mint a határozat közlésétől számított hat hónap,

| — | Portugália meghatározza az importált termékeket ért hátrányos megkülönböztetés mértéket. Ennek érdekében Portugáliának egy referencia-időszakban ellenőriznie kell az érintett díj által a hazai termékekre összesen kirótt terhek és a kizárólag ezen termékek által élvezett előnyök egyenlőségét, |
| --- | --- |

—

Portugália meghatározza az importált termékeket ért hátrányos megkülönböztetés mértéket. Ennek érdekében Portugáliának egy referencia-időszakban ellenőriznie kell az érintett díj által a hazai termékekre összesen kirótt terhek és a kizárólag ezen termékek által élvezett előnyök egyenlőségét,

| — | a visszatérítésnek a kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül meg kell történnie, |
| --- | --- |

—

a visszatérítésnek a kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül meg kell történnie,

| — | a visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatokat, amelyek a támogatás kifizetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékesek. A kamatlábat a Bizottság által a referencia- és kiigazító kamatlábak megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (32), |
| --- | --- |

—

a visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatokat, amelyek a támogatás kifizetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékesek. A kamatlábat a Bizottság által a referencia- és kiigazító kamatlábak megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (32),

| — | a portugál hatóságok a díjat befizetők által benyújtott minden ésszerű bizonyítékot elfogadnak, amely a más tagállamokból származó termékekkel kapcsolatban befizetett díjra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

a portugál hatóságok a díjat befizetők által benyújtott minden ésszerű bizonyítékot elfogadnak, amely a más tagállamokból származó termékekkel kapcsolatban befizetett díjra vonatkozik,

| — | a visszatérítés nem lehet egyéb feltételek függvénye, mint például az adó további felhasználásának elmaradása, |
| --- | --- |

—

a visszatérítés nem lehet egyéb feltételek függvénye, mint például az adó további felhasználásának elmaradása,

| — | amennyiben a díjat még nem fizették meg, a portugál hatóságok hivatalosan lemondanak annak követeléséről, beleértve annak esetleges késedelmi kamatait is, |
| --- | --- |

—

amennyiben a díjat még nem fizették meg, a portugál hatóságok hivatalosan lemondanak annak követeléséről, beleértve annak esetleges késedelmi kamatait is,

| — | a Bizottság kérésére Portugáliának be kell nyújtania egy teljes jelentést, amely bizonyítja a visszatérítési intézkedések megfelelő végrehajtását, |
| --- | --- |

—

a Bizottság kérésére Portugáliának be kell nyújtania egy teljes jelentést, amely bizonyítja a visszatérítési intézkedések megfelelő végrehajtását,

| — | ha adót szabtak ki egy másik tagállamban ugyanarra a termékre, amely után meg kell fizetni a borra kivetett értékesítésösztönzési díjat Portugáliában, a portugál hatóságok kötelesek visszatéríteni a díjat kifizetőknek a díjnak azt a részét, amely abból a másik tagállamból származó termékeket sújtotta, |
| --- | --- |

—

ha adót szabtak ki egy másik tagállamban ugyanarra a termékre, amely után meg kell fizetni a borra kivetett értékesítésösztönzési díjat Portugáliában, a portugál hatóságok kötelesek visszatéríteni a díjat kifizetőknek a díjnak azt a részét, amely abból a másik tagállamból származó termékeket sújtotta,

| — | Portugália vállalja, hogy értesíti erről a határozatról a díj összes esetleges fizetőjét, |
| --- | --- |

—

Portugália vállalja, hogy értesíti erről a határozatról a díj összes esetleges fizetőjét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Kizárólag az adó jellegű díjból származó bevételből finanszírozott, 367,12 EUR összegű képzés nem minősül támogatásnak.

2. cikk

A bor és borászati termékek Portugália területén történő általános értékesítésösztönzésének állami támogatása, amelyet Portugália az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdésével ellentétben jogellenesen vezetett be az 1995. június 14-i 137/95. sz. törvényerejű rendeletben létrehozott adó jellegű díj által, a közös piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősül az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében az annak hatálybalépése és 2006. december 31. közötti időszakban.

3. cikk

(1)   A portugál eredetű borok és borászati termékek más tagállamok és harmadik országok területén történő általános értékesítésösztönzésének állami támogatása, amelyet Portugália az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdésével ellentétben jogellenesen vezetett be az 1995. június 14-i 137/95. sz. törvényerejű rendeletben létrehozott adó jellegű díj által, a 2. cikk sérelme nélkül a közös piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősül az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében az annak hatálybalépése és 2006. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy Portugália teljesíti az e cikk (2) bekezdésében foglalt feltételeket.

(2)   Portugália köteles visszatéríteni a díjat befizetett személyeknek a díj azon részét, amelyet a díj hatálybalépésétől 2006. december 31-ig a többi tagállamból származó termékekre vetettek ki, az alábbi feltételek teljes körű betartása mellett:

| — | ha bizonyítani tudják, hogy az értékesítésösztönzési díj importált termékre vonatkozott, a díjat befizető személy kérheti a kizárólag a hazai termékek javát szolgáló értékesítésösztönzési szolgáltatások finanszírozására szánt díjból származó bevétel egy részének visszatérítését a nemzeti jogszabályokkal összhangban megállapított határidőn belül, de semmi esetben sem a határozatról szóló értesítéstől számított hat hónapon belül, |
| --- | --- |

—

ha bizonyítani tudják, hogy az értékesítésösztönzési díj importált termékre vonatkozott, a díjat befizető személy kérheti a kizárólag a hazai termékek javát szolgáló értékesítésösztönzési szolgáltatások finanszírozására szánt díjból származó bevétel egy részének visszatérítését a nemzeti jogszabályokkal összhangban megállapított határidőn belül, de semmi esetben sem a határozatról szóló értesítéstől számított hat hónapon belül,

| — | Portugália meghatározza az importált termékeket ért hátrányos megkülönböztetés mértéket. Ennek érdekében Portugáliának egy referencia-időszakban ellenőriznie kell az érintett díj által a hazai termékekre összesen kirótt terhek és a kizárólag ezen termékek által élvezett előnyök egyenlőségét, |
| --- | --- |

—

Portugália meghatározza az importált termékeket ért hátrányos megkülönböztetés mértéket. Ennek érdekében Portugáliának egy referencia-időszakban ellenőriznie kell az érintett díj által a hazai termékekre összesen kirótt terhek és a kizárólag ezen termékek által élvezett előnyök egyenlőségét,

| — | a visszatérítésnek a kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül meg kell történnie, |
| --- | --- |

—

a visszatérítésnek a kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat hónapon belül meg kell történnie,

| — | a visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatot, amely a díj kivetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékes. A kamatlábat a Bizottság által a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (33), |
| --- | --- |

—

a visszatérítésre kerülő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatot, amely a díj kivetésének napjától a tényleges visszafizetés napjáig esedékes. A kamatlábat a Bizottság által a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására alkalmazott módszer szerinti referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani (33),

| — | a portugál hatóságok a díjat befizetők által benyújtott minden ésszerű bizonyítékot elfogadnak, amely a más tagállamokból származó termékekkel kapcsolatban befizetett díjra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

a portugál hatóságok a díjat befizetők által benyújtott minden ésszerű bizonyítékot elfogadnak, amely a más tagállamokból származó termékekkel kapcsolatban befizetett díjra vonatkozik,

| — | a visszatérítés nem lehet egyéb feltételek függvénye, mint amilyen például az adó további felhasználásának elmaradása, |
| --- | --- |

—

a visszatérítés nem lehet egyéb feltételek függvénye, mint amilyen például az adó további felhasználásának elmaradása,

| — | amennyiben a díjat még nem fizették meg, a portugál hatóságok hivatalosan lemondanak annak követeléséről, beleértve annak esetleges késedelmi kamatait is, |
| --- | --- |

—

amennyiben a díjat még nem fizették meg, a portugál hatóságok hivatalosan lemondanak annak követeléséről, beleértve annak esetleges késedelmi kamatait is,

| — | a Bizottság kérésére Portugáliának teljes körű jelentést kell benyújtania, amely bizonyítja a visszatérítési intézkedések megfelelő végrehajtását, |
| --- | --- |

—

a Bizottság kérésére Portugáliának teljes körű jelentést kell benyújtania, amely bizonyítja a visszatérítési intézkedések megfelelő végrehajtását,

| — | ha adót szabtak ki egy másik tagállamban ugyanarra a termékre, amely után meg kellett fizetni a borra kivetett értékesítésösztönzési díjat Portugáliában, a portugál hatóságok kötelesek visszatéríteni a díjat kifizetőknek a díjnak azt a részét, amely az abból a másik tagállamból származó termékeket sújtotta, |
| --- | --- |

—

ha adót szabtak ki egy másik tagállamban ugyanarra a termékre, amely után meg kellett fizetni a borra kivetett értékesítésösztönzési díjat Portugáliában, a portugál hatóságok kötelesek visszatéríteni a díjat kifizetőknek a díjnak azt a részét, amely az abból a másik tagállamból származó termékeket sújtotta,

| — | Portugália vállalja, hogy értesíti erről a határozatról a díj összes esetleges megfizetőjét. |
| --- | --- |

—

Portugália vállalja, hogy értesíti erről a határozatról a díj összes esetleges megfizetőjét.

4. cikk

Portugália az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozat betartása érdekében hozott intézkedésekről.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 20-án.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 92., 2005.4.16., 12. o.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

3

(4)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

4

(5)  Az 1997. április 26-i 99/97. sz. törvényerejű rendelet (az 1997. április 26-i 97. számú rendelet, I-A. cikk).

5

(6)  Lásd „A borágazatban a közösségi rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzéséért felelős nemzeti hatóságok listája” című dokumentumot (HL C 46., 1999.2.19., 169. o.).

6

(7)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o.

7

(8)  Ez az arány 25 % volt 1997-ben; 25 % 1998 első felében és 30 % 1998 második felében; 35 % 1999 első felében és 40 % 1999 második felében; 45 % 2000-ben; 45 % 2001-ben; 25 % 2002-ben; 27,5 % 2003-ban; 30 % 2004-ben és 30 % 2005-ben.

8

(9)  Az 1997. május 15-i 119/97. sz. rendelet (az 1997. május 15-i 112. sz. rendelet I-A. cikke) által módosított, 1995. június 14-i 137/95. sz. törvényerejű rendelet (az 1995. június 14-i 136. sz. rendelet I-A. cikke) alapján kirótt díj.

9

(10)  2002-re vonatkozóan a 2001. december 15-i 1428/2001. sz. határozat a következő összegeket állapítja meg: a 60 literes vagy kisebb űrtartalmú tárolóedényekbe csomagolt termékek esetében: 0,0034 EUR/egység (ha az űrtartalom 0,25 liter vagy kevesebb) és 0,0135 EUR/egység (ha az űrtartalom 2 liter vagy nagyobb) között; a kiskereskedőknek, fogyasztóknak eladott, exportra szánt vagy az előállító által közvetlenül értékesített, másképp csomagolt termékek esetében 0,0034 EUR/egység (ha az űrtartalom 0,25 liter vagy kevesebb) és 0,0135 EUR/egység (ha az űrtartalom 1 liternél nagyobb) között.

10

(11)  HL C 252., 2001.9.12., 5. o.

11

(12)  Bár a 119/97. sz. törvényerejű rendelet által intézményesített támogatási program csak 1997 második felében vált hatályossá, a Viniportugal valójában csak 1998-ban kezdett promóciós és reklámtevékenységeket végezni. Ennek megfelelően csak az IVV által 1998-tól kezdve szerzett bevételt indokolt figyelembe venni e határozat alkalmazásában.

12

(13)  Összehasonlításképpen: bár a díjból származó bevételnek 25 %-át fordították értékesítésösztönzésre 2002-ben, és átlagosan csak a bevétel 15 %-a származott a más tagállamokból származó termékekre kivetett díjból, az ezeknek a termékeknek az adott évben az értékesítésösztönzéssel és reklámozással kapcsolatos intézkedések finanszírozásához való hozzájárulása csak körülbelül 3,75 %-a volt a díjból származó teljes bevételnek.

13

(14)  Mivel a 119/97. sz. törvényerejű rendelet által intézményesített támogatási program csak 1997 második felében vált hatályossá, a Viniportugal csak 1998-ban kezdett ténylegesen értékesítésösztönzési és reklámtevékenységeket folytatni.

14

(15)  Hatályon kívül helyezte a borpiac közös szervezéséről szóló, 2008. április 29-i 479/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 148., 2008.6.6.).

15

(16)  Lásd a Bíróság által a C-379/98. sz. PreussenElektra AGügyben 2001. március 13-án hozott ítéletet (EBHT I-02099.,58. pont), valamint a C-126/01. sz. GEMO-ügyben 2003. november 20-án hozott ítéletet (EBHT I-13769.,23. pont).

16

PreussenElektra AG

GEMO

(17)  A Bíróság által a C-345/02. sz. Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV and Rinck Opticiëns BV kontra Hoofdbedrijfschap Ambachtenügyben hozott ítélet (EBHT CR I-07139.).

17

Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV and Rinck Opticiëns BV

Hoofdbedrijfschap Ambachten

(18)  Lásd a C-200/97. sz. Ecotradeügyben 1998. december 1-jén hozott ítéletet (EBHT I-7907.,34. pont), valamint a C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottságügyben 1999. június 17-én hozott ítéletet (EBHT I-3671., 23. pont).

18

Ecotrade

Belgium

Bizottság

(19)  A Bíróság által a 730/79 sz. Philip Morris ügyben hozott ítélet (EBHT 2671., 11. pont).

19

Philip Morris

(20)  Forrás: Eurostat. 2000-re vonatkozóan nem áll rendelkezésre adat.

20

(21)  HL C 302., 1987.11.12.

21

(22)  Lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat (108) és (114) preambulumbekezdését.

22

(23)  A Bíróság által a C-174/02. sz. Streekgewest-ügyben 2005. január 13-án hozott ítélet (EBHT I-85., 25. pont).

23

Streekgewest

(24)  A fenti Streekgewest-ügyben hozott ítélet (26. pont), valamint a C-266/04–C-270/04., C-276/04. és C-321/04–C-325/04. sz. Nazairdis SAS egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT I-9481., 46–49. pont).

24

Streekgewest

Nazairdis SAS

(25)  A C-393/04. és a C 41/05. sz. Air Liquide egyesített ügyekben 2006-ban hozott ítélet (EBHT I-5293,46. pont, valamint a fenti Streekgewest-ügyben hozott ítélet (28. pont).

25

Air Liquide

Streekgewest

(26)  A 47/69. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1970. június 25-én hozott ítélet (EBHT 487., 17., 20. és 21. pont).

26

Franciaország

Bizottság

(27)  A Bíróság által a fent hivatkozott, 47/69. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

27

Franciaország

Bizottság

(28)  Lásd a vizsgálat hivatalos megindításáról szóló határozat (135) preambulumbekezdését (C(2004) 4522, 2004. december 1.).

28

(29)  A Bíróság által a C-234/99. sz. Nygard-ügyben 2002-ben hozott ítélet (EBHT I-3657., 22. pont); a C-28/96. sz. Fricarnes SA ügyben 1997-ben hozott ítélet (EBHT I-4939., 23. pont); a 73/79. sz. Bizottság kontra Olaszország ügyben 1980-ban hozott ítélet (EBHT 1533-, 15. pont) és a C-78/90–C-83/90. sz. Compagnie commerciale de l’Ouest és társai ügyben 1992-ben hozott ítélet (EBHT I-1847., 26. pont).

29

Nygard

Fricarnes SA

Bizottság

Olaszország

Compagnie commerciale de l’Ouest és társai

(30)  A Bíróság által a T-369/06. sz. Holland Malt kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (még nem tették közzé) 195. és azt követő pontjai.

30

Holland Malt

Bizottság

(31)  A Bíróság által a C-261/01. sz. és a C-262/01. sz., a Van Calster és társai ügyben 2003-ban hozott ítélet (EBHT I-12249., 48. pont), és a 73/79. sz., a Bizottság kontra Olaszország ügyben 1980-ban hozott ítélet (EBHT 1533., 11. pont).

31

Van Calster és társai

Bizottság

Olaszország

(32)  A Bizottság közleménye a referencia- és kiigazító kamatláb meghatározásának módszeréről (HL C 273., 1997.9.9., 3. o.).

32

(33)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

33

---

| 8.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 5/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 5/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 7.)

a 2003/85/EK tanácsi irányelv XI. mellékletének a ragadós száj- és körömfájás élővírusának kezelésére feljogosított laboratóriumok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 9592. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/7/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 2003/85/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 67. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/85/EK irányelv a ragadós száj- és körömfájás kitörése esetén alkalmazandó minimális védelmi intézkedéseket, valamint az illetékes hatóságok és a gazdálkodó közösség betegséggel kapcsolatos tudatosságának és felkészültségének növelését célzó megelőző intézkedéseket ír elő. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/85/EK irányelv a ragadós száj- és körömfájás kitörése esetén alkalmazandó minimális védelmi intézkedéseket, valamint az illetékes hatóságok és a gazdálkodó közösség betegséggel kapcsolatos tudatosságának és felkészültségének növelését célzó megelőző intézkedéseket ír elő.

| (2) | E megelőző intézkedések között szerepel a tagállamok azon kötelezettsége, hogy gondoskodjanak arról, hogy a ragadós száj- és körömfájás vírusának kutatás és diagnózis céljából történő kezelését csak a 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében felsorolt, feljogosított nemzeti laboratóriumok végezhessék. |
| --- | --- |

(2)

E megelőző intézkedések között szerepel a tagállamok azon kötelezettsége, hogy gondoskodjanak arról, hogy a ragadós száj- és körömfájás vírusának kutatás és diagnózis céljából történő kezelését csak a 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében felsorolt, feljogosított nemzeti laboratóriumok végezhessék.

| (3) | Franciaország hivatalosan értesítette a Bizottságot, hogy a 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében szereplő franciaországi nemzeti laboratórium neve megváltozott. |
| --- | --- |

(3)

Franciaország hivatalosan értesítette a Bizottságot, hogy a 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében szereplő franciaországi nemzeti laboratórium neve megváltozott.

| (4) | A jogbiztonság érdekében fontos az említett melléklet A. részében szereplő laboratóriumjegyzék folyamatos frissítése. A 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében szereplő laboratóriumjegyzékben ezért a Franciaországra vonatkozó bejegyzés helyébe új bejegyzésnek kell lépnie. |
| --- | --- |

(4)

A jogbiztonság érdekében fontos az említett melléklet A. részében szereplő laboratóriumjegyzék folyamatos frissítése. A 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében szereplő laboratóriumjegyzékben ezért a Franciaországra vonatkozó bejegyzés helyébe új bejegyzésnek kell lépnie.

| (5) | A 2003/85/EK irányelv XI. mellékletét ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/85/EK irányelv XI. mellékletét ezért megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/85/EK irányelv XI. mellékletének A. részében a Franciaországra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „FR | Franciaország | Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort | Franciaország” |
| --- | --- | --- | --- |

„FR

Franciaország

Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort

Franciaország”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 7-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 306., 2003.11.22., 1. o.

1

---