# Úřední věstník L 35/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.035.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 35 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 549. února 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.035.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 35

České vydání

Právní předpisy

Svazek 549. února 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/65/EU |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 11. listopadu 2010 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EU |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (ECB/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EU |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (ECB/2010/29) | 26 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | | 2011/68/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (ECB/2010/20) | 31 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2011/65/EU

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 11. listopadu 2010 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (ECB/2010/21)

(ECB/2010/21)

1

2011/66/EU

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (ECB/2010/23)

(ECB/2010/23)

17

2011/67/EU

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (ECB/2010/29)

(ECB/2010/29)

26

OBECNÉ ZÁSADY

2011/68/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (ECB/2010/20)

(ECB/2010/20)

31

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 35/1

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 11. listopadu 2010

o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky

(přepracování)

(ECB/2010/21)

(2011/65/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 26.2 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí ECB/2006/17 ze dne 10. listopadu 2006 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (1) bylo několikrát zásadním způsobem změněno. Jelikož je v něm třeba provést další změny, zejména pokud jde o zajištění proti úrokovému riziku, mělo by být rozhodnutí v zájmu jasnosti přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí ECB/2006/17 ze dne 10. listopadu 2006 o ročních účetních závěrkách Evropské centrální banky (1) bylo několikrát zásadním způsobem změněno. Jelikož je v něm třeba provést další změny, zejména pokud jde o zajištění proti úrokovému riziku, mělo by být rozhodnutí v zájmu jasnosti přepracováno.

| (2) | Obecné zásady ECB/2006/16 ze dne 10. listopadu 2006 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (2), na které se odkazuje v rozhodnutí ECB/2006/17, byly přepracovány a zrušeny obecnými zásadami ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (3), |
| --- | --- |

(2)

Obecné zásady ECB/2006/16 ze dne 10. listopadu 2006 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (2), na které se odkazuje v rozhodnutí ECB/2006/17, byly přepracovány a zrušeny obecnými zásadami ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (3),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

1.   Pojmy definované v článku 1 obecných zásad ECB/2010/20 mají při použití v tomto rozhodnutí stejný význam.

2.   Ostatní technické pojmy použité v tomto rozhodnutí mají stejný význam jako v příloze II obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 2

Oblast působnosti

Pravidla stanovená v tomto rozhodnutí se vztahují na roční účetní závěrku Evropské centrální banky (ECB), kterou tvoří rozvaha, podrozvahové položky, výkaz zisku a ztráty a komentáře k roční účetní závěrce ECB.

Článek 3

Základní účetní zásady

Základní účetní zásady vymezené v článku 3 obecných zásad ECB/2010/20 se uplatňují rovněž pro účely tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Vykazování aktiv a pasiv

Finanční či jiná aktiva nebo pasiva se vykazují v rozvaze ECB pouze v souladu s článkem 4 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 5

Metoda zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení a metoda zúčtování ke dni vypořádání

Na toto rozhodnutí se vztahují pravidla stanovená v článku 5 obecných zásad ECB/2010/20.

KAPITOLA II

PRAVIDLA PRO OBSAH A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

Článek 6

Obsah rozvahy

Obsah rozvahy je založen na členění uvedeném v příloze I.

Článek 7

Rezerva na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata

S patřičným ohledem na povahu činnosti ECB může Rada guvernérů v rozvaze ECB vytvořit rezervu na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata. Rada guvernérů rozhodne o výši a použití této rezervy na základě odůvodněného odhadu rizik, kterým je ECB vystavena.

Článek 8

Pravidla pro oceňování rozvahy

1.   Není-li v příloze I uvedeno jinak, použijí se pro účely oceňování rozvahy aktuální tržní kurzy a ceny.

2.   Přecenění zlata, měnových nástrojů, cenných papírů jiných než těch, které jsou klasifikovány jako cenné papíry držené do splatnosti a neobchodovatelné cenné papíry, jakož i finančních nástrojů, a to jak rozvahové, tak podrozvahové, se provádí na konci roku za střední tržní kurzy a ceny.

3.   U zlata se nerozlišuje mezi cenovými a kurzovými rozdíly z přecenění, ale zaúčtovává se celkový rozdíl z přecenění zlata založený na ceně v eurech za stanovenou jednotku hmotnosti zlata, která je odvozena ze směnného kurzu eura vůči americkému dolaru ke dni čtvrtletního přecenění. U cizích měn včetně rozvahových a podrozvahových položek se přecenění provádí pro každou měnu zvlášť. Pro účely tohoto článku se zvláštní práva čerpání včetně držby jednotlivých určených měn, které tvoří měnový koš zvláštních práv čerpání, považují za jedno aktivum. U cenných papírů se přecenění provádí podle kódu, tj. vždy u všech cenných papírů téhož druhu se stejným ISIN. Cenné papíry držené pro účely měnové politiky nebo zahrnuté do položky „ostatní finanční aktiva“ nebo „ostatní“ se zaúčtují jako samostatná aktiva.

4.   Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti se zaúčtují jako samostatná aktiva, oceňují se v naběhlé hodnotě a zohlední se u nich znehodnocení. Stejně se postupuje u neobchodovatelných cenných papírů. Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti mohou být prodány před splatností v těchto případech:

| a) | považuje-li se prodávané množství za nevýznamné v poměru k celkovému portfoliu cenných papírů držených do splatnosti; |
| --- | --- |

a)

považuje-li se prodávané množství za nevýznamné v poměru k celkovému portfoliu cenných papírů držených do splatnosti;

| b) | jsou-li tyto cenné papíry prodány během měsíce, v němž nastává datum splatnosti; |
| --- | --- |

b)

jsou-li tyto cenné papíry prodány během měsíce, v němž nastává datum splatnosti;

| c) | za výjimečných okolností, jako je významné zhoršení úvěrové způsobilosti emitenta, nebo po výslovném měnověpolitickém rozhodnutí Rady guvernérů. |
| --- | --- |

c)

za výjimečných okolností, jako je významné zhoršení úvěrové způsobilosti emitenta, nebo po výslovném měnověpolitickém rozhodnutí Rady guvernérů.

Článek 9

Repo obchody

Repo obchody se účtují v souladu s článkem 8 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 10

Obchodovatelné akciové nástroje

Obchodovatelné akciové nástroje se účtují v souladu s článkem 9 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 11

Zajištění proti úrokovému riziku u cenných papírů prostřednictvím derivátů

Zajištění proti úrokovému riziku se účtuje v souladu s článkem 10 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 12

Syntetické nástroje

Syntetické nástroje se účtují v souladu s článkem 11 obecných zásad ECB/2010/20.

KAPITOLA III

ZACHYCOVÁNÍ VÝNOSŮ

Článek 13

Zachycování výnosů

1.   Výnosy se zachycují podle ustanovení čl. 13 odst. 1, 2, 3, 5 a 7 obecných zásad ECB/2010/20.

2.   Stavy na zvláštním účtu přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka, se použijí k úhradě nerealizovaných ztrát, pokud překročí zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném běžném účtu přecenění podle čl. 13 odst. 1 písm. c) obecných zásad ECB/2010/20, před úhradou těchto ztrát podle článku 33.2 statutu ESCB. Stavy zlata, měn a cenných papírů na zvláštních účtech přecenění se sníží poměrným způsobem v případě snížení stavů příslušných aktiv.

Článek 14

Oceňování transakcí

Na toto rozhodnutí se vztahuje článek 14 obecných zásad ECB/2010/20.

KAPITOLA IV

ÚČETNÍ PRAVIDLA PRO PODROZVAHOVÉ NÁSTROJE

Článek 15

Obecná pravidla

Na toto rozhodnutí se vztahuje článek 15 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 16

Forwardové měnové transakce

Forwardové měnové transakce se účtují v souladu s článkem 16 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 17

Měnové swapy

Měnové swapy se účtují v souladu s článkem 17 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 18

Futures

Futures se účtují v souladu s článkem 18 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 19

Úrokové swapy

Úrokové swapy se účtují v souladu s článkem 19 obecných zásad ECB/2010/20. Nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se v následujících letech amortizují lineární metodou. V případě forwardových úrokových swapů začíná amortizace ode dne valuty transakce.

Článek 20

Dohody o forwardové úrokové míře

Dohody o forwardové úrokové míře se účtují v souladu s článkem 20 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 21

Forwardové transakce s cennými papíry

Forwardové transakce s cennými papíry se účtují v souladu s metodou A v čl. 21 odst. 1 obecných zásad ECB/2010/20.

Článek 22

Opce

Opce se účtují v souladu s článkem 22 obecných zásad ECB/2010/20.

KAPITOLA V

ZVEŘEJŇOVANÁ ROČNÍ ROZVAHA A VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY

Článek 23

Formáty

1.   Formát zveřejňované roční rozvahy ECB musí být v souladu s formátem uvedeným v příloze II.

2.   Formát zveřejňovaného výkazu zisku a ztráty ECB musí být v souladu s přílohou III.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 24

Vývoj, uplatňování a výklad pravidel

1.   Při výkladu tohoto rozhodnutí je třeba přihlédnout k přípravným pracím, účetním zásadám harmonizovaným právem Unie a obecně uznávaným mezinárodním účetním standardům.

2.   Pokud v tomto rozhodnutí není stanoven zvláštní účetní postup a pokud Rada guvernérů nerozhodne jinak, dodržuje ECB zásady oceňování podle mezinárodních účetních standardů přijatých Evropskou unií, které jsou pro činnosti a účty ECB relevantní.

Článek 25

Zrušení

Rozhodnutí ECB/2006/17 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 26

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2010.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. listopadu 2010.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 38.

1

(2)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  Viz strana 31 v tomto čísle Úředního věstníku.

3

---

PŘÍLOHA I

PRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

Poznámka: Číslování odpovídá formátu rozvahy v příloze II.

AKTIVA

| Položka rozvahy | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění |
| --- | --- | --- |
| 1 | Zlato a pohledávky ve zlatě |

Položka rozvahy

Obsah položky rozvahy

Princip ocenění

1

Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato, např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: a) operací revalvace nebo devalvace a b) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den

Tržní hodnota

| 2 | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2

Pohledávky za protistranami, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně

| 2.1 | Pohledávky za Mezinárodním měnovým fondem (MMF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
  Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“ |
| --- | --- |

a)

Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“

| a) | Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

| b) | Zvláštní práva čerpání
  Stavy zvláštních práv čerpání (brutto) |
| --- | --- |

b)

Stavy zvláštních práv čerpání (brutto)

| b) | Zvláštní práva čerpání
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

| c) | Ostatní pohledávky
  Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady do svěřeneckých fondů pod správou MMF |
| --- | --- |

c)

Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady do svěřeneckých fondů pod správou MMF

| c) | Ostatní pohledávky
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

c)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa |
| --- | --- |

a)

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

| b) | Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

b)

Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny

| b) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| ii) | Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena a kurz devizového trhu |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena a kurz devizového trhu

| c) | Zahraniční úvěry (vklady) nerezidentům eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Zahraniční úvěry
  Vklady v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

c)

Vklady v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

| d) | Ostatní zahraniční aktiva
  Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu |
| --- | --- |

d)

Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu

| d) | Ostatní zahraniční aktiva
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

d)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

| 3 | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3

| a) | Investice do cenných papírů uvnitř eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

a)

Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny

| a) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| ii) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena a kurz devizového trhu |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena a kurz devizového trhu

| b) | Ostatní pohledávky za rezidenty eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní |
| --- | --- |

b)

Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní

| b) | Ostatní pohledávky
  Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

b)

Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

| 4 | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech |
| --- | --- |

a)

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu
  Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

| b) | Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

b)

Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny

| b) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| ii) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena

| c) | Úvěry nerezidentům eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Úvěry mimo eurozónu
  Vklady v jmenovité hodnotě |
| --- | --- |

c)

Vklady v jmenovité hodnotě

| d) | Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění |
| --- | --- |

d)

Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění

| d) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| ii) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Poskytování úvěrů podle podmínek ERM II

Jmenovitá hodnota

| 5 | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5

Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v příloze I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1)

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle jeden týden

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 5.3 | Reverzní repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům (stálá facilita)

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

| 6 | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů pod položkou aktiv 7 „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“, včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších devizových rezerv eurozóny, a ostatní pohledávky. Korespondentské účty u zahraničních úvěrových institucí eurozóny. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

| 7 | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry vydané v eurozóně a držené pro účely měnové politiky. Dluhové cenné papíry ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování

| a) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| b) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení (pořizovací cena, je-li znehodnocení kryto rezervou v položce pasiv 13 „rezervy“)
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení (pořizovací cena, je-li znehodnocení kryto rezervou v položce pasiv 13 „rezervy“)

Prémie nebo diskonty se amortizují

| c) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

c)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Cenné papíry jiné než v položce aktiv 7.1 „cenné papíry držené pro účely měnové politiky“ a v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“: směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu držené přímo, včetně státních dluhopisů z doby před začátkem HMU, v eurech. Akciové nástroje

| a) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| b) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| c) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

c)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| d) | Obchodovatelné akciové nástroje
  Tržní cena |
| --- | --- |

d)

Tržní cena

| 8 | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8

Pohledávky vůči vládním institucím z doby před HMU (neobchodovatelné cenné papíry, úvěry)

Vklady/úvěry ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně

| 9 | Pohledávky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

9

| 9.1 | Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB |
| --- | --- |

9.1

Pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB

Pořizovací cena

| 9.2 | Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému |
| --- | --- |

9.2

Pohledávky související s vydáváním bankovek Evropskou centrální bankou podle rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (2)

Jmenovitá hodnota

| 9.3 | Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

9.3

Čisté pozice těchto podpoložek:

| a) | pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků Viz též položka pasiv 10.2 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ |
| --- | --- |

a)

pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků Viz též položka pasiv 10.2 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“

| a) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

| b) | ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám |
| --- | --- |

b)

ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

| b) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota

| 10 | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

10

Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně šeků k inkasu

Jmenovitá hodnota

| 11 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Mince eurozóny |
| --- | --- |

11.1

Euromince

Jmenovitá hodnota

| 11.2 | Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva |
| --- | --- |

11.2

Pozemky a budovy, zařízení a vybavení včetně počítačového vybavení, programové vybavení

Pořizovací cena snížená o odpisy

Odpisy jsou systematickou alokací odepisovatelné částky aktiva během doby jeho použitelnosti. Dobou použitelnosti je období, během kterého se očekává, že aktivum bude daným subjektem používáno. Liší-li se očekávání od původních odhadů, lze dobu použitelnosti jednotlivých dlouhodobých hmotných aktiv systematicky přezkoumávat. Soubory aktiv mohou zahrnovat složky s různou dobou použitelnosti. Doba použitelnosti těchto složek by měla být posuzována jednotlivě.

Náklady nehmotných aktiv zahrnují pořizovací cenu nehmotného aktiva. Jiné přímé či nepřímé náklady je třeba vyúčtovat.

Kapitalizace výdajů: omezena (méně než 10 000 eur bez DPH: nedochází ke kapitalizaci)

| 11.3 | Ostatní finanční aktiva |
| --- | --- |

11.3

| — | Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů |
| --- | --- |

—

Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů

| — | Cenné papíry, včetně akcií, a ostatní finanční nástroje a zůstatky, včetně termínových vkladů a běžných účtů, držené jako účelové portfolio |
| --- | --- |

—

Cenné papíry, včetně akcií, a ostatní finanční nástroje a zůstatky, včetně termínových vkladů a běžných účtů, držené jako účelové portfolio

| — | Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce |
| --- | --- |

—

Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce

| a) | Obchodovatelné akciové nástroje
  Tržní cena |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

| b) | Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie a jakékoli jiné akciové nástroje držené jako stálá investice
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

| c) | Investice do dceřiných společností nebo významné majetkové účasti
  Hodnota aktiva netto |
| --- | --- |

c)

Hodnota aktiva netto

| d) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

d)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| e) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti nebo držené jako stálá investice
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

e)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

| f) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení |
| --- | --- |

f)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

| g) | Zůstatky u bank a úvěry
  Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky/vklady denominovány v cizích měnách |
| --- | --- |

g)

Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky/vklady denominovány v cizích měnách

| 11.4 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

11.4

Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

| 11.5 | Položky časového rozlišení aktivní |
| --- | --- |

11.5

Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady příštích období a časové rozlišení úroků (tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem)

Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte tržním kurzem

| 11.6 | Ostatní |
| --- | --- |

11.6

| a) | Zálohy, úvěry a ostatní menší položky. Úvěry poskytnuté na základě správy svěřeného majetku |
| --- | --- |

a)

Zálohy, úvěry a ostatní menší položky. Úvěry poskytnuté na základě správy svěřeného majetku

| a) | Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

| b) | Investice související s vklady klientů ve zlatě |
| --- | --- |

b)

Investice související s vklady klientů ve zlatě

| b) | Tržní hodnota |
| --- | --- |

b)

Tržní hodnota

| c) | Čistá penzijní aktiva |
| --- | --- |

c)

Čistá penzijní aktiva

| c) | Podle čl. 24 odst. 2 |
| --- | --- |

c)

Podle čl. 24 odst. 2

| d) | Nevyrovnané pohledávky vzniklé v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému |
| --- | --- |

d)

Nevyrovnané pohledávky vzniklé v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému

| d) | Jmenovitá/návratná hodnota (před/po úhradě ztrát) |
| --- | --- |

d)

Jmenovitá/návratná hodnota (před/po úhradě ztrát)

| e) | Aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání |
| --- | --- |

e)

Aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání

| e) | Pořizovací cena (v případě finančních aktiv denominovaných v cizí měně se přepočte kurzem devizového trhu v okamžiku nabytí) |
| --- | --- |

e)

Pořizovací cena (v případě finančních aktiv denominovaných v cizí měně se přepočte kurzem devizového trhu v okamžiku nabytí)

| 12 | Ztráta za rok |
| --- | --- |

12

Jmenovitá hodnota

PASIVA

| Položka rozvahy | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bankovky v oběhu |

Položka rozvahy

Obsah položky rozvahy

Princip ocenění

1

Eurobankovky vydané ECB podle rozhodnutí ECB/2010/29

Jmenovitá hodnota

| 2 | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

2

Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7

| 2.1 | Běžné účty (systém minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv podle statutu ESCB. Tato položka obsahuje v první řadě účty používané k držení minimálních rezerv

Jmenovitá hodnota

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita)

Jmenovitá hodnota

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování

Jmenovitá hodnota

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 2.5 | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5

Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění úvěrů pro tyto úvěrové instituce

Jmenovitá hodnota

| 3 | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny |
| --- | --- |

3

Repo transakce v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv 7 „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“. Ostatní operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 4 | Emitované dluhové cenné papíry ECB |
| --- | --- |

4

Dluhové cenné papíry popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7. Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity

Pořizovací cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

| 5 | Závazky v eurech vůči jiným rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání

Jmenovitá hodnota

| 5.2 | Ostatní závazky |
| --- | --- |

5.2

Běžné účty zaměstnanců, společností a zákazníků, včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí osvobozených od povinnosti držet minimální rezervy (viz položka pasiv 2.1); termínové vklady, vklady splatné na požádání

Jmenovitá hodnota

| 6 | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6

Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání včetně účtů pro účely platebního styku a účtů pro správu rezerv: jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí včetně Evropské komise; běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech. Zůstatky na účtech systému TARGET2 národních centrálních bank členských států, jejichž měnou není euro

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

| 7 | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7

Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

| 8 | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Vklady, zůstatky a jiné závazky |
| --- | --- |

8.1

Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Výpůjčky podle podmínek ERM II

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

| 9 | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9

Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi/národní centrální bance

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu na konci roku

| 10 | Závazky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

10

| 10.1 | Závazky z převodu devizových rezerv |
| --- | --- |

10.1

Položka rozvahy ECB (v eurech)

Jmenovitá hodnota

| 10.2 | Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

10.2

Čistá pozice těchto podpoložek:

| a) | závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků. Viz též položka pasiv 9.3 „ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)“ |
| --- | --- |

a)

závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků. Viz též položka pasiv 9.3 „ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)“

| a) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

| b) | ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám |
| --- | --- |

b)

ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování měnového příjmu ECB národním centrálním bankám

| b) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota

| 11 | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

11

Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají (včetně žirových převodů)

Jmenovitá hodnota

| 12 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

12.1

Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

| 12.2 | Položky časového rozlišení pasivní |
| --- | --- |

12.2

Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období

Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz

| 12.3 | Ostatní |
| --- | --- |

12.3

| a) | Daňové závazky. Účty v cizí měně ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady mimo minimálních rezerv. Jiné menší položky. Závazky ze správy svěřeného majetku |
| --- | --- |

a)

Daňové závazky. Účty v cizí měně ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady mimo minimálních rezerv. Jiné menší položky. Závazky ze správy svěřeného majetku

| a) | Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena

| b) | Vklady klientů ve zlatě |
| --- | --- |

b)

Vklady klientů ve zlatě

| b) | Tržní hodnota |
| --- | --- |

b)

Tržní hodnota

| c) | Čisté závazky z penzí |
| --- | --- |

c)

Čisté závazky z penzí

| c) | Podle čl. 24 odst. 2 |
| --- | --- |

c)

Podle čl. 24 odst. 2

| 13 | Rezervy |
| --- | --- |

13

| a) | Na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí náklady a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka |
| --- | --- |

a)

Na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí náklady a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

| a) | Pořizovací cena nebo jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Pořizovací cena nebo jmenovitá hodnota

| b) | Na rizika protistran vyplývající z operací měnové politiky |
| --- | --- |

b)

Na rizika protistran vyplývající z operací měnové politiky

| b) | Jmenovitá hodnota (podle ocenění provedeného Radou guvernérů ECB na konci roku) |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota (podle ocenění provedeného Radou guvernérů ECB na konci roku)

| 14 | Účty přecenění |
| --- | --- |

14

| a) | Účty přecenění související s cenovými pohyby zlata, všech typů cenných papírů v eurech, všech typů cenných papírů v cizí měně, opcí; rozdíly z tržního ocenění úrokových derivátů; účty přecenění související s pohyby směnných kurzů pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání |
| --- | --- |

a)

Účty přecenění související s cenovými pohyby zlata, všech typů cenných papírů v eurech, všech typů cenných papírů v cizí měně, opcí; rozdíly z tržního ocenění úrokových derivátů; účty přecenění související s pohyby směnných kurzů pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání

| b) | Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka Viz čl. 13 odst. 2 |
| --- | --- |

b)

Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka Viz čl. 13 odst. 2

Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz

| 15 | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

15

| 15.1 | Kapitál |
| --- | --- |

15.1

Splacený základní kapitál

Jmenovitá hodnota

| 15.2 | Rezervní fondy |
| --- | --- |

15.2

Zákonné rezervy podle článku 33 statutu ESCB a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena výjimka

Jmenovitá hodnota

| 16 | Zisk za rok |
| --- | --- |

16

Jmenovitá hodnota

---

(1)  Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.

(2)  Viz strana 26 v tomto čísle Úředního věstníku.

---

PŘÍLOHA II

ROČNÍ ROZVAHA ECB

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Aktiva (2) | Vykazovaný rok | Předchozí rok | Pasiva | Vykazovaný rok | Předchozí rok |
| 1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |

(v milionech EUR)

Aktiva (2)

Vykazovaný rok

Předchozí rok

Pasiva

Vykazovaný rok

Předchozí rok

1.

Zlato a pohledávky ve zlatě

| 2. | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2.

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

| 2.1 | Pohledávky za MMF |
| --- | --- |

2.1

Pohledávky za MMF

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| 3. | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3.

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| 4. | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4.

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 5. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Hlavní refinanční operace

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

| 5.3 | Reverzní repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Reverzní repo operace jemného dolaďování

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Strukturální reverzní repo operace

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Mezní zápůjční facilita

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

| 6. | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6.

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

| 7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7.

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Ostatní cenné papíry

| 8. | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8.

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

| 9. | Pohledávky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

9.

Pohledávky uvnitř Eurosystému

| 9.1 | Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB |
| --- | --- |

9.1

Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB

| 9.2 | Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému |
| --- | --- |

9.2

Pohledávky související s přidělováním eurobankovek v rámci Eurosystému

| 9.3 | Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

9.3

Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)

| 10. | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

10.

Nevypořádané položky

| 11. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

11.

Ostatní aktiva

| 11.1 | Mince eurozóny |
| --- | --- |

11.1

Mince eurozóny

| 11.2 | Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva |
| --- | --- |

11.2

Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

| 11.3 | Ostatní finanční aktiva |
| --- | --- |

11.3

Ostatní finanční aktiva

| 11.4 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

11.4

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

| 11.5 | Položky časového rozlišení aktivní |
| --- | --- |

11.5

Položky časového rozlišení aktivní

| 11.6 | Ostatní |
| --- | --- |

11.6

Ostatní

| 12. | Ztráta za rok |
| --- | --- |

12.

Ztráta za rok

| 1. | Bankovky v oběhu |
| --- | --- |

1.

Bankovky v oběhu

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 2.1 | Běžné účty (systém minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Běžné účty (systém minimálních rezerv)

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vkladová facilita

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Termínové vklady

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Repo operace jemného dolaďování

| 2.5 | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5

Závazky z vyrovnání marže

| 3. | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny |
| --- | --- |

3.

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny

| 4. | Emitované dluhové cenné papíry ECB |
| --- | --- |

4.

Emitované dluhové cenné papíry ECB

| 5. | Závazky v eurech vůči jiným rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5.

Závazky v eurech vůči jiným rezidentům eurozóny

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Závazky vůči vládním institucím

| 5.2 | Ostatní závazky |
| --- | --- |

5.2

Ostatní závazky

| 6. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

| 7. | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7.

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

| 8. | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8.

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

| 8.1 | Vklady, zůstatky a jiné závazky |
| --- | --- |

8.1

Vklady, zůstatky a jiné závazky

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 9. | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9.

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

| 10. | Závazky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

10.

Závazky uvnitř Eurosystému

| 10.1 | Závazky z převodu devizových rezerv |
| --- | --- |

10.1

Závazky z převodu devizových rezerv

| 10.2 | Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

10.2

Ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)

| 11. | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

11.

Nevypořádané položky

| 12. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

12.

Ostatní pasiva

| 12.1 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

12.1

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

| 12.2 | Položky časového rozlišení pasivní |
| --- | --- |

12.2

Položky časového rozlišení pasivní

| 12.3 | Ostatní |
| --- | --- |

12.3

Ostatní

| 13. | Rezervy |
| --- | --- |

13.

Rezervy

| 14. | Účty přecenění |
| --- | --- |

14.

Účty přecenění

| 15. | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

15.

Kapitál a rezervní fondy

| 15.1 | Kapitál |
| --- | --- |

15.1

Kapitál

| 15.2 | Rezervní fondy |
| --- | --- |

15.2

Rezervní fondy

| 16. | Zisk za rok |
| --- | --- |

16.

Zisk za rok

Aktiva celkem

Pasiva celkem

---

(1)  ECB může případně zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

(2)  Tabulka aktiv může být též zveřejněna nad tabulkou pasiv.

---

PŘÍLOHA III

ZVEŘEJNĚNÝ VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY ECB

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Výkaz zisku a ztráty za rok končící dnem 31. prosince ... | Vykazovaný rok | Předchozí rok |
| 1.1.1. | Úrokové výnosy z devizových rezerv |

(v milionech EUR)

Výkaz zisku a ztráty za rok končící dnem 31. prosince ...

Vykazovaný rok

Předchozí rok

1.1.1.

| 1.1.2. | Úrokové výnosy z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Ostatní úrokové výnosy |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Úrokové výnosy |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Úročení pohledávek národních centrálních bank z převedených devizových rezerv |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Ostatní úrokové náklady |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Úrokové náklady |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Čistý úrokový výnos |
| --- | --- |

1.

Čistý úrokový výnos

| 2.1. | Realizované zisky nebo ztráty z finančních operací |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Snížení hodnoty finančních aktiv a pozic |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Převod do/z rezerv na kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Čistý výsledek finančních operací, snížení hodnoty a rezerv ke krytí rizik |
| --- | --- |

2.

Čistý výsledek finančních operací, snížení hodnoty a rezerv ke krytí rizik

| 3.1. | Výnosy z poplatků a provizí |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Náklady na poplatky a provize |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Čistý výnos/náklad z poplatků a provizí (2) |
| --- | --- |

3.

Čistý výnos/náklad z poplatků a provizí (2)

| 4. | Výnos z akcií a majetkových účastí |
| --- | --- |

4.

Výnos z akcií a majetkových účastí

| 5. | Ostatní výnosy |
| --- | --- |

5.

Ostatní výnosy

Čisté výnosy celkem

| 6. | Osobní náklady (3) |
| --- | --- |

6.

Osobní náklady (3)

| 7. | Správní náklady (3) |
| --- | --- |

7.

Správní náklady (3)

| 8. | Odpisy dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv |
| --- | --- |

8.

Odpisy dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv

| 9. | Náklady na bankovky (4) |
| --- | --- |

9.

Náklady na bankovky (4)

| 10. | Ostatní náklady |
| --- | --- |

10.

Ostatní náklady

(Ztráta)/zisk za rok

---

(1)  ECB může případně zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

(2)  Rozdělení na výnosy a náklady může být případně uvedeno ve vysvětlivkách k roční účetní závěrce.

(3)  Včetně rezerv na správní náklady.

(4)  Tato položka se používá, zadává-li se výroba bankovek externím dodavatelům (zachycují se v ní náklady služeb poskytnutých externími společnostmi, kterým byla svěřena výroba bankovek jménem centrálních bank.) Doporučuje se, aby náklady vzniklé v souvislosti s vydáváním eurobankovek byly zachyceny ve výkazu zisku a ztráty v okamžiku, kdy jsou fakturovány nebo jinak vzniknou, viz též obecné zásady ECB/2010/20.

---

PŘÍLOHA IV

ZRUŠENÉ ROZHODNUTÍ A JEHO POZDĚJŠÍ ZMĚNY

| Rozhodnutí ECB/2006/17 | Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 38. |
| --- | --- |
| Rozhodnutí ECB/2007/21 | Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 83. |
| Rozhodnutí ECB/2008/22 | Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 22. |
| Rozhodnutí ECB/2009/19 | Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 54. |
| Rozhodnutí ECB/2009/29 | Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 57. |

Rozhodnutí ECB/2006/17

Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 38.

Rozhodnutí ECB/2007/21

Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 83.

Rozhodnutí ECB/2008/22

Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 22.

Rozhodnutí ECB/2009/19

Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 54.

Rozhodnutí ECB/2009/29

Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 57.

---

PŘÍLOHA V

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Rozhodnutí ECB/2006/17 | Toto rozhodnutí |
| --- | --- |
| — | Článek 11 |
| Článek 10a | Článek 12 |
| Článek 11 | Článek 13 |
| Článek 12 | Článek 14 |
| Článek 13 | Článek 15 |
| Článek 14 | Článek 16 |
| Článek 15 | Článek 17 |
| Článek 16 | Článek 18 |
| Článek 17 | Článek 19 |
| Článek 18 | Článek 20 |
| Článek 19 | Článek 21 |
| Článek 20 | Článek 22 |
| Článek 21 | Článek 23 |
| Článek 22 | Článek 24 |
| Článek 23 | Článek 25 |
| Článek 24 | Článek 26 |

Rozhodnutí ECB/2006/17

Toto rozhodnutí

—

Článek 11

Článek 10a

Článek 12

Článek 11

Článek 13

Článek 12

Článek 14

Článek 13

Článek 15

Článek 14

Článek 16

Článek 15

Článek 17

Článek 16

Článek 18

Článek 17

Článek 19

Článek 18

Článek 20

Článek 19

Článek 21

Článek 20

Článek 22

Článek 21

Článek 23

Článek 22

Článek 24

Článek 23

Článek 25

Článek 24

Článek 26

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 35/17

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 25. listopadu 2010

o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro

(přepracování)

(ECB/2010/23)

(2011/66/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 32 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí ECB/2001/16 ze dne 6. prosince 2001 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 (1) bylo několikrát zásadním způsobem změněno (2). Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, mělo by být toto rozhodnutí v zájmu jasnosti přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí ECB/2001/16 ze dne 6. prosince 2001 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 (1) bylo několikrát zásadním způsobem změněno (2). Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, mělo by být toto rozhodnutí v zájmu jasnosti přepracováno.

| (2) | Podle článku 32.1 statutu ESCB se měnovými příjmy rozumí příjmy dosažené národními centrálními bankami při uskutečňování úkolů v rámci měnové politiky. Podle článku 32.2 statutu ESCB se částka měnových příjmů každé národní centrální banky rovná jejímu ročnímu příjmu z aktiv, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. Tato aktiva mají národní centrální banky vést odděleně v souladu s obecnými zásadami přijatými Radou guvernérů. Národní centrální banky by měly vést aktiva vyplývající z plnění úkolů měnové politiky odděleně jako aktiva, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. V souladu s článkem 32.4 statutu ESCB se výše měnových příjmů každé národní centrální banky snižuje o částku rovnající se úrokům, které tato centrální banka platí ze závazků z vkladů úvěrových institucí podle článku 19 statutu ESCB. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 32.1 statutu ESCB se měnovými příjmy rozumí příjmy dosažené národními centrálními bankami při uskutečňování úkolů v rámci měnové politiky. Podle článku 32.2 statutu ESCB se částka měnových příjmů každé národní centrální banky rovná jejímu ročnímu příjmu z aktiv, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. Tato aktiva mají národní centrální banky vést odděleně v souladu s obecnými zásadami přijatými Radou guvernérů. Národní centrální banky by měly vést aktiva vyplývající z plnění úkolů měnové politiky odděleně jako aktiva, která drží jako protihodnotu bankovek v oběhu a závazků z vkladů úvěrových institucí. V souladu s článkem 32.4 statutu ESCB se výše měnových příjmů každé národní centrální banky snižuje o částku rovnající se úrokům, které tato centrální banka platí ze závazků z vkladů úvěrových institucí podle článku 19 statutu ESCB.

| (3) | Podle článku 32.5 statutu ESCB se úhrnný měnový příjem národních centrálních bank mezi ně rozděluje v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB). |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 32.5 statutu ESCB se úhrnný měnový příjem národních centrálních bank mezi ně rozděluje v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB).

| (4) | Podle článků 32.6 a 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů ECB oprávněna stanovovat obecné zásady pro vzájemné zúčtování a vypořádání zůstatků vzniklých při přerozdělování měnových příjmů ze strany ECB a přijímat veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32. |
| --- | --- |

(4)

Podle článků 32.6 a 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů ECB oprávněna stanovovat obecné zásady pro vzájemné zúčtování a vypořádání zůstatků vzniklých při přerozdělování měnových příjmů ze strany ECB a přijímat veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32.

| (5) | Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (3) uvede ECB a národní centrální banky do oběhu bankovky znějící na euro. Článek 15 uvedeného nařízení stanoví, že bankovky znějící na národní měnovou jednotku zůstanou v rámci svého územního vymezení zákonným platidlem nejdéle po šest měsíců od příslušného data hotovostního přechodu na hotovostní euro. Rok přechodu na hotovostní euro by se proto měl považovat za zvláštní rok, jelikož bankovky v oběhu znějící na národní měnové jednotky mohou stále představovat značnou část bankovek v oběhu. |
| --- | --- |

(5)

Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (3) uvede ECB a národní centrální banky do oběhu bankovky znějící na euro. Článek 15 uvedeného nařízení stanoví, že bankovky znějící na národní měnovou jednotku zůstanou v rámci svého územního vymezení zákonným platidlem nejdéle po šest měsíců od příslušného data hotovostního přechodu na hotovostní euro. Rok přechodu na hotovostní euro by se proto měl považovat za zvláštní rok, jelikož bankovky v oběhu znějící na národní měnové jednotky mohou stále představovat značnou část bankovek v oběhu.

| (6) | Čl. 15 odst. 1 obecných zásad ECB/2006/9 ze dne 14. července 2006 o některých přípravách na přechod na hotovostní euro a o předzásobení a druhotném předzásobení eurobankovkami a euromincemi mimo eurozónu (4) stanoví, že eurobankovky, kterými byly způsobilé protistrany předzásobeny, se účtují na vrub účtů těchto protistran vedených u jejich národní centrální banky v nominální hodnotě v souladu s následujícím „modelem lineárního účtování na vrub“: celková částka předzásobených eurobankovek se na vrub účtů připíše ve třech stejných částkách v den vypořádání první, čtvrté a páté hlavní refinanční operace Eurosystému po dni přechodu na hotovostní euro. Při výpočtu měnového příjmu za rok přechodu na hotovostní euro je třeba brát v úvahu tento „model lineárního účtování na vrub“. |
| --- | --- |

(6)

Čl. 15 odst. 1 obecných zásad ECB/2006/9 ze dne 14. července 2006 o některých přípravách na přechod na hotovostní euro a o předzásobení a druhotném předzásobení eurobankovkami a euromincemi mimo eurozónu (4) stanoví, že eurobankovky, kterými byly způsobilé protistrany předzásobeny, se účtují na vrub účtů těchto protistran vedených u jejich národní centrální banky v nominální hodnotě v souladu s následujícím „modelem lineárního účtování na vrub“: celková částka předzásobených eurobankovek se na vrub účtů připíše ve třech stejných částkách v den vypořádání první, čtvrté a páté hlavní refinanční operace Eurosystému po dni přechodu na hotovostní euro. Při výpočtu měnového příjmu za rok přechodu na hotovostní euro je třeba brát v úvahu tento „model lineárního účtování na vrub“.

| (7) | Toto rozhodnutí souvisí s rozhodnutím ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (přepracované znění) (5), v němž se stanoví, že ECB a národní centrální banky vydávají eurobankovky. Rozhodnutím ECB/2010/29 se stanoví přidělování eurobankovek v oběhu národním centrálním bankám v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Toto rozhodnutí dále přiděluje ECB 8 % z celkové hodnoty eurobankovek v oběhu. Při přidělování eurobankovek členům Eurosystému vznikají zůstatky uvnitř Eurosystému. Úročení zůstatků eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému má přímý dopad na příjmy každého člena Eurosystému, a proto by mělo být tímto rozhodnutím regulováno. Příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by v zásadě měl být mezi národní centrální banky rozdělován v souladu s rozhodnutím ECB/2010/24 ze dne 25. listopadu 2010 o prozatímním přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu a z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry (přepracované znění) (6) v témže účetním roce, kdy vznikl, a to v poměru k jejich podílům v klíči upsaného základního kapitálu. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutí souvisí s rozhodnutím ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (přepracované znění) (5), v němž se stanoví, že ECB a národní centrální banky vydávají eurobankovky. Rozhodnutím ECB/2010/29 se stanoví přidělování eurobankovek v oběhu národním centrálním bankám v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Toto rozhodnutí dále přiděluje ECB 8 % z celkové hodnoty eurobankovek v oběhu. Při přidělování eurobankovek členům Eurosystému vznikají zůstatky uvnitř Eurosystému. Úročení zůstatků eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému má přímý dopad na příjmy každého člena Eurosystému, a proto by mělo být tímto rozhodnutím regulováno. Příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by v zásadě měl být mezi národní centrální banky rozdělován v souladu s rozhodnutím ECB/2010/24 ze dne 25. listopadu 2010 o prozatímním přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu a z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry (přepracované znění) (6) v témže účetním roce, kdy vznikl, a to v poměru k jejich podílům v klíči upsaného základního kapitálu.

| (8) | Čistý stav pohledávek a závazků uvnitř Eurosystému v souvislosti s eurobankovkami v oběhu by měl být úročen na základě objektivního kritéria, které definuje hodnotu peněz. V této souvislosti se za vhodnou považuje sazba pro hlavní refinanční operace, kterou Eurosystém používá při nabídkových řízeních na hlavní refinanční operace. |
| --- | --- |

(8)

Čistý stav pohledávek a závazků uvnitř Eurosystému v souvislosti s eurobankovkami v oběhu by měl být úročen na základě objektivního kritéria, které definuje hodnotu peněz. V této souvislosti se za vhodnou považuje sazba pro hlavní refinanční operace, kterou Eurosystém používá při nabídkových řízeních na hlavní refinanční operace.

| (9) | Čisté závazky uvnitř Eurosystému týkající se eurobankovek v oběhu by měly být zahrnuty do základny pasiv pro účely výpočtu měnových příjmů národních centrálních bank podle článku 32.2 statutu ESCB, jelikož odpovídají bankovkám v oběhu. Vyrovnání úroků ze stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému bude mít proto za výsledek přerozdělení značné částky měnových příjmů Eurosystému mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Tento stav uvnitř Eurosystému by měl být upraven tak, aby umožnil postupné přizpůsobování rozvah a výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank. Základem úprav by měly být hodnoty bankovek v oběhu každé národní centrální banky v období před zavedením eurobankovek. Tyto úpravy by měly platit každý rok podle pevně stanoveného vzorce po dobu nejvýše pěti let. |
| --- | --- |

(9)

Čisté závazky uvnitř Eurosystému týkající se eurobankovek v oběhu by měly být zahrnuty do základny pasiv pro účely výpočtu měnových příjmů národních centrálních bank podle článku 32.2 statutu ESCB, jelikož odpovídají bankovkám v oběhu. Vyrovnání úroků ze stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému bude mít proto za výsledek přerozdělení značné částky měnových příjmů Eurosystému mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Tento stav uvnitř Eurosystému by měl být upraven tak, aby umožnil postupné přizpůsobování rozvah a výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank. Základem úprav by měly být hodnoty bankovek v oběhu každé národní centrální banky v období před zavedením eurobankovek. Tyto úpravy by měly platit každý rok podle pevně stanoveného vzorce po dobu nejvýše pěti let.

| (10) | Úpravy stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému byly vypočítány tak, aby vyrovnávaly významné změny stavu příjmů národních centrálních bank v důsledku zavedení eurobankovek a následného přerozdělování měnových příjmů. |
| --- | --- |

(10)

Úpravy stavu eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému byly vypočítány tak, aby vyrovnávaly významné změny stavu příjmů národních centrálních bank v důsledku zavedení eurobankovek a následného přerozdělování měnových příjmů.

| (11) | Obecná pravidla stanovená v článku 32 statutu ESCB platí rovněž pro příjmy z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu. |
| --- | --- |

(11)

Obecná pravidla stanovená v článku 32 statutu ESCB platí rovněž pro příjmy z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu.

| (12) | Článek 32.5 statutu ESCB uvádí, že úhrnný měnový příjem národních centrálních bank se rozdělí mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Podle článku 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů příslušná k tomu, aby přijala veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32. To zahrnuje pravomoc zohlednit při rozhodování o přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu, další faktory. V této souvislosti vyžadují zásady rovného zacházení a spravedlnosti, aby byla zohledněna doba, po kterou byly eurobankovky stažené z oběhu vydávány. Klíč pro přidělování tohoto specifického příjmu proto musí odrážet příslušný podíl na základním kapitálu ECB a délku doby vydávání. |
| --- | --- |

(12)

Článek 32.5 statutu ESCB uvádí, že úhrnný měnový příjem národních centrálních bank se rozdělí mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB. Podle článku 32.7 statutu ESCB je Rada guvernérů příslušná k tomu, aby přijala veškerá další opatření nezbytná k používání článku 32. To zahrnuje pravomoc zohlednit při rozhodování o přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek, které byly staženy z oběhu, další faktory. V této souvislosti vyžadují zásady rovného zacházení a spravedlnosti, aby byla zohledněna doba, po kterou byly eurobankovky stažené z oběhu vydávány. Klíč pro přidělování tohoto specifického příjmu proto musí odrážet příslušný podíl na základním kapitálu ECB a délku doby vydávání.

| (13) | Stahování eurobankovek z oběhu je třeba upravit zvláštními rozhodnutími přijatými podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (7), |
| --- | --- |

(13)

Stahování eurobankovek z oběhu je třeba upravit zvláštními rozhodnutími přijatými podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (7),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| a) | „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro; |
| --- | --- |

a)

„národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

| b) | „základnou pasiv“ výše pasiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

„základnou pasiv“ výše pasiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze I tohoto rozhodnutí;

| c) | „odděleně vedená aktiva“ výše aktiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze II tohoto rozhodnutí, která jsou protipoložkami k základně pasiv; |
| --- | --- |

c)

„odděleně vedená aktiva“ výše aktiv v rozvaze každé národní centrální banky, blíže určených v příloze II tohoto rozhodnutí, která jsou protipoložkami k základně pasiv;

| d) | „stavem eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému“ pohledávky a závazky vzniklé mezi národní centrální bankou a ECB a mezi národní centrální bankou a ostatními národními centrálními bankami v důsledku použití článku 4 rozhodnutí ECB/2010/29; |
| --- | --- |

d)

„stavem eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému“ pohledávky a závazky vzniklé mezi národní centrální bankou a ECB a mezi národní centrální bankou a ostatními národními centrálními bankami v důsledku použití článku 4 rozhodnutí ECB/2010/29;

| e) | „klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok; |
| --- | --- |

e)

„klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok;

| f) | „úvěrovou institucí“ (a) úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (8), jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo (b) jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, která podléhá kontrole, jež je srovnatelná s dohledem ze strany příslušného orgánu; |
| --- | --- |

f)

„úvěrovou institucí“ (a) úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (8), jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo (b) jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, která podléhá kontrole, jež je srovnatelná s dohledem ze strany příslušného orgánu;

| g) | „HR“ harmonizovaná rozvaha, jak je upravena v příloze VIII obecných zásad ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (9); |
| --- | --- |

g)

„HR“ harmonizovaná rozvaha, jak je upravena v příloze VIII obecných zásad ECB/2010/20 ze dne 11. listopadu 2010 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (9);

| h) | „referenční sazbou“ poslední dostupná mezní úroková sazba, které se v Eurosystému používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace podle odstavce 3.1.2 přílohy I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (10). Pokud probíhá více než jedna hlavní refinanční operace pro účely vyrovnání v týž den, používá se aritmetický průměr mezních sazeb operací, které probíhají souběžně. |
| --- | --- |

h)

„referenční sazbou“ poslední dostupná mezní úroková sazba, které se v Eurosystému používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace podle odstavce 3.1.2 přílohy I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (10). Pokud probíhá více než jedna hlavní refinanční operace pro účely vyrovnání v týž den, používá se aritmetický průměr mezních sazeb operací, které probíhají souběžně.

| i) | „dnem přechodu na hotovostní euro“ den, kdy eurobankovky a euromince získají v členském státě, jehož měnou je euro, status zákonného platidla; |
| --- | --- |

i)

„dnem přechodu na hotovostní euro“ den, kdy eurobankovky a euromince získají v členském státě, jehož měnou je euro, status zákonného platidla;

| j) | „referenčním obdobím“ období v délce 24 měsíců, které začíná 30 měsíců přede dnem přechodu na hotovostní euro; |
| --- | --- |

j)

„referenčním obdobím“ období v délce 24 měsíců, které začíná 30 měsíců přede dnem přechodu na hotovostní euro;

| k) | „rokem přechodu na hotovostní euro“ období v délce 12 měsíců, které začíná v den přechodu na hotovostní euro; |
| --- | --- |

k)

„rokem přechodu na hotovostní euro“ období v délce 12 měsíců, které začíná v den přechodu na hotovostní euro;

| l) | „denním referenčním směnným kurzem“ denní referenční směnný kurz, který vychází z pravidelného každodenního slaďovacího postupu mezi centrálními bankami v rámci Evropského systému centrálních bank a mimo něj, jenž se obvykle koná ve 14:15 hodin středoevropského času; |
| --- | --- |

l)

„denním referenčním směnným kurzem“ denní referenční směnný kurz, který vychází z pravidelného každodenního slaďovacího postupu mezi centrálními bankami v rámci Evropského systému centrálních bank a mimo něj, jenž se obvykle koná ve 14:15 hodin středoevropského času;

| m) | „eurobankovkami staženými z oběhu“ všechny nominální hodnoty nebo série eurobankovek, které byly staženy z oběhu na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatého podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4; |
| --- | --- |

m)

„eurobankovkami staženými z oběhu“ všechny nominální hodnoty nebo série eurobankovek, které byly staženy z oběhu na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatého podle článku 5 rozhodnutí ECB/2003/4;

| n) | „klíčem pro vydávání eurobankovek“ průměrný klíč upsaného základního kapitálu během doby vydávání nominální hodnoty nebo série eurobankovek stažených z oběhu; |
| --- | --- |

n)

„klíčem pro vydávání eurobankovek“ průměrný klíč upsaného základního kapitálu během doby vydávání nominální hodnoty nebo série eurobankovek stažených z oběhu;

| o) | „dobou vydávání“ ve vztahu k nominální hodnotě nebo sérii eurobankovek období, které začíná dnem, kdy je první emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série zachycena v základně pasiv, a které končí dnem, kdy je v základně pasiv zachycena poslední emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série; |
| --- | --- |

o)

„dobou vydávání“ ve vztahu k nominální hodnotě nebo sérii eurobankovek období, které začíná dnem, kdy je první emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série zachycena v základně pasiv, a které končí dnem, kdy je v základně pasiv zachycena poslední emise eurobankovek této nominální hodnoty nebo série;

| p) | pojmem „odepsat“ odstranění eurobankovek stažených z oběhu z rozvahové položky „bankovky v oběhu“. |
| --- | --- |

p)

pojmem „odepsat“ odstranění eurobankovek stažených z oběhu z rozvahové položky „bankovky v oběhu“.

Článek 2

Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému

1.   Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému se počítá každý měsíc a zachycuje se v účetních knihách ECB a národních centrálních bank v první pracovní den v měsíci s dnem připsání v poslední pracovní den předcházejícího měsíce.

Pokud členský stát přijme euro, zachycuje se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému, vypočtený podle prvního pododstavce, v účetních knihách ECB a národních centrálních bank s dnem připsání v den přechodu na hotovostní euro.

Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému se pro období od 1. ledna do 31. ledna prvního roku, od kterého platí úprava podle článku 29.3 statutu ESCB, k níž dochází každých pět let, počítá na základě upraveného klíče upsaného základního kapitálu, jenž se použije na stav celkového počtu eurobankovek v oběhu k 31. prosinci předcházejícího roku.

2.   Stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému, včetně stavů vyplývajících z použití článku 4 tohoto rozhodnutí, se úročí referenční sazbou.

3.   Úroky podle odstavce 2 se vypořádávají čtvrtletně prostřednictvím plateb v TARGET2.

Článek 3

Metoda měření měnových příjmů

1.   Výše měnových příjmů každé národní centrální banky se určuje na základě skutečných příjmů, které vyplývají z odděleně vedených aktiv zapsaných v jejích účetních knihách. Výjimku představují zlato, u kterého se předpokládá, že nevytváří žádný příjem, a cenné papíry držené pro účely měnové politiky podle rozhodnutí ECB/2009/16 ze dne 2. července 2009 o provádění programu nákupu krytých dluhopisů (11), u kterých se předpokládá, že vytvářejí příjem ve výši referenční sazby.

2.   Pokud hodnota odděleně vedených aktiv národní centrální banky přesáhne hodnotu její základny pasiv nebo je nižší, vyrovná se rozdíl tím, že se na hodnotu rozdílu uplatní referenční sazba.

Článek 4

Úpravy stavu eurobankovek uvnitř Eurosystému

1.   Pro účely výpočtu měnových příjmů se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému pro každou národní centrální banku upravuje pomocí vyrovnávací částky, která se stanoví podle tohoto vzorce:

C = (K – A) × S

kde:

| C | je vyrovnávací částka, |
| --- | --- |
| K | je částka (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, která vyplývá z uplatnění klíče upsaného základního kapitálu na průměrnou hodnotu bankovek v oběhu během referenčního období, přičemž hodnota bankovek v oběhu znějících na národní měnu členského státu, jenž přijímá euro, se přepočítává na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období, |
| A | je průměrná hodnota bankovek v oběhu během referenčního období (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, přepočtená na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období, |
| S | je níže uvedený koeficient pro každý účetní rok počínaje dnem přechodu na hotovostní euro:






  Účetní rok | Koeficient |
| Rok přechodu na hotovostní euro | 1 |
| Rok přechodu na hotovostní euro plus jeden rok | 0,8606735 |
| Rok přechodu na hotovostní euro plus dva roky | 0,7013472 |
| Rok přechodu na hotovostní euro plus tři roky | 0,5334835 |
| Rok přechodu na hotovostní euro plus čtyři roky | 0,3598237 |
| Rok přechodu na hotovostní euro plus pět let | 0,1817225 |

C

je vyrovnávací částka,

K

je částka (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, která vyplývá z uplatnění klíče upsaného základního kapitálu na průměrnou hodnotu bankovek v oběhu během referenčního období, přičemž hodnota bankovek v oběhu znějících na národní měnu členského státu, jenž přijímá euro, se přepočítává na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období,

A

je průměrná hodnota bankovek v oběhu během referenčního období (vyjádřená v eurech) pro každou národní centrální banku, přepočtená na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období,

S

je níže uvedený koeficient pro každý účetní rok počínaje dnem přechodu na hotovostní euro:

Účetní rok

Koeficient

Rok přechodu na hotovostní euro

1

Rok přechodu na hotovostní euro plus jeden rok

0,8606735

Rok přechodu na hotovostní euro plus dva roky

0,7013472

Rok přechodu na hotovostní euro plus tři roky

0,5334835

Rok přechodu na hotovostní euro plus čtyři roky

0,3598237

Rok přechodu na hotovostní euro plus pět let

0,1817225

2.   Souhrn vyrovnávacích částek národních centrálních bank se rovná nule.

3.   Vyrovnávací částky se počítají vždy, když členský stát přijme euro, nebo mění-li se klíč upsaného základního kapitálu ECB.

4.   Když národní centrální banka vstoupí do Eurosystému, její vyrovnávací částka se rozdělí mezi ostatní národní centrální banky v poměru k příslušným podílům ostatních národních centrálních bank v klíči upsaného základního kapitálu s opačným znaménkem (+/–), přičemž tato vyrovnávací částka doplňuje vyrovnávací částky, jež se na ostatní národní centrální banky již uplatňují.

5.   Vyrovnávací částky a účetní položky k jejich vyrovnání se zachycují na účtech, které jednotlivé národní centrální banky vedou odděleně pro transakce v rámci Eurosystému, s dnem připsání v den přechodu na hotovostní euro a s dnem připsání v tentýž den každého následujícího roku, ve kterém dochází k úpravám. Účetní položky k vyrovnání vyrovnávacích částek se neúročí.

6.   Nastanou-li konkrétní případy související s vývojem oběhu bankovek podle přílohy III tohoto rozhodnutí, upravuje se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému u každé národní centrální banky odchylně od odstavce 1 postupem uvedeným ve zmíněné příloze.

7.   Použitelnost úprav stavu eurobankovek uvnitř Eurosystému stanovených v tomto článku končí prvním dnem šestého roku po roce přechodu na hotovostní euro.

Článek 5

Výpočet a přerozdělení měnových příjmů

1.   Výpočet měnových příjmů národních centrálních bank provádí ECB každý den. Výpočet se zakládá na účetních údajích, které ECB poskytují národní centrální banky. ECB informuje národní centrální banky o úhrnných částkách za každé čtvrtletí.

2.   Výše měnových příjmů každé národní centrální banky se snižuje o částku, která se rovná naběhlým úrokům nebo úrokům zaplaceným z pasiv zahrnutých do základny pasiv, v souladu s rozhodnutím Rady guvernérů ECB podle čl. 32.4 druhého pododstavce statutu ESCB.

3.   Přerozdělování úhrnného měnového příjmu všech národních centrálních bank podle klíče upsaného základního kapitálu probíhá na konci každého účetního roku.

Článek 6

Výpočet a přerozdělení příjmů z odpisu eurobankovek

1.   Eurobankovky stažené z oběhu jsou zahrnuty do základny pasiv, dokud nedojde k jejich výměně či odpisu, podle toho, která událost nastane dříve.

2.   Rada guvernérů může rozhodnout o odpisu eurobankovek stažených z oběhu, přičemž určí den odpisu a celkovou výši rezervy, která má být vytvořena pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny.

3.   Eurobankovky stažené z oběhu se odepisují takto:

| a) | V den odpisu se rozvahové položky ECB a národních centrálních bank „bankovky v oběhu“ sníží o celkovou částku eurobankovek stažených z oběhu, které jsou dosud v oběhu. Za tímto účelem se skutečné částky eurobankovek stažených z oběhu, které byly dány do oběhu, upraví na poměrné částky těchto eurobankovek vypočtené podle klíče pro vydávání eurobankovek a mezi ECB a národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů. |
| --- | --- |

a)

V den odpisu se rozvahové položky ECB a národních centrálních bank „bankovky v oběhu“ sníží o celkovou částku eurobankovek stažených z oběhu, které jsou dosud v oběhu. Za tímto účelem se skutečné částky eurobankovek stažených z oběhu, které byly dány do oběhu, upraví na poměrné částky těchto eurobankovek vypočtené podle klíče pro vydávání eurobankovek a mezi ECB a národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů.

| b) | Upravená částka eurobankovek stažených z oběhu se odepíše z rozvahové položky „bankovky v oběhu“ a převede se do výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank. |
| --- | --- |

b)

Upravená částka eurobankovek stažených z oběhu se odepíše z rozvahové položky „bankovky v oběhu“ a převede se do výkazů zisku a ztráty národních centrálních bank.

| c) | Všechny národní centrální banky vytvářejí rezervu pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny. Výše rezervy se rovná podílu příslušné národní centrální banky na celkové výši rezervy vypočtenému pomocí klíče pro vydávání eurobankovek. |
| --- | --- |

c)

Všechny národní centrální banky vytvářejí rezervu pro eurobankovky stažené z oběhu, u kterých se dosud očekává, že budou vyměněny. Výše rezervy se rovná podílu příslušné národní centrální banky na celkové výši rezervy vypočtenému pomocí klíče pro vydávání eurobankovek.

4.   Eurobankovky stažené z oběhu, k jejichž výměně dochází až po dni odpisu, se zachycují v účetních knihách národní centrální banky, která je přijala. Příliv eurobankovek stažených z oběhu se mezi národní centrální banky přerozdělí pomocí klíče pro vydávání eurobankovek alespoň jednou ročně a mezi národními centrálními bankami dojde k vypořádání rozdílů. Každá národní centrální banka započte poměrnou částku vůči své rezervě nebo, pokud je příliv vyšší než rezerva, zaznamená odpovídající náklad ve svém výkazu zisku a ztráty.

5.   Rada guvernérů celkovou výši rezervy každoročně přezkoumává.

Článek 7

Zrušení

Rozhodnutí ECB/2001/16 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí a použijí se v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 8

Platnost rozhodnutí

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2010.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. listopadu 2010.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 55.

1

(2)  Viz příloha IV.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 207, 28.7.2006, s. 39.

4

(5)  Viz strana 26 v tomto čísle Úředního věstníku. Rozhodnutí ECB/2010/29 bylo přijato před zveřejněním rozhodnutí ECB/2010/23.

5

(6)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku. Rozhodnutí ECB/2010/24 bylo přijato před zveřejněním rozhodnutí ECB/2010/23.

6

(7)  Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 16.

7

(8)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, p. 1.

8

(9)  Dosud nezveřejněné 31 v Úředním věstníku.

9

(10)  Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 175, 4.7.2009, s. 18.

11

---

PŘÍLOHA I

STRUKTURA ZÁKLADNY PASIV

| A. | Do základny pasiv se zahrnují výhradně tyto položky:






  1. | Bankovky v oběhu
  Pro účely této přílohy „bankovky v oběhu“ v roce přechodu na hotovostní euro pro každou národní centrální banku vstupující do Eurosystému:






  a) | zahrnují bankovky, které národní centrální banka vydala a které znějí na národní měnovou jednotku, a |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Do základny pasiv se zahrnují výhradně tyto položky:

1.

Bankovky v oběhu

Pro účely této přílohy „bankovky v oběhu“ v roce přechodu na hotovostní euro pro každou národní centrální banku vstupující do Eurosystému:

a)

zahrnují bankovky, které národní centrální banka vydala a které znějí na národní měnovou jednotku, a

| b) | se musí snížit o hodnotu neúročených úvěrů v souvislosti s předzásobenými eurobankovkami, které ještě nebyly připsány na vrub (část položky 6 aktiv HR). |
| --- | --- |

b)

se musí snížit o hodnotu neúročených úvěrů v souvislosti s předzásobenými eurobankovkami, které ještě nebyly připsány na vrub (část položky 6 aktiv HR).

Po příslušném roce přechodu na hotovostní euro pro každou národní centrální banku znamenají „bankovky v oběhu“ výhradně bankovky znějící na euro.

Je-li dnem přechodu na hotovostní euro den, kdy je TARGET2 uzavřen, zahrne se závazek národní centrální banky, jenž vyplývá z eurobankovek, které byly předzásobeny podle obecných zásad ECB/2006/9 a které se dostaly do oběhu přede dnem přechodu na hotovostní euro, do základny pasiv (jako součást korespondentských účtů v položce 10.4 pasiv HR), a to až do okamžiku, kdy se tento závazek stane součástí závazků uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2.

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky, včetně:






  a) | běžných účtů včetně požadavků na minimální rezervy podle článku 19.1 statutu ESCB (položka 2.1 pasiv HR); |
| --- | --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky, včetně:

a)

běžných účtů včetně požadavků na minimální rezervy podle článku 19.1 statutu ESCB (položka 2.1 pasiv HR);

| b) | vkladů v rámci vkladové facility Eurosystému (položka 2.2 pasiv HR); |
| --- | --- |

b)

vkladů v rámci vkladové facility Eurosystému (položka 2.2 pasiv HR);

| c) | termínových vkladů (položka 2.3 pasiv HR); |
| --- | --- |

c)

termínových vkladů (položka 2.3 pasiv HR);

| d) | závazků z reverzních operací jemného dolaďování (položka 2.4 pasiv HR); |
| --- | --- |

d)

závazků z reverzních operací jemného dolaďování (položka 2.4 pasiv HR);

| e) | závazků z vyrovnání marže (položka 2.5 pasiv HR). |
| --- | --- |

e)

závazků z vyrovnání marže (položka 2.5 pasiv HR).

| 3. | Závazky z vkladů vůči protistranám Eurosystému, u nichž došlo k selhání, které byly překlasifikovány z položky 2.1 pasiv HR. |
| --- | --- |

3.

Závazky z vkladů vůči protistranám Eurosystému, u nichž došlo k selhání, které byly překlasifikovány z položky 2.1 pasiv HR.

| 4. | Závazky národních centrálních bank uvnitř Eurosystému vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB podle kapitoly 3.3 přílohy I obecných zásad ECB/2000/7 (položka 10.2 pasiv HR). |
| --- | --- |

4.

Závazky národních centrálních bank uvnitř Eurosystému vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB podle kapitoly 3.3 přílohy I obecných zásad ECB/2000/7 (položka 10.2 pasiv HR).

| 5. | Čisté závazky uvnitř Eurosystému z eurobankovek v oběhu včetně těch, které vyplývají z použití článku 4 tohoto rozhodnutí (součást položky 10.3 pasiv HR). |
| --- | --- |

5.

Čisté závazky uvnitř Eurosystému z eurobankovek v oběhu včetně těch, které vyplývají z použití článku 4 tohoto rozhodnutí (součást položky 10.3 pasiv HR).

| 6. | Čisté závazky uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2 úročené referenční sazbou (část položky 10.4 pasiv HR). |
| --- | --- |

6.

Čisté závazky uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2 úročené referenční sazbou (část položky 10.4 pasiv HR).

| B. | Výše základny pasiv každé národní centrální banky se počítá v souladu s harmonizovanými účetními zásadami a pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Výše základny pasiv každé národní centrální banky se počítá v souladu s harmonizovanými účetními zásadami a pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20.

---

PŘÍLOHA II

ODDĚLENĚ VEDENÁ AKTIVA

| A. | Odděleně vedená aktiva zahrnují výhradně tyto položky:






  1. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky (položka 5 aktiv HR). |
| --- | --- | --- |

A.

Odděleně vedená aktiva zahrnují výhradně tyto položky:

1.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky (položka 5 aktiv HR).

| 2. | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky (položka 7.1 aktiv HR). |
| --- | --- |

2.

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky (položka 7.1 aktiv HR).

| 3. | Pohledávky uvnitř Eurosystému z převodu devizových rezerv kromě zlata na ECB podle článku 30 statutu ESCB (část položky 9.2 aktiv HR). |
| --- | --- |

3.

Pohledávky uvnitř Eurosystému z převodu devizových rezerv kromě zlata na ECB podle článku 30 statutu ESCB (část položky 9.2 aktiv HR).

| 4. | Čisté pohledávky uvnitř Eurosystému z eurobankovek v oběhu včetně těch, jež vyplývají z použití článku 4 tohoto rozhodnutí (součást položky 9.4 aktiv HR). |
| --- | --- |

4.

Čisté pohledávky uvnitř Eurosystému z eurobankovek v oběhu včetně těch, jež vyplývají z použití článku 4 tohoto rozhodnutí (součást položky 9.4 aktiv HR).

| 5. | Čisté pohledávky uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2 úročené referenční sazbou (část položky 9.5 aktiv HR). |
| --- | --- |

5.

Čisté pohledávky uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2 úročené referenční sazbou (část položky 9.5 aktiv HR).

| 6. | Zlato včetně pohledávek ve zlatě za ECB ve výši umožňující každé národní centrální bance vést odděleně část svého zlata, odpovídající uplatnění jejího podílu v klíči upsaného základního kapitálu na celkovou výši zlata odděleně vedeného všemi národními centrálními bankami (položka 1 aktiv a část položky 9.2 aktiv HR).
  Pro účely tohoto rozhodnutí se zlato oceňuje cenou zlata v eurech za jednu ryzí unci k 31. prosinci 2002. |
| --- | --- |

6.

Zlato včetně pohledávek ve zlatě za ECB ve výši umožňující každé národní centrální bance vést odděleně část svého zlata, odpovídající uplatnění jejího podílu v klíči upsaného základního kapitálu na celkovou výši zlata odděleně vedeného všemi národními centrálními bankami (položka 1 aktiv a část položky 9.2 aktiv HR).

Pro účely tohoto rozhodnutí se zlato oceňuje cenou zlata v eurech za jednu ryzí unci k 31. prosinci 2002.

| 7. | Pohledávky z eurobankovek, které byly předzásobeny podle obecných zásad ECB/2006/9 a které se poté dostaly do oběhu přede dnem přechodu na hotovostní euro (do dne přechodu na hotovostní euro část položky 4.1 aktiv HR a poté součást korespondentských účtů v položce 9.5 aktiv HR), avšak pouze do okamžiku, kdy se tyto pohledávky stanou součástí pohledávek uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2. |
| --- | --- |

7.

Pohledávky z eurobankovek, které byly předzásobeny podle obecných zásad ECB/2006/9 a které se poté dostaly do oběhu přede dnem přechodu na hotovostní euro (do dne přechodu na hotovostní euro část položky 4.1 aktiv HR a poté součást korespondentských účtů v položce 9.5 aktiv HR), avšak pouze do okamžiku, kdy se tyto pohledávky stanou součástí pohledávek uvnitř Eurosystému z transakcí TARGET2.

| 8. | Nevyrovnané pohledávky, které vznikají v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému, a/nebo finanční aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání v kontextu úvěrových operací Eurosystému, které byly překlasifikovány z položky 5 aktiv HR (část položky 11.6 aktiv HR). |
| --- | --- |

8.

Nevyrovnané pohledávky, které vznikají v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému, a/nebo finanční aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání v kontextu úvěrových operací Eurosystému, které byly překlasifikovány z položky 5 aktiv HR (část položky 11.6 aktiv HR).

| B. | Hodnota odděleně vedených aktiv národních centrálních bank se počítá v souladu s harmonizovanými účetními zásadami a pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Hodnota odděleně vedených aktiv národních centrálních bank se počítá v souladu s harmonizovanými účetními zásadami a pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20.

---

PŘÍLOHA III

A.   První případná úprava

Je-li průměrná celková hodnota bankovek v oběhu v roce přechodu na hotovostní euro nižší než průměrná celková hodnota bankovek v oběhu vyjádřená v eurech během referenčního období (včetně bankovek znějících na národní měnu členského státu, který přijal euro, a přepočtených na euro podle denního referenčního směnného kurzu během referenčního období), koeficient „S“ pro rok přechodu na hotovostní euro podle čl. 4 odst. 1 se sníží se zpětným účinkem v poměru, který odpovídá poklesu celkového průměru bankovek v oběhu.

Po snížení nesmí být koeficient nižší než 0,8606735. Při uplatnění této odchylky se k vyrovnávací částce každé národní centrální banky pro druhý až pátý rok po roce přechodu na hotovostní euro podle čl. 4 odst. 1 musí přičíst jedna čtvrtina výsledného snížení vyrovnávacích částek („C“) národních centrálních bank v roce přechodu na hotovostní euro.

B.   Druhá případná úprava

Pokud ty národní centrální banky, jejichž vyrovnávací částka podle čl. 4 odst. 1 je kladné číslo, platí čisté úroky ze stavu bankovek v oběhu uvnitř Eurosystému, které po přičtení k položce „čistý výsledek ze sloučení měnových příjmů“ v jejich výkazu zisku a ztráty na konci příslušného roku vedou k čistým nákladům, koeficient „S“ pro rok přechodu na euro podle čl. 4 odst. 1 se sníží v rozsahu, který je nezbytný pro odstranění tohoto stavu.

Po snížení nesmí být koeficient nižší než 0,8606735. Při uplatnění této odchylky se k vyrovnávací částce každé národní centrální banky pro druhý až pátý rok po roce přechodu na hotovostní euro podle čl. 4 odst. 1 přičte jedna čtvrtina výsledného snížení vyrovnávacích částek („C“) národních centrálních bank v roce přechodu na hotovostní euro.

---

PŘÍLOHA IV

ZRUŠENÉ ROZHODNUTÍ A JEHO POZDĚJŠÍ ZMĚNY

| Rozhodnutí ECB/2001/16 | Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 55. |
| --- | --- |
| Rozhodnutí ECB/2003/22 | Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 39. |
| Rozhodnutí ECB/2006/7 | Úř. věst. L 148, 2.6.2006, s. 56. |
| Rozhodnutí ECB/2007/15 | Úř. věst. L 333, 19.12.2007, s. 86. |
| Rozhodnutí ECB/2009/27 | Úř. věst. L 339, 22.12.2009, s. 55. |

Rozhodnutí ECB/2001/16

Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 55.

Rozhodnutí ECB/2003/22

Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 39.

Rozhodnutí ECB/2006/7

Úř. věst. L 148, 2.6.2006, s. 56.

Rozhodnutí ECB/2007/15

Úř. věst. L 333, 19.12.2007, s. 86.

Rozhodnutí ECB/2009/27

Úř. věst. L 339, 22.12.2009, s. 55.

---

PŘÍLOHA V

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Rozhodnutí ECB/2001/16 | Toto rozhodnutí |
| --- | --- |
| Článek 5a | Článek 6 |
| Článek 6 | Článek 7 |

Rozhodnutí ECB/2001/16

Toto rozhodnutí

Článek 5a

Článek 6

Článek 6

Článek 7

---

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 35/26

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 13. prosince 2010

o vydávání eurobankovek

(přepracování)

(ECB/2010/29)

(2011/67/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 16 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 128 odst. 1 Smlouvy a článku 16 statutu ESCB má Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) výlučné právo povolovat vydávání eurobankovek v Unii. Na základě těchto ustanovení mohou ECB a národní centrální banky vydávat eurobankovky, které jsou jedinými bankovkami, jež mají v členských státech, jejichž měnou je euro, status zákonného platidla. Právo Unie předvídá systém plurality emitentů bankovek. Eurobankovky vydává ECB a národní centrální banky. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 128 odst. 1 Smlouvy a článku 16 statutu ESCB má Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) výlučné právo povolovat vydávání eurobankovek v Unii. Na základě těchto ustanovení mohou ECB a národní centrální banky vydávat eurobankovky, které jsou jedinými bankovkami, jež mají v členských státech, jejichž měnou je euro, status zákonného platidla. Právo Unie předvídá systém plurality emitentů bankovek. Eurobankovky vydává ECB a národní centrální banky.

| (2) | Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (1) uvádí ECB a národní centrální banky počínaje 1. lednem 2002 do oběhu bankovky znějící na euro. Eurobankovky jsou vyjádřením stejné a jednotné měny a podléhají jednotnému právnímu režimu. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (1) uvádí ECB a národní centrální banky počínaje 1. lednem 2002 do oběhu bankovky znějící na euro. Eurobankovky jsou vyjádřením stejné a jednotné měny a podléhají jednotnému právnímu režimu.

| (3) | Vydávání eurobankovek nemusí podléhat množstevním nebo jiným omezením, protože uvádění bankovek do oběhu je proces řízený poptávkou. |
| --- | --- |

(3)

Vydávání eurobankovek nemusí podléhat množstevním nebo jiným omezením, protože uvádění bankovek do oběhu je proces řízený poptávkou.

| (4) | Rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (2) obsahuje společná pravidla pro eurobankovky. ECB stanovila společné technické specifikace pro eurobankovky a opatření pro kontrolu jakosti, aby bylo zajištěno, že eurobankovky tyto specifikace splňují. V důsledku toho mají všechny eurobankovky stejný vzhled a úroveň jakosti a mezi bankovkami stejné nominální hodnoty není rozdíl. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (2) obsahuje společná pravidla pro eurobankovky. ECB stanovila společné technické specifikace pro eurobankovky a opatření pro kontrolu jakosti, aby bylo zajištěno, že eurobankovky tyto specifikace splňují. V důsledku toho mají všechny eurobankovky stejný vzhled a úroveň jakosti a mezi bankovkami stejné nominální hodnoty není rozdíl.

| (5) | Všechny eurobankovky by měly podléhat shodným požadavkům členů Eurosystému na přijímání a zpracování bez ohledu na to, který z nich je uvedl do oběhu. Praxe repatriace bankovek znějících na národní měnové jednotky vydávající centrální bance se na eurobankovky nevztahuje. Režim vydávání eurobankovek je založen na zásadě nerepatriace eurobankovek. |
| --- | --- |

(5)

Všechny eurobankovky by měly podléhat shodným požadavkům členů Eurosystému na přijímání a zpracování bez ohledu na to, který z nich je uvedl do oběhu. Praxe repatriace bankovek znějících na národní měnové jednotky vydávající centrální bance se na eurobankovky nevztahuje. Režim vydávání eurobankovek je založen na zásadě nerepatriace eurobankovek.

| (6) | Podle článku 29.1 statutu ESCB je každé z centrálních bank, které jsou členy Evropského systému centrálních bank, přidělen vážený podíl v klíči pro upisování základního kapitálu ECB, jak je stanoven v rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3); tento vážený podíl je založen na počtu obyvatel a hrubém domácím produktu každého členského státu a určuje příspěvky do základního kapitálu ECB, převody devizových rezerv národních centrálních bank na ECB, přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank a rozdělování zisků a sdílení ztrát ECB. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 29.1 statutu ESCB je každé z centrálních bank, které jsou členy Evropského systému centrálních bank, přidělen vážený podíl v klíči pro upisování základního kapitálu ECB, jak je stanoven v rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3); tento vážený podíl je založen na počtu obyvatel a hrubém domácím produktu každého členského státu a určuje příspěvky do základního kapitálu ECB, převody devizových rezerv národních centrálních bank na ECB, přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank a rozdělování zisků a sdílení ztrát ECB.

| (7) | Eurobankovky jsou zákonným platidlem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, volně obíhají v rámci eurozóny, jsou opětovně vydávány členy Eurosystému a mohou být též uschovávány nebo užívány mimo eurozónu. Závazky vyplývající z emise celkové hodnoty eurobankovek v oběhu by měly být proto rozděleny mezi členy Eurosystému podle objektivního kritéria. Vhodným kritériem je podíl každé národní centrální banky na splaceném základním kapitálu ECB. Tento podíl vychází z poměrného uplatnění klíče pro upisování základního kapitálu uvedeného v článku 29.1 statutu ESCB na jednotlivé národní centrální banky. Jelikož se toto kritérium nevztahuje na ECB, určí procentní podíl eurobankovek, které mají být vydány ECB, Rada guvernérů. |
| --- | --- |

(7)

Eurobankovky jsou zákonným platidlem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, volně obíhají v rámci eurozóny, jsou opětovně vydávány členy Eurosystému a mohou být též uschovávány nebo užívány mimo eurozónu. Závazky vyplývající z emise celkové hodnoty eurobankovek v oběhu by měly být proto rozděleny mezi členy Eurosystému podle objektivního kritéria. Vhodným kritériem je podíl každé národní centrální banky na splaceném základním kapitálu ECB. Tento podíl vychází z poměrného uplatnění klíče pro upisování základního kapitálu uvedeného v článku 29.1 statutu ESCB na jednotlivé národní centrální banky. Jelikož se toto kritérium nevztahuje na ECB, určí procentní podíl eurobankovek, které mají být vydány ECB, Rada guvernérů.

| (8) | Podle článků 9.2 a 12.1 statutu ESCB, kterými se stanovuje zásada decentralizace pro operace Eurosystému, jsou národní centrální banky pověřeny uváděním do oběhu a stahováním z oběhu všech eurobankovek, a to včetně eurobankovek vydaných ECB. V souladu s touto zásadou národní centrální banky provádějí rovněž fyzickou manipulaci s eurobankovkami. |
| --- | --- |

(8)

Podle článků 9.2 a 12.1 statutu ESCB, kterými se stanovuje zásada decentralizace pro operace Eurosystému, jsou národní centrální banky pověřeny uváděním do oběhu a stahováním z oběhu všech eurobankovek, a to včetně eurobankovek vydaných ECB. V souladu s touto zásadou národní centrální banky provádějí rovněž fyzickou manipulaci s eurobankovkami.

| (9) | Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, by měl vést k zůstatkům uvnitř Eurosystému. Jelikož ECB neuvádí eurobankovky do oběhu, měla by mít pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám odpovídající hodnotě podílu eurobankovek, které vydává. Úročení těchto zůstatků uvnitř Eurosystému má dopad na stav příjmů národních centrálních bank, a podléhá proto rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (4), které je založeno na článku 32 statutu ESCB. |
| --- | --- |

(9)

Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, by měl vést k zůstatkům uvnitř Eurosystému. Jelikož ECB neuvádí eurobankovky do oběhu, měla by mít pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám odpovídající hodnotě podílu eurobankovek, které vydává. Úročení těchto zůstatků uvnitř Eurosystému má dopad na stav příjmů národních centrálních bank, a podléhá proto rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (4), které je založeno na článku 32 statutu ESCB.

| (10) | Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (5) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (6) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje. |
| --- | --- |

(10)

Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (5) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (6) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.

| (11) | S ohledem na to, že Estonsko k 1. lednu 2011 přijme euro, je nutné změnit rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (7), aby se stanovil klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011. Protože rozhodnutí ECB/2001/15 bylo změněno již několikrát, mělo by být nyní v zájmu jasnosti přepracováno, |
| --- | --- |

(11)

S ohledem na to, že Estonsko k 1. lednu 2011 přijme euro, je nutné změnit rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (7), aby se stanovil klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011. Protože rozhodnutí ECB/2001/15 bylo změněno již několikrát, mělo by být nyní v zájmu jasnosti přepracováno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| a) | „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro; |
| --- | --- |

a)

„národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

| b) | „eurobankovkami“ bankovky, které splňují požadavky rozhodnutí ECB/2003/4 a technické specifikace stanovené Radou guvernérů; |
| --- | --- |

b)

„eurobankovkami“ bankovky, které splňují požadavky rozhodnutí ECB/2003/4 a technické specifikace stanovené Radou guvernérů;

| c) | „klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok; |
| --- | --- |

c)

„klíčem upsaného základního kapitálu“ podíly národních centrálních bank (vyjádřené v procentech) na upsaném základním kapitálu ECB, které pro národní centrální banky vyplývají z jejich váhy v klíči podle článku 29.1 statutu ESCB a které platí pro příslušný účetní rok;

| d) | „klíčem pro přidělování bankovek“ procentní podíly, které vyplývají z přihlédnutí k podílu ECB na celkové emisi eurobankovek a z použití klíče upsaného základního kapitálu (se zaokrouhlením na nejbližší násobek 0,0005 procentního bodu) na podíl národních centrálních bank na této celkové emisi. V případě, že součet výsledných procentních podílů nečiní 100 %, vyrovná se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenším podílům ve vzestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největších podílů v sestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %. Příloha I tohoto rozhodnutí stanoví klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

d)

„klíčem pro přidělování bankovek“ procentní podíly, které vyplývají z přihlédnutí k podílu ECB na celkové emisi eurobankovek a z použití klíče upsaného základního kapitálu (se zaokrouhlením na nejbližší násobek 0,0005 procentního bodu) na podíl národních centrálních bank na této celkové emisi. V případě, že součet výsledných procentních podílů nečiní 100 %, vyrovná se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenším podílům ve vzestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největších podílů v sestupném pořadí 0,0005 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %. Příloha I tohoto rozhodnutí stanoví klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011.

Článek 2

Vydávání eurobankovek

Eurobankovky vydává ECB a národní centrální banky.

Článek 3

Povinnosti emitentů

1.   Národní centrální banky uvádějí eurobankovky do oběhu a stahují je z oběhu a provádějí veškerou fyzickou manipulaci související se všemi eurobankovkami včetně těch, které vydala ECB.

2.   Národní centrální banky na žádost držitele přijímají všechny eurobankovky k výměně za eurobankovky stejné hodnoty nebo, v případě majitelů účtů, k připsání na účty vedené v přijímající národní centrální bance.

3.   Národní centrální banky nakládají se všemi jimi přijatými eurobankovkami jako s pasivy a stejným způsobem je zpracovávají.

4.   Národní centrální banky nepředávají jimi přijaté eurobankovky jiným národním centrálním bankám a ponechávají si tyto eurobankovky k dispozici pro opětovné vydání. Přitom platí následující výjimky v souladu s pravidly stanovenými Radou guvernérů ECB:

| a) | poškozené, opotřebené nebo z oběhu stažené eurobankovky může přijímající národní centrální banka zničit; |
| --- | --- |

a)

poškozené, opotřebené nebo z oběhu stažené eurobankovky může přijímající národní centrální banka zničit;

| b) | eurobankovky držené národními centrálními bankami mohou být z logistických důvodů ve velkém redistribuovány v rámci Eurosystému. |
| --- | --- |

b)

eurobankovky držené národními centrálními bankami mohou být z logistických důvodů ve velkém redistribuovány v rámci Eurosystému.

Článek 4

Přidělení eurobankovek v rámci Eurosystému

1.   Celková hodnota eurobankovek v oběhu se přidělí členům Eurosystému za použití klíče pro přidělování bankovek.

2.   Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, vede k zůstatkům uvnitř Eurosystému. ECB má pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám v hodnotě odpovídající hodnotě jí vydaných eurobankovek, a to poměrně k podílům národních centrálních bank v klíči upsaného základního kapitálu.

Článek 5

Zrušení

Rozhodnutí ECB/2001/15 se zrušuje. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

Článek 6

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 13. prosince 2010.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 16.

2

(3)  Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 66.

3

(4)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

4

(5)  Úř. věst. L 196, 28.7.2010, s. 24.

5

(6)  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

6

(7)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52.

7

---

PŘÍLOHA I

KLÍČ PRO PŘIDĚLOVÁNÍ BANKOVEK OD 1. LEDNA 2011

| Evropská centrální banka | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de Espańa | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| CELKEM | 100,0000 % |

Evropská centrální banka

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de Espańa

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

CELKEM

100,0000 %

---

PŘÍLOHA II

ZRUŠENÉ ROZHODNUTÍ A JEHO POZDĚJŠÍ ZMĚNY

| Rozhodnutí ECB/2001/15 | Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52 |
| --- | --- |
| Rozhodnutí ECB/2003/23 | Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 40 |
| Rozhodnutí ECB/2004/9 | Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 17 |
| Rozhodnutí ECB/2006/25 | Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 13 |
| Rozhodnutí ECB/2007/19 | Úř. věst. L 1, 4.1.2008, s. 7 |
| Rozhodnutí ECB/2008/26 | Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 75 |

Rozhodnutí ECB/2001/15

Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52

Rozhodnutí ECB/2003/23

Úř. věst. L 9, 15.1.2004, s. 40

Rozhodnutí ECB/2004/9

Úř. věst. L 205, 9.6.2004, s. 17

Rozhodnutí ECB/2006/25

Úř. věst. L 24, 31.1.2007, s. 13

Rozhodnutí ECB/2007/19

Úř. věst. L 1, 4.1.2008, s. 7

Rozhodnutí ECB/2008/26

Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 75

---

OBECNÉ ZÁSADY

| 9.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 35/31

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 11. listopadu 2010

o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank

(přepracování)

(ECB/2010/20)

(2011/68/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 12.1, 14.3 a 26.4 tohoto statutu,

s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky (ECB) podle článku 46.2 druhé a třetí odrážky statutu ESCB,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obecné zásady ECB/2006/16 ze dne 10. listopadu 2006 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (1) byly několikrát zásadním způsobem změněny. Jelikož je v nich třeba provést další změny, zejména pokud jde o zajištění proti úrokovému riziku a o přecenění stavů zvláštních práv čerpání, měly by být obecné zásady v zájmu jasnosti přepracovány. |
| --- | --- |

(1)

Obecné zásady ECB/2006/16 ze dne 10. listopadu 2006 o právním rámci pro účetnictví a finanční vykazování v Evropském systému centrálních bank (1) byly několikrát zásadním způsobem změněny. Jelikož je v nich třeba provést další změny, zejména pokud jde o zajištění proti úrokovému riziku a o přecenění stavů zvláštních práv čerpání, měly by být obecné zásady v zájmu jasnosti přepracovány.

| (2) | Evropský systém centrálních bank (ESCB) je povinen předkládat zprávy podle článku 15 statutu ESCB. |
| --- | --- |

(2)

Evropský systém centrálních bank (ESCB) je povinen předkládat zprávy podle článku 15 statutu ESCB.

| (3) | Podle článku 26.3 statutu ESCB sestavuje Výkonná rada konsolidovanou rozvahu ESCB pro analytické a provozní účely. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 26.3 statutu ESCB sestavuje Výkonná rada konsolidovanou rozvahu ESCB pro analytické a provozní účely.

| (4) | Podle článku 26.4 statutu ESCB stanoví Rada guvernérů ECB k provedení článku 26 statutu ESCB pravidla nezbytná pro standardizaci účtování a finančního vykazování operací národních centrálních bank. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 26.4 statutu ESCB stanoví Rada guvernérů ECB k provedení článku 26 statutu ESCB pravidla nezbytná pro standardizaci účtování a finančního vykazování operací národních centrálních bank.

| (5) | Pravidla pro zveřejňování informací o eurobankovkách v oběhu, o úrocích z čistých pohledávek nebo závazků uvnitř Eurosystému vyplývajících z přidělování eurobankovek v rámci Eurosystému a o měnových příjmech by ve zveřejňovaných ročních účetních závěrkách národních centrálních bank měla být harmonizována. |
| --- | --- |

(5)

Pravidla pro zveřejňování informací o eurobankovkách v oběhu, o úrocích z čistých pohledávek nebo závazků uvnitř Eurosystému vyplývajících z přidělování eurobankovek v rámci Eurosystému a o měnových příjmech by ve zveřejňovaných ročních účetních závěrkách národních centrálních bank měla být harmonizována.

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

1.   Pro účely těchto obecných zásad se rozumí:

| a) | „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro; |
| --- | --- |

a)

„národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

| b) | „účely účetnictví a finančního vykazování v Eurosystému“ účely, ke kterým ECB sestavuje finanční výkazy uvedené v příloze I podle článků 15 a 26 statutu ESCB; |
| --- | --- |

b)

„účely účetnictví a finančního vykazování v Eurosystému“ účely, ke kterým ECB sestavuje finanční výkazy uvedené v příloze I podle článků 15 a 26 statutu ESCB;

| c) | „vykazujícím subjektem“ ECB nebo národní centrální banka; |
| --- | --- |

c)

„vykazujícím subjektem“ ECB nebo národní centrální banka;

| d) | „dnem čtvrtletního přecenění“ poslední kalendářní den čtvrtletí; |
| --- | --- |

d)

„dnem čtvrtletního přecenění“ poslední kalendářní den čtvrtletí;

| e) | „konsolidací“ účetní postup, kterým se slučují finanční údaje různých samostatných právních subjektů, jako by se jednalo o jeden subjekt; |
| --- | --- |

e)

„konsolidací“ účetní postup, kterým se slučují finanční údaje různých samostatných právních subjektů, jako by se jednalo o jeden subjekt;

| f) | „rokem přechodu na hotovostní euro“ období 12 měsíců ode dne, kdy eurobankovky a euromince získají v členském státě, jehož měnou je euro, status zákonného platidla; |
| --- | --- |

f)

„rokem přechodu na hotovostní euro“ období 12 měsíců ode dne, kdy eurobankovky a euromince získají v členském státě, jehož měnou je euro, status zákonného platidla;

| g) | „klíčem pro přidělování bankovek“ procentní podíly, které vyplývají ze zohlednění podílu ECB na celkové emisi eurobankovek a z použití klíče upsaného základního kapitálu na podíl národních centrálních bank na této celkové emisi, podle rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (2); |
| --- | --- |

g)

„klíčem pro přidělování bankovek“ procentní podíly, které vyplývají ze zohlednění podílu ECB na celkové emisi eurobankovek a z použití klíče upsaného základního kapitálu na podíl národních centrálních bank na této celkové emisi, podle rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (2);

| h) | „úvěrovou institucí“ buď a) úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského o jejím parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (3), jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo b) jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, která podléhá kontrole, jež je srovnatelná s dohledem ze strany příslušného orgánu. |
| --- | --- |

h)

„úvěrovou institucí“ buď a) úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského o jejím parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (3), jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo b) jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, která podléhá kontrole, jež je srovnatelná s dohledem ze strany příslušného orgánu.

2.   Další definice technických pojmů použitých v těchto obecných zásadách jsou uvedeny v příloze II.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Tyto obecné zásady se vztahují na ECB a národní centrální banky pro účely účetnictví a finančního vykazování v Eurosystému.

2.   Do oblasti působnosti těchto obecných zásad spadá pouze účetní systém a systém finančního vykazování v Eurosystému stanovený ve statutu ESCB. Obecné zásady se tedy nevztahují na národní výkazy a finanční výkazy národních centrálních bank. K dosažení konzistence a srovnatelnosti mezi systémem Eurosystému a vnitrostátními systémy se doporučuje, aby národní centrální banky ve svých národních výkazech a finančních účtech pokud možno dodržovaly pravidla stanovená v těchto obecných zásadách.

Článek 3

Základní účetní zásady

Uplatňují se tyto základní účetní zásady:

a)   ekonomická skutečnost a transparentnost: účetní metody a finanční vykazování odrážejí ekonomickou skutečnost, jsou transparentní a vyhovují kvalitativním požadavkům na srozumitelnost, relevanci, spolehlivost a srovnatelnost. Transakce se zaúčtují a vykazují v souladu s jejich podstatou a ekonomickou skutečností, a nikoli pouze v souladu s jejich právní formou;

b)   obezřetnost: oceňování aktiv a pasiv a zachycování výnosů se provádí obezřetně. V rámci těchto obecných zásad se tím rozumí, že nerealizované zisky se ve výkazu zisku a ztráty nevykazují jako výnosy, ale účtují se přímo na účet přecenění a že nerealizované ztráty, převyšují-li zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, se na konci roku převedou do výkazu zisku a ztráty. Se zásadou obezřetnosti je neslučitelné vytváření skrytých rezerv nebo úmyslné nesprávné vykázání položek v rozvaze a ve výkazu zisku a ztráty;

c)   události po rozvahovém dnu: při oceňování aktiv a pasiv se zohlední události, které nastaly mezi rozvahovým dnem a dnem, kdy příslušné orgány schválily finanční výkazy, pokud ovlivňují stav aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni. Při oceňování aktiv a pasiv se nezohledňují události, které nastaly po rozvahovém dni a které nemění stav aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni, ale budou zvlášť sděleny, pokud jsou tyto události natolik významné, že by bez jejich sdělení nebyli uživatelé finančních výkazů schopni je správně vyhodnotit a učinit patřičná rozhodnutí;

d)   významnost: odchylky od účetních pravidel včetně těch, které ovlivňují výpočet výkazu zisku a ztráty jednotlivých národních centrálních bank a ECB, jsou přípustné pouze tehdy, pokud je lze rozumně považovat za nepodstatné v celkových souvislostech a formátu finančních výkazů vykazujícího subjektu;

e)   zásada trvání podniku: při vedení účetnictví se vychází z předpokladu nepřetržité činnosti účetní jednotky;

f)   zásada časového rozlišení: výnosy a náklady se zúčtují v účetním období, ve kterém vznikly, a ne v období, kdy došlo k platbám;

g)   konzistence a srovnatelnost: kritéria pro oceňování rozvahy a zachycování výnosů se uplatňují důsledně ve smyslu jednotného a nepřetržitého přístupu v rámci Eurosystému k zajištění srovnatelnosti finančních výkazů.

Článek 4

Vykazování aktiv a pasiv

Finanční či jiná aktiva nebo pasiva se vykazují v rozvaze vykazujícího subjektu, jsou-li splněny všechny následující podmínky:

| a) | je pravděpodobné, že budoucí hospodářský výnos nebo náklad související s položkou aktiva nebo pasiva půjde ve prospěch nebo na vrub vykazujícího subjektu; |
| --- | --- |

a)

je pravděpodobné, že budoucí hospodářský výnos nebo náklad související s položkou aktiva nebo pasiva půjde ve prospěch nebo na vrub vykazujícího subjektu;

| b) | v podstatě všechna rizika a prospěch související s aktivem nebo pasivem byla převedena na vykazující subjekt; |
| --- | --- |

b)

v podstatě všechna rizika a prospěch související s aktivem nebo pasivem byla převedena na vykazující subjekt;

| c) | lze spolehlivě zjistit pořizovací cenu nebo hodnotu aktiva vykazujícího subjektu nebo výši závazku. |
| --- | --- |

c)

lze spolehlivě zjistit pořizovací cenu nebo hodnotu aktiva vykazujícího subjektu nebo výši závazku.

Článek 5

Metoda zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení a metoda zúčtování ke dni vypořádání

1.   Základní metodou k zaznamenávání měnových transakcí, finančních nástrojů v cizí měně a souvisejících položek časového rozlišení je metoda zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení. K uplatnění této metody byly vyvinuty dvě různé techniky:

| a) | „standardní metoda“ vymezená v kapitolách III a IV a v příloze III a |
| --- | --- |

a)

„standardní metoda“ vymezená v kapitolách III a IV a v příloze III a

| b) | „alternativní metoda“ vymezená v příloze III. |
| --- | --- |

b)

„alternativní metoda“ vymezená v příloze III.

2.   Obchody s cennými papíry včetně akciových nástrojů v cizí měně se mohou i nadále zachycovat ke dni vypořádání. Související naběhlý úrok včetně prémie či diskontu se ode dne vypořádání spotové operace zaznamenává denně.

3.   K zaznamenání jednotlivých transakcí, finančních nástrojů a souvisejících položek časového rozlišení v euru mohou národní centrální banky použít buď metodu zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení, nebo metodu zúčtování ke dni vypořádání.

4.   S výjimkou účetních úprav ke konci čtvrtletí a ke konci roku a s výjimkou obsahu položek „ostatní aktiva“ a „ostatní pasiva“ zachycují částky předkládané pro účely finančního vykazování v Eurosystému v denních finančních výkazech pohyb peněžních prostředků v položkách rozvahy.

KAPITOLA II

PRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

Článek 6

Obsah rozvahy

Obsah rozvahy ECB a národních centrálních bank pro účely finančního vykazování v Eurosystému je založen na členění uvedeném v příloze IV.

Článek 7

Pravidla pro oceňování rozvahy

1.   Pro účely oceňování rozvahy se použijí aktuální tržní kurzy a ceny, pokud není v příloze IV uvedeno jinak.

2.   Přecenění zlata, měnových nástrojů, cenných papírů jiných než těch, které jsou klasifikovány jako cenné papíry držené do splatnosti a neobchodovatelné cenné papíry, jakož i finančních nástrojů, a to jak rozvahové, tak podrozvahové, se provádí za střední tržní kurzy a ceny ke dni čtvrtletního přecenění. To nevylučuje, aby vykazující subjekty přeceňovaly svá portfolia pro vnitřní účely častěji, pokud ve svých rozvahách vykazují jen skutečné hodnoty transakcí během čtvrtletí.

3.   U zlata se nerozlišuje mezi cenovými a kurzovými rozdíly z přecenění, ale zaúčtovává se celkový rozdíl z přecenění zlata založený na ceně v eurech za stanovenou jednotku hmotnosti zlata, která je odvozena ze směnného kurzu eura vůči americkému dolaru ke dni čtvrtletního přecenění. U cizích měn včetně rozvahových a podrozvahových položek se přecenění provádí pro každou měnu zvlášť. Pro účely tohoto článku se zvláštní práva čerpání včetně držby jednotlivých určených měn, které tvoří měnový koš zvláštních práv čerpání, považují za jedno aktivum. U cenných papírů se přecenění provádí podle kódu, tj. vždy u všech cenných papírů téhož druhu se stejným ISIN. Cenné papíry držené pro účely měnové politiky nebo zahrnuté do položky „ostatní finanční aktiva“ nebo „ostatní“ se zaúčtují jako samostatná aktiva.

4.   Účetní zápisy přecenění se opačně zapíší na konci dalšího čtvrtletí, s výjimkou nerealizovaných ztrát, které se převedou do výkazu zisku a ztráty na konci roku. Během čtvrtletí se vykazují všechny transakce v cenách a kurzech transakce.

5.   Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti se zaúčtují jako samostatná aktiva, oceňují se v naběhlé hodnotě a zohlední se u nich znehodnocení. Stejně se postupuje u neobchodovatelných cenných papírů. Cenné papíry klasifikované jako cenné papíry držené do splatnosti mohou být prodány před splatností v těchto případech:

| a) | považuje-li se prodávané množství za nevýznamné v poměru k celkovému portfoliu cenných papírů držených do splatnosti; |
| --- | --- |

a)

považuje-li se prodávané množství za nevýznamné v poměru k celkovému portfoliu cenných papírů držených do splatnosti;

| b) | jsou-li cenné papíry prodány během měsíce, v němž nastává datum splatnosti; |
| --- | --- |

b)

jsou-li cenné papíry prodány během měsíce, v němž nastává datum splatnosti;

| c) | za výjimečných okolností, jako je významné zhoršení úvěrové způsobilosti emitenta, nebo po výslovném měnověpolitickém rozhodnutí Rady guvernérů. |
| --- | --- |

c)

za výjimečných okolností, jako je významné zhoršení úvěrové způsobilosti emitenta, nebo po výslovném měnověpolitickém rozhodnutí Rady guvernérů.

Článek 8

Repo obchody

1.   Repo prováděné v rámci dohody o zpětném odkupu se vykazuje jako zajištěný přijatý vklad na straně pasiv rozvahy, zatímco položka, která byla poskytnuta jako kolaterál, zůstává na straně aktiv rozvahy. Prodané cenné papíry, které mají být v repu zpětně odkoupeny, vykazuje vykazující subjekt, který je povinen je zpětně odkoupit, jako by dané aktivum bylo stále součástí portfolia, ze kterého bylo prodáno.

2.   Reverzní repo prováděné v rámci dohody o zpětném odprodeji se vykazuje jako zajištěný poskytnutý úvěr na straně aktiv rozvahy ve výši úvěru. Cenné papíry přijaté v reverzním repu se nepřeceňují a vykazující subjekt, který poskytuje úvěr, nezachycuje zisk ani ztrátu z těchto cenných papírů ve výkazu zisku a ztráty.

3.   V případě zápůjček cenných papírů zůstávají cenné papíry v rozvaze převodce. Tyto transakce se vykazují stejně jako repo operace. Pokud však nejsou cenné papíry, které si vypůjčil vykazující subjekt, jenž je nabyvatelem, drženy na konci roku na depozitním účtu tohoto subjektu, vytvoří nabyvatel rezervy na ztráty, pokud tržní hodnota cenných papírů ode dne sjednání zápůjčky vzrostla. Pokud byly cenné papíry mezitím prodány, vykáže nabyvatel závazek spočívající ve zpětném převodu cenných papírů.

4.   Zajištěné transakce se zlatem se vykazují jako repo obchody. Pohyby zlata v souvislosti s těmito zajištěnými transakcemi se nevykazují ve finančních výkazech a rozdíl mezi spotovou a forwardovou cenou se musí časově rozlišit.

5.   Repo obchody, včetně zápůjček cenných papírů, prováděné v rámci standardizovaného programu zápůjček cenných papírů se v rozvaze vykazují pouze tehdy, jsou-li zajištěny hotovostí uloženou na účtu u příslušné národní centrální banky nebo u ECB.

Článek 9

Obchodovatelné akciové nástroje

1.   Tento článek se vztahuje na obchodovatelné akciové nástroje, tj. akcie společností nebo akciových fondů, a to bez ohledu na to, zda transakci provádí přímo vykazující subjekt nebo zprostředkovatel, s výjimkou činností prováděných pro penzijní fondy, majetkových účastí, investic do dceřiných společností nebo významných podílů.

2.   Akciové nástroje v cizí měně uvedené v rámci položky „ostatní aktiva“ nejsou součástí celkové pozice v příslušné měně, ale vykazují se odděleně v rámci devizových rezerv. Výpočet souvisejících zisků a ztrát cizí měny lze provést na základě metody čistých průměrných pořizovacích cen nebo metody průměrných pořizovacích cen.

3.   Přecenění portfolia akcií se provádí v souladu s čl. 7 odst. 2. Každá položka se přitom přeceňuje odděleně. U akciových fondů se přecenění provádí na čistém základě, nikoli pro každou akcii odděleně. Jednotlivé akcie různých společností ani různých akciových fondů nelze vzájemně kompenzovat.

4.   Transakce se v rozvaze vykazují v ceně transakce.

5.   Makléřská provize se vykazuje buď jako součást pořizovací ceny aktiva, nebo jako náklad ve výkazu zisku a ztráty.

6.   Nároky na dividendu se zahrnují do pořizovací ceny akciového nástroje. Dokud nedošlo k výplatě dividendy, lze nárok na dividendu od rozhodného dne považovat za samostatnou položku.

7.   U dividend se na konci účetního období neúčtuje o časovém rozlišení, protože s výjimkou akcií, u nichž mělo dojít k výplatě dividendy, která je pak sledována odděleně, je očekávaná hodnota dividend již promítnuta do tržní ceny akciových nástrojů.

8.   Přednostní práva na upisování akcií se při vydání vykazují jako samostatná aktiva. Pořizovací cena se stanoví na základě průměrných cen stávajících akcií, realizační ceny nových akcií a poměru mezi stávajícími a novými akciemi. Alternativně může být základem pro ocenění přednostního práva na upisování akcií tržní hodnota tohoto práva, stávající průměrná cena nástroje a tržní cena akcií před vydáním přednostního práva na upisování akcií.

Článek 10

Zajištění proti úrokovému riziku u cenných papírů prostřednictvím derivátů

1.   Zajištěním proti úrokovému riziku u cenného papíru prostřednictvím derivátu se rozumí výběr takového derivátu, u něhož změna jeho reálné hodnoty vyrovnává očekávanou změnu reálné hodnoty zajišťovaného cenného papíru, k níž dochází v důsledku pohybu úrokových měr.

2.   Zajišťované a zajišťovací nástroje se zachycují a účtují v souladu s obecnými ustanoveními, pravidly pro oceňování, zachycováním výnosů a zvláštními požadavky pro jednotlivé nástroje stanovenými v těchto obecných zásadách.

3.   Odchylně od čl. 3 písm. b), čl. 7 odst. 3, čl. 13 odst. 1 a 2, čl. 14 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. d) a čl. 15 odst. 2 lze při oceňování zajišťovaného cenného papíru a zajišťovacího derivátu použít tento alternativní postup účtování:

| a) | Jak cenný papír tak derivát se přecení a v rozvaze vykáží ve své tržní hodnotě ke konci každého čtvrtletí. Ve vztahu k čisté výši nerealizovaného zisku/ztráty ze zajišťovaného a zajišťovacího nástroje se použije tato asymetrická metoda oceňování:






  i) | čistá nerealizovaná ztráta se vykáže ve výkazu zisku a ztráty na konci roku s tím, že se doporučuje amortizovat ji po zbývající dobu životnosti zajišťovaného nástroje, a |
| --- | --- | --- |

a)

Jak cenný papír tak derivát se přecení a v rozvaze vykáží ve své tržní hodnotě ke konci každého čtvrtletí. Ve vztahu k čisté výši nerealizovaného zisku/ztráty ze zajišťovaného a zajišťovacího nástroje se použije tato asymetrická metoda oceňování:

i)

čistá nerealizovaná ztráta se vykáže ve výkazu zisku a ztráty na konci roku s tím, že se doporučuje amortizovat ji po zbývající dobu životnosti zajišťovaného nástroje, a

| ii) | čistý nerealizovaný zisk se zaúčtuje na účtu přecenění a opačně se zapíše v následující den přecenění. |
| --- | --- |

ii)

čistý nerealizovaný zisk se zaúčtuje na účtu přecenění a opačně se zapíše v následující den přecenění.

| b) | Zajištění již vlastněného cenného papíru: pokud se průměrná pořizovací cena zajišťovaného cenného papíru odlišuje od tržní ceny tohoto cenného papíru v okamžiku vzniku zajištění, použije se tento způsob účtování:






  i) | nerealizované zisky z cenného papíru k tomuto dni se zaúčtují na účet přecenění, zatímco nerealizované ztráty se vykáží ve výkazu zisku a ztráty, a |
| --- | --- | --- |

b)

Zajištění již vlastněného cenného papíru: pokud se průměrná pořizovací cena zajišťovaného cenného papíru odlišuje od tržní ceny tohoto cenného papíru v okamžiku vzniku zajištění, použije se tento způsob účtování:

i)

nerealizované zisky z cenného papíru k tomuto dni se zaúčtují na účet přecenění, zatímco nerealizované ztráty se vykáží ve výkazu zisku a ztráty, a

| ii) | na změny v tržních hodnotách, které nastanou po dni vzniku zajišťovacího vztahu, se použijí ustanovení bodu a). |
| --- | --- |

ii)

na změny v tržních hodnotách, které nastanou po dni vzniku zajišťovacího vztahu, se použijí ustanovení bodu a).

| c) | Doporučuje se, aby zůstatková hodnota neamortizovaných prémií a diskontů ke dni zřízení zajištění byla amortizována po zbývající dobu životnosti zajišťovaného nástroje. |
| --- | --- |

c)

Doporučuje se, aby zůstatková hodnota neamortizovaných prémií a diskontů ke dni zřízení zajištění byla amortizována po zbývající dobu životnosti zajišťovaného nástroje.

4.   Je-li ukončeno vedení zajišťovacího účetnictví, cenný papír a derivát nadále vedené v účetních knihách vykazujícího subjektu se ocení jako samostatné nástroje ke dni ukončení zajišťovacího účetnictví v souladu s obecnými pravidly, která stanoví tyto obecné zásady.

5.   Alternativní účtovací postup upravený v odstavci 3 lze použít pouze v případě, že jsou splněny všechny níže uvedené podmínky:

| a) | Při vzniku zajištění existuje písemná dokumentace o zajišťovacím vztahu, cíli a strategii řízení rizik, které se zajištěním sledují. Tato dokumentace musí obsahovat: i) identifikaci derivátu použitého jako zajišťovací nástroj; ii) identifikaci příslušného zajišťovaného cenného papíru: iii) odhad účinnosti derivátu při vyrovnávání expozice plynoucí ze změn reálné hodnoty cenného papíru, které lze připsat riziku pohybu úrokových měr. |
| --- | --- |

a)

Při vzniku zajištění existuje písemná dokumentace o zajišťovacím vztahu, cíli a strategii řízení rizik, které se zajištěním sledují. Tato dokumentace musí obsahovat: i) identifikaci derivátu použitého jako zajišťovací nástroj; ii) identifikaci příslušného zajišťovaného cenného papíru: iii) odhad účinnosti derivátu při vyrovnávání expozice plynoucí ze změn reálné hodnoty cenného papíru, které lze připsat riziku pohybu úrokových měr.

| b) | Od zajištění se očekává vysoká účinnost a tuto účinnost je možné spolehlivě změřit. Je nutné hodnotit jak budoucí tak zpětnou účinnost zajištění. Doporučuje se, aby:






  i) | budoucí účinnost byla měřena srovnáním minulých změn reálné hodnoty zajišťované položky s minulými změnami reálné hodnoty zajišťovacího nástroje nebo prokázáním vysoké statistické korelace mezi reálnou hodnotou zajišťované položky a reálnou hodnotou zajišťovacího nástroje a |
| --- | --- | --- |

b)

Od zajištění se očekává vysoká účinnost a tuto účinnost je možné spolehlivě změřit. Je nutné hodnotit jak budoucí tak zpětnou účinnost zajištění. Doporučuje se, aby:

i)

budoucí účinnost byla měřena srovnáním minulých změn reálné hodnoty zajišťované položky s minulými změnami reálné hodnoty zajišťovacího nástroje nebo prokázáním vysoké statistické korelace mezi reálnou hodnotou zajišťované položky a reálnou hodnotou zajišťovacího nástroje a

| ii) | se zpětná účinnost považovala za prokázanou tehdy, pokud se poměr mezi skutečným ziskem/ztrátou ze zajišťované položky a skutečnou ztrátou/ziskem ze zajišťovacího nástroje pohybuje v rozmezí 80–125 %. |
| --- | --- |

ii)

se zpětná účinnost považovala za prokázanou tehdy, pokud se poměr mezi skutečným ziskem/ztrátou ze zajišťované položky a skutečnou ztrátou/ziskem ze zajišťovacího nástroje pohybuje v rozmezí 80–125 %.

6.   Pro zajišťování skupiny cenných papírů se použijí tato pravidla: cenné papíry s podobnou úrokovou měrou mohou být sdruženy a zajištěny jako skupina pouze tehdy, jsou-li splněny všechny následující podmínky:

| a) | tyto cenné papíry mají obdobnou délku životnosti; |
| --- | --- |

a)

tyto cenné papíry mají obdobnou délku životnosti;

| b) | tato skupina cenných papírů splňuje test budoucí i zpětné účinnosti; |
| --- | --- |

b)

tato skupina cenných papírů splňuje test budoucí i zpětné účinnosti;

| c) | očekává se, že změna reálné hodnoty, kterou lze přičíst zajišťovanému riziku u každého jednotlivého cenného papíru z této skupiny, bude v přibližně stejném poměru k celkové změně reálné hodnoty, kterou lze přičíst zajišťovanému riziku u této skupiny cenných papírů. |
| --- | --- |

c)

očekává se, že změna reálné hodnoty, kterou lze přičíst zajišťovanému riziku u každého jednotlivého cenného papíru z této skupiny, bude v přibližně stejném poměru k celkové změně reálné hodnoty, kterou lze přičíst zajišťovanému riziku u této skupiny cenných papírů.

Článek 11

Syntetické nástroje

1.   Nástroje spojené tak, že vytvářejí syntetický nástroj, se zachycují a účtují odděleně od jiných nástrojů v souladu s obecnými ustanoveními, pravidly pro oceňování, zachycováním výnosů a zvláštními požadavky pro jednotlivé nástroje stanovenými v těchto obecných zásadách.

2.   Odchylně od čl. 3 písm. b), čl. 7 odst. 3, čl. 13 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 lze při oceňování syntetických nástrojů použít tento alternativní postup:

| a) | nerealizované zisky a ztráty z nástrojů spojených tak, že vytvářejí syntetický nástroj, se kompenzují na konci roku. V tomto případě se čisté nerealizované zisky účtují na účet přecenění. Čisté nerealizované ztráty, převyšují-li čisté zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, se převedou do výkazu zisku a ztráty; |
| --- | --- |

a)

nerealizované zisky a ztráty z nástrojů spojených tak, že vytvářejí syntetický nástroj, se kompenzují na konci roku. V tomto případě se čisté nerealizované zisky účtují na účet přecenění. Čisté nerealizované ztráty, převyšují-li čisté zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, se převedou do výkazu zisku a ztráty;

| b) | cenné papíry držené v rámci syntetického nástroje se nevykazují jako součást celkového portfolia těchto cenných papírů, ale vykazují se odděleně; |
| --- | --- |

b)

cenné papíry držené v rámci syntetického nástroje se nevykazují jako součást celkového portfolia těchto cenných papírů, ale vykazují se odděleně;

| c) | nerealizované ztráty převedené do výkazu zisku a ztráty na konci roku a odpovídající nerealizované zisky se v následujících letech odděleně amortizují. |
| --- | --- |

c)

nerealizované ztráty převedené do výkazu zisku a ztráty na konci roku a odpovídající nerealizované zisky se v následujících letech odděleně amortizují.

3.   Skončí-li platnost jednoho ze spojených nástrojů nebo je-li tento nástroj prodán, nastane-li jeho splatnost či je-li uplatněn, nesmí vykazující subjekt nadále používat alternativní postup uvedený v odstavci 2, přičemž všechny neamortizované zisky z přecenění převedené do výkazu zisku a ztráty v minulých letech se okamžitě kompenzují.

4.   Alternativní postup uvedený v odstavci 2 lze použít pouze tehdy, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

| a) | jednotlivé nástroje jsou na základě strategie pro řízení rizik nebo investiční strategie spravovány a jejich výkon je hodnocen jako jeden spojený nástroj; |
| --- | --- |

a)

jednotlivé nástroje jsou na základě strategie pro řízení rizik nebo investiční strategie spravovány a jejich výkon je hodnocen jako jeden spojený nástroj;

| b) | jednotlivé nástroje jsou při prvním zachycení strukturovány a označeny jako syntetický nástroj; |
| --- | --- |

b)

jednotlivé nástroje jsou při prvním zachycení strukturovány a označeny jako syntetický nástroj;

| c) | použití alternativního postupu vylučuje či podstatně snižuje možnost nesouladu v oceňování, jenž by vznikl, pokud by se obecná pravidla stanovená v těchto obecných zásadách uplatňovala na jednotlivé nástroje; |
| --- | --- |

c)

použití alternativního postupu vylučuje či podstatně snižuje možnost nesouladu v oceňování, jenž by vznikl, pokud by se obecná pravidla stanovená v těchto obecných zásadách uplatňovala na jednotlivé nástroje;

| d) | dostupnost formální dokumentace umožňuje ověřit, že jsou splněny podmínky uvedené v písmenech a), b) a c). |
| --- | --- |

d)

dostupnost formální dokumentace umožňuje ověřit, že jsou splněny podmínky uvedené v písmenech a), b) a c).

Článek 12

Bankovky

1.   Za účelem provedení článku 49 statutu ESCB se bankovky členských států, jejichž měnou je euro, v držení národní centrální banky neúčtují jako bankovky v oběhu, ale jako zůstatky uvnitř Eurosystému. Postup pro zúčtování bankovek ostatních členských států, jejichž měnou je euro, je tento:

| a) | národní centrální banka, která přijímá bankovky vydané jinou národní centrální bankou v národních měnových jednotkách eurozóny, oznámí denně emitující národní centrální bance hodnotu bankovek předložených k výměně, není-li příslušný denní objem nízký. Emitující národní centrální banka převede odpovídající platbu prostřednictvím TARGET2 přijímající národní centrální bance a |
| --- | --- |

a)

národní centrální banka, která přijímá bankovky vydané jinou národní centrální bankou v národních měnových jednotkách eurozóny, oznámí denně emitující národní centrální bance hodnotu bankovek předložených k výměně, není-li příslušný denní objem nízký. Emitující národní centrální banka převede odpovídající platbu prostřednictvím TARGET2 přijímající národní centrální bance a

| b) | emitující národní centrální banka upraví po obdržení uvedeného oznámení účetní položku „bankovky v oběhu“. |
| --- | --- |

b)

emitující národní centrální banka upraví po obdržení uvedeného oznámení účetní položku „bankovky v oběhu“.

2.   Hodnota položky „bankovky v oběhu“ v rozvahách národních centrálních bank se vypočte jako výsledek tří složek:

| a) | neupravená hodnota eurobankovek v oběhu (v případě národní centrální banky, která přijímá euro, včetně bankovek znějících na národní měnové jednotky eurozóny, které byly vydány do oběhu v roce přechodu na hotovostní euro), která se vypočte pomocí jedné z těchto dvou metod:







  Metoda A | : | B = P - D - N - S |
| --- | --- | --- | --- |
| Metoda B | : | B = I - R - N |

a)

neupravená hodnota eurobankovek v oběhu (v případě národní centrální banky, která přijímá euro, včetně bankovek znějících na národní měnové jednotky eurozóny, které byly vydány do oběhu v roce přechodu na hotovostní euro), která se vypočte pomocí jedné z těchto dvou metod:

Metoda A

:

B = P - D - N - S

Metoda B

:

B = I - R - N

přičemž:

| B | je neupravená hodnota položky „bankovky v oběhu“ |
| --- | --- |
| P | je hodnota vyrobených bankovek nebo bankovek přijatých z tiskárny či od jiné národní centrální banky |
| D | je hodnota zničených bankovek |
| N | je hodnota národních bankovek emitující národní centrální banky v držení jiné národní centrální banky (zúčtovaných, ale dosud nerepatriovaných) |
| I | je hodnota bankovek vydaných do oběhu |
| R | je hodnota přijatých bankovek |
| S | je hodnota bankovek v zásobě; |

B

je neupravená hodnota položky „bankovky v oběhu“

P

je hodnota vyrobených bankovek nebo bankovek přijatých z tiskárny či od jiné národní centrální banky

D

je hodnota zničených bankovek

N

je hodnota národních bankovek emitující národní centrální banky v držení jiné národní centrální banky (zúčtovaných, ale dosud nerepatriovaných)

I

je hodnota bankovek vydaných do oběhu

R

je hodnota přijatých bankovek

S

je hodnota bankovek v zásobě;

| b) | dochází-li k převodu vlastnického práva k bankovkám, jež souvisejí s Pilotním programem rozšířené správy zásob (ECI), odečte se výše neúročené pohledávky za bankou ECI, jež souvisí s ECI; |
| --- | --- |

b)

dochází-li k převodu vlastnického práva k bankovkám, jež souvisejí s Pilotním programem rozšířené správy zásob (ECI), odečte se výše neúročené pohledávky za bankou ECI, jež souvisí s ECI;

| c) | plus/minus úpravy vyplývající z použití klíče pro přidělování bankovek. |
| --- | --- |

c)

plus/minus úpravy vyplývající z použití klíče pro přidělování bankovek.

KAPITOLA III

ZACHYCOVÁNÍ VÝNOSŮ

Článek 13

Zachycování výnosů

1.   Výnosy se zachycují podle těchto pravidel:

| a) | realizované zisky a realizované ztráty se vykazují ve výkazu zisku a ztráty; |
| --- | --- |

a)

realizované zisky a realizované ztráty se vykazují ve výkazu zisku a ztráty;

| b) | nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy, ale zachycují se přímo na účtu přecenění; |
| --- | --- |

b)

nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy, ale zachycují se přímo na účtu přecenění;

| c) | pokud nerealizované ztráty převyšují zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, převedou se na konci roku do výkazu zisku a ztráty; |
| --- | --- |

c)

pokud nerealizované ztráty převyšují zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, převedou se na konci roku do výkazu zisku a ztráty;

| d) | nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty nesmějí být kompenzovány s budoucími nerealizovanými zisky; |
| --- | --- |

d)

nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty nesmějí být kompenzovány s budoucími nerealizovanými zisky;

| e) | nerealizované ztráty z jednotlivých cenných papírů, jednotlivých měn nebo zlata nelze kompenzovat s nerealizovanými zisky z jiných cenných papírů, jiných měn nebo jiného zlata; |
| --- | --- |

e)

nerealizované ztráty z jednotlivých cenných papírů, jednotlivých měn nebo zlata nelze kompenzovat s nerealizovanými zisky z jiných cenných papírů, jiných měn nebo jiného zlata;

| f) | ztráty ze znehodnocení se na konci roku zaúčtují do výkazu zisku a ztráty a v následujících letech nesmějí být kompenzovány, ledaže by došlo ke snížení znehodnocení a toto snížení lze dát do souvislosti s pozorovatelnou událostí, která nastala poté, co bylo znehodnocení poprvé zaznamenáno. |
| --- | --- |

f)

ztráty ze znehodnocení se na konci roku zaúčtují do výkazu zisku a ztráty a v následujících letech nesmějí být kompenzovány, ledaže by došlo ke snížení znehodnocení a toto snížení lze dát do souvislosti s pozorovatelnou událostí, která nastala poté, co bylo znehodnocení poprvé zaznamenáno.

2.   Prémie nebo diskonty při emisi nebo nákupu cenných papírů se počítají a zachycují jako součást úrokového výnosu a amortizují se během zbývající doby splatnosti cenných papírů, buď podle lineární metody, nebo podle metody efektivní úrokové míry. Metoda efektivní úrokové míry je však závazná pro bezkupónové cenné papíry se zbytkovou dobou splatnosti delší než jeden rok od okamžiku nabytí.

3.   Časová rozlišení finančních aktiv a pasiv (např. naběhlé úroky a amortizované prémie nebo diskonty znějící na cizí měnu) se na základě posledních dostupných sazeb vypočítávají a účtují denně. Časová rozlišení finančních aktiv a pasiv znějících na euro se vypočítají a účtují nejméně jednou za čtvrtletí. Časová rozlišení ostatních položek se vypočítají a účtují nejméně jednou za rok.

4.   Bez ohledu na to, jak často se časová rozlišení vypočítávají, avšak s výjimkami podle čl. 5 odst. 4 vykazují vykazující subjekty během čtvrtletí skutečnou hodnotu transakcí.

5.   Položky časového rozlišení v cizí měně se přepočtou pomocí směnného kurzu v den, kdy se zachycují, a ovlivní pozici dané měny.

6.   Položky časového rozlišení se mohou v průběhu roku vypočítat podle místních norem, tj. buď k poslednímu obchodnímu dni, nebo k poslednímu kalendářnímu dni čtvrtletí. Na konci roku je však rozhodným dnem závazně 31. prosinec.

7.   V důsledku úbytků měny, které mění pozici dané měny, mohou vzniknout realizované kurzové zisky nebo ztráty.

Článek 14

Oceňování transakcí

1.   Při oceňování transakcí se uplatňují tato obecná pravidla:

| a) | metoda průměrných pořizovacích cen se používá denně pro zlato, měnové nástroje a cenné papíry pro výpočet pořizovacích cen prodaných položek, přičemž se zohledňují pohyby směnného kurzu nebo cen; |
| --- | --- |

a)

metoda průměrných pořizovacích cen se používá denně pro zlato, měnové nástroje a cenné papíry pro výpočet pořizovacích cen prodaných položek, přičemž se zohledňují pohyby směnného kurzu nebo cen;

| b) | průměrné pořizovací kurzy/ceny aktiva/pasiva se snižují/zvyšují o nerealizované ztráty, které se zachycují ve výkazu zisku a ztráty na konci roku; |
| --- | --- |

b)

průměrné pořizovací kurzy/ceny aktiva/pasiva se snižují/zvyšují o nerealizované ztráty, které se zachycují ve výkazu zisku a ztráty na konci roku;

| c) | při nabytí kupónových cenných papírů se částka kupónových výnosů ode dne splatnosti kupónu zaúčtuje jako zvláštní položka. V případě cenných papírů v cizí měně se zahrnuje do pozice dané cizí měny, ale nemá vliv na cenu aktiva pro účely stanovení průměrné ceny a neovlivní ani cenu dané měny. |
| --- | --- |

c)

při nabytí kupónových cenných papírů se částka kupónových výnosů ode dne splatnosti kupónu zaúčtuje jako zvláštní položka. V případě cenných papírů v cizí měně se zahrnuje do pozice dané cizí měny, ale nemá vliv na cenu aktiva pro účely stanovení průměrné ceny a neovlivní ani cenu dané měny.

2.   Na cenné papíry se uplatní tato zvláštní pravidla:

| a) | transakce se účtují ve sjednané ceně a na finančních účtech se zachytí v pořizovací ceně; |
| --- | --- |

a)

transakce se účtují ve sjednané ceně a na finančních účtech se zachytí v pořizovací ceně;

| b) | poplatky za úschovu a správu, poplatky za vedení běžného účtu a ostatní nepřímé náklady se nepovažují za náklady transakce a zahrnují se do výkazu zisku a ztráty. Nepovažují se za součást průměrných cen určitého aktiva; |
| --- | --- |

b)

poplatky za úschovu a správu, poplatky za vedení běžného účtu a ostatní nepřímé náklady se nepovažují za náklady transakce a zahrnují se do výkazu zisku a ztráty. Nepovažují se za součást průměrných cen určitého aktiva;

| c) | výnosy se zaúčtují brutto, přičemž se zvlášť vykazují nároky na náhradu srážek a jiných daní; |
| --- | --- |

c)

výnosy se zaúčtují brutto, přičemž se zvlášť vykazují nároky na náhradu srážek a jiných daní;

| d) | pro účely výpočtu průměrné pořizovací ceny cenných papírů se buď i) pořizovací ceny všech nákupů provedených během dne přičtou ke stavu z předešlého dne, aby se zjistila nová vážená průměrná cena před uplatněním prodejů téhož dne, nebo ii) se jednotlivé nákupy a prodeje cenných papírů zachycují průběžně ve skutečném pořadí transakcí během dne, aby se zjistila revidovaná průměrná pořizovací cena. |
| --- | --- |

d)

pro účely výpočtu průměrné pořizovací ceny cenných papírů se buď i) pořizovací ceny všech nákupů provedených během dne přičtou ke stavu z předešlého dne, aby se zjistila nová vážená průměrná cena před uplatněním prodejů téhož dne, nebo ii) se jednotlivé nákupy a prodeje cenných papírů zachycují průběžně ve skutečném pořadí transakcí během dne, aby se zjistila revidovaná průměrná pořizovací cena.

3.   U zlata a cizích měn se uplatňují tato zvláštní pravidla:

| a) | transakce v cizí měně, které nemění pozici v dané měně, se přepočtou na eura s použitím směnného kurzu platného buď ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání a neovlivňují pořizovací cenu cizí měny; |
| --- | --- |

a)

transakce v cizí měně, které nemění pozici v dané měně, se přepočtou na eura s použitím směnného kurzu platného buď ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání a neovlivňují pořizovací cenu cizí měny;

| b) | transakce v cizí měně, které mění pozici dané měny, se přepočtou na eura ve směnném kurzu platném ke dni sjednání transakce; |
| --- | --- |

b)

transakce v cizí měně, které mění pozici dané měny, se přepočtou na eura ve směnném kurzu platném ke dni sjednání transakce;

| c) | má se za to, že vypořádání jistin z reverzních transakcí s cennými papíry v cizí měně nebo se zlatem nemění pozici dané měny či zlata; |
| --- | --- |

c)

má se za to, že vypořádání jistin z reverzních transakcí s cennými papíry v cizí měně nebo se zlatem nemění pozici dané měny či zlata;

| d) | inkasa a platby v hotovosti se přepočtou ve směnném kurzu platném ke dni, kdy dochází k vypořádání; |
| --- | --- |

d)

inkasa a platby v hotovosti se přepočtou ve směnném kurzu platném ke dni, kdy dochází k vypořádání;

| e) | je-li dána dlouhá pozice, denní čisté přírůstky cizích měn a zlata se připočtou za denní průměr pořizovacích cen pro každou měnu a zlato k příslušnému stavu z předešlého dne, aby se zjistil nový vážený průměrný kurz nebo cena zlata. V případě netto prodejů se výpočet realizovaného zisku nebo ztráty zakládá na průměrných cenách dané měny nebo zlata z předešlého dne, takže průměrné ceny zůstávají stejné. Rozdíly v průměrném kurzu nebo ceně zlata mezi nákupy a prodeji, které byly uskutečněny během dne, vedou k realizovaným ziskům nebo ztrátám. U netto pasiv v cizí měně nebo ve zlatě se postupuje odpovídajícím způsobem obráceně. Tedy průměrné ceny položky pasiva jsou ovlivněny netto prodeji, zatímco netto nákupy snižují položku při stávajícím váženém průměru kurzu nebo ceny zlata a zapříčiní vznik realizovaných zisků či ztrát; |
| --- | --- |

e)

je-li dána dlouhá pozice, denní čisté přírůstky cizích měn a zlata se připočtou za denní průměr pořizovacích cen pro každou měnu a zlato k příslušnému stavu z předešlého dne, aby se zjistil nový vážený průměrný kurz nebo cena zlata. V případě netto prodejů se výpočet realizovaného zisku nebo ztráty zakládá na průměrných cenách dané měny nebo zlata z předešlého dne, takže průměrné ceny zůstávají stejné. Rozdíly v průměrném kurzu nebo ceně zlata mezi nákupy a prodeji, které byly uskutečněny během dne, vedou k realizovaným ziskům nebo ztrátám. U netto pasiv v cizí měně nebo ve zlatě se postupuje odpovídajícím způsobem obráceně. Tedy průměrné ceny položky pasiva jsou ovlivněny netto prodeji, zatímco netto nákupy snižují položku při stávajícím váženém průměru kurzu nebo ceny zlata a zapříčiní vznik realizovaných zisků či ztrát;

| f) | náklady na transakce v cizích měnách a ostatní vedlejší náklady se zachycují ve výkazu zisku a ztráty. |
| --- | --- |

f)

náklady na transakce v cizích měnách a ostatní vedlejší náklady se zachycují ve výkazu zisku a ztráty.

KAPITOLA IV

ÚČETNÍ PRAVIDLA PRO PODROZVAHOVÉ NÁSTROJE

Článek 15

Obecná pravidla

1.   Forwardové měnové transakce, forwardové části měnových swapů a ostatní měnové nástroje zahrnující směnu jedné měny za druhou k budoucímu datu se pro výpočet průměrné ceny měny a kurzových zisků a ztrát zahrnují do pozice cizí měny netto.

2.   Úrokové swapy, futures, dohody o forwardové úrokové míře, ostatní úrokové nástroje a opce se zúčtují a oceňují jednotlivě. Tyto nástroje se zúčtují odděleně od rozvahových položek.

3.   Zisky a ztráty z podrozvahových nástrojů se zachycují a účtují podobně jako u rozvahových nástrojů.

Článek 16

Forwardové měnové transakce

1.   Forwardové nákupy a prodeje se zachycují na podrozvahových účtech ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za spotový kurz forwardové transakce. Realizované zisky a ztráty z prodejů se vypočítávají na základě průměrných cen měny ke dni sjednání transakce v souladu s denním započtením pro nákupy a prodeje.

2.   Rozdíly mezi spotovým a forwardovým kurzem je nutné časově rozlišit jako nákladové nebo výnosové úroky.

3.   Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem.

4.   Forwardové transakce ovlivní pozici dané měny ode dne sjednání transakce ve spotovém kurzu.

5.   Forwardové položky se oceňují společně se spotovými položkami stejné měny, přitom se vyrovnávají rozdíly, které mohou vzniknout v rámci jedné měny. Čistá ztráta se zapíše na vrub výkazu zisku a ztráty, pokud překračuje zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění. Čistý zisk se připíše ve prospěch účtu přecenění.

Článek 17

Měnové swapy

1.   Forwardové a spotové nákupy a prodeje se zachycují na rozvahové účty k příslušnému dni vypořádání.

2.   Forwardové a spotové nákupy a prodeje se zachycují na podrozvahových účtech ode dne sjednání transakce do dne vypořádání ve spotovém kurzu transakce.

3.   Prodeje se zachycují ve spotovém kurzu transakce. Nevznikají tedy žádné zisky a ztráty.

4.   Rozdíl mezi spotovým a forwardovým kurzem je třeba jak pro prodeje, tak pro nákupy časově rozlišit jako úroky výnosové nebo nákladové.

5.   Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem.

6.   Pozice cizí měny se změní pouze vlivem položek časového rozlišení znějících na cizí měnu.

7.   Forwardová část se oceňuje společně se související spotovou částí.

Článek 18

Futures

1.   Futures se zaúčtují na podrozvahových účtech ke dni sjednání transakce.

2.   Počáteční marže se zaúčtuje jako samostatné aktivum, pokud je poskytnuta v hotovosti. Pokud je poskytnuta ve formě cenných papírů, zůstává nezměněna v rozvaze.

3.   Denní změny variační marže se zaúčtují ve výkazu zisku a ztráty a ovlivní pozici dané měny. Stejný postup se uplatňuje ke dni ukončení obchodu bez ohledu na to, zda došlo k dodání. Pokud dojde k dodání, provede se zaúčtování nákupu nebo prodeje za tržní cenu.

4.   Poplatky se zaúčtují do výkazu zisku a ztráty.

Článek 19

Úrokové swapy

1.   Úrokové swapy se zaúčtují ke dni sjednání transakce na podrozvahových účtech.

2.   Běžné úrokové platby, přijaté nebo zaplacené, je třeba časově rozlišit. Platby za jednotlivé úrokové swapy se vypořádají v čisté výši, avšak naběhlý úrokový výnos a náklad se vykazuje v hrubé výši.

3.   Úrokové swapy se přeceňují jednotlivě a, pokud je třeba, přepočtou se na euro ve spotovém kurzu měny. Doporučuje se, aby nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se v následujících letech amortizovaly, aby se forwardové úrokové swapy začaly amortizovat ode dne valuty transakce a aby amortizace byla lineární. Nerealizované zisky z přecenění se zapíší ve prospěch účtu přecenění.

4.   Poplatky se zaúčtují do výkazu zisku a ztráty.

Článek 20

Dohody o forwardové úrokové míře

1.   Dohody o forwardové úrokové míře se zaúčtují ke dni sjednání transakce na podrozvahových účtech.

2.   Vypořádací platby, které má ke dni vypořádání zaplatit jedna strana druhé, se zaúčtují ke dni vypořádání do výkazu zisku a ztráty. U těchto plateb se neprovádí časové rozlišení.

3.   U dohod o forwardové úrokové míře v cizích měnách ovlivní vypořádací platby pozici dané měny. Vypořádací platby se převedou na eura ve spotovém kurzu ke dni vypořádání.

4.   Všechny dohody o forwardové úrokové míře se přeceňují jednotlivě, a pokud je třeba, přepočtou se na eura ve spotovém kurzu měny. Nerealizované ztráty ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se nekompenzují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. Nerealizované zisky z přecenění se zapíší ve prospěch účtu přecenění.

5.   Poplatky se zaúčtují do výkazu zisku a ztráty.

Článek 21

Forwardové transakce s cennými papíry

Forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují pomocí jedné z těchto dvou metod:

| 1. | Metoda A:







  a) | forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce; |
| --- | --- | --- |

1.

Metoda A:

a)

forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce;

| b) | průměrná cena podkladového cenného papíru se nemění až do dne vypořádání; vlivy forwardových prodejů na zisk a ztrátu se vypočítávají ke dni vypořádání; |
| --- | --- |

b)

průměrná cena podkladového cenného papíru se nemění až do dne vypořádání; vlivy forwardových prodejů na zisk a ztrátu se vypočítávají ke dni vypořádání;

| c) | ke dni vypořádání se pohledávky a závazky na podrozvahových účtech odúčtují opačnými zápisy a případný zůstatek na účtu přecenění se zapíše ve prospěch výkazu zisku a ztráty. Nakoupený cenný papír se zaúčtuje ve spotové ceně ke dni splatnosti (aktuální tržní cena), zatímco rozdíl oproti původní forwardové ceně se zaúčtuje jako realizovaný zisk nebo ztráta; |
| --- | --- |

c)

ke dni vypořádání se pohledávky a závazky na podrozvahových účtech odúčtují opačnými zápisy a případný zůstatek na účtu přecenění se zapíše ve prospěch výkazu zisku a ztráty. Nakoupený cenný papír se zaúčtuje ve spotové ceně ke dni splatnosti (aktuální tržní cena), zatímco rozdíl oproti původní forwardové ceně se zaúčtuje jako realizovaný zisk nebo ztráta;

| d) | v případě cenných papírů v cizí měně se nemění průměrná cena čisté měnové pozice, pokud vykazující subjekt má pozici v této měně. Pokud je dluhopis koupený na forward v měně, ve které vykazující subjekt nemá pozici, takže je tuto měnu nutné nakoupit, uplatňují se pravidla pro nákup cizích měn uvedená v čl. 14 odst. 3 písm. e); |
| --- | --- |

d)

v případě cenných papírů v cizí měně se nemění průměrná cena čisté měnové pozice, pokud vykazující subjekt má pozici v této měně. Pokud je dluhopis koupený na forward v měně, ve které vykazující subjekt nemá pozici, takže je tuto měnu nutné nakoupit, uplatňují se pravidla pro nákup cizích měn uvedená v čl. 14 odst. 3 písm. e);

| e) | forwardové položky se oceňují nezávisle na forwardové tržní ceně po zbývající dobu trvání transakce. Ztráta z přecenění na konci roku se zapíše na vrub výkazu zisku a ztráty a zisk z přecenění se zapíše ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se nekompenzují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. |
| --- | --- |

e)

forwardové položky se oceňují nezávisle na forwardové tržní ceně po zbývající dobu trvání transakce. Ztráta z přecenění na konci roku se zapíše na vrub výkazu zisku a ztráty a zisk z přecenění se zapíše ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se nekompenzují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje.

| 2. | Metoda B:







  a) | forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem; |
| --- | --- | --- |

2.

Metoda B:

a)

forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem;

| b) | na konci čtvrtletí se provede přecenění cenného papíru na základě čisté pozice vyplývající z rozvahy a z prodejů téhož cenného papíru zachycených na podrozvahových účtech. Částka přecenění se rovná rozdílu mezi touto čistou pozicí přeceněnou tržní cenou a stejnou pozicí oceněnou průměrnou cenou rozvahové položky. Na konci čtvrtletí se forwardové nákupy musí přecenit metodou popsanou v článku 7. Výsledek přecenění se rovná rozdílu mezi spotovou cenou a průměrnou cenou závazků z nákupu; |
| --- | --- |

b)

na konci čtvrtletí se provede přecenění cenného papíru na základě čisté pozice vyplývající z rozvahy a z prodejů téhož cenného papíru zachycených na podrozvahových účtech. Částka přecenění se rovná rozdílu mezi touto čistou pozicí přeceněnou tržní cenou a stejnou pozicí oceněnou průměrnou cenou rozvahové položky. Na konci čtvrtletí se forwardové nákupy musí přecenit metodou popsanou v článku 7. Výsledek přecenění se rovná rozdílu mezi spotovou cenou a průměrnou cenou závazků z nákupu;

| c) | výsledek forwardového prodeje se zaúčtuje v účetním roce, ve kterém byl závazek přijat. Tento výsledek se rovná rozdílu mezi počáteční forwardovou cenou a průměrnou cenou rozvahové pozice, nebo průměrnou cenou podrozvahových závazků z nákupu, pokud není rozvahová pozice dostatečná, v době prodeje. |
| --- | --- |

c)

výsledek forwardového prodeje se zaúčtuje v účetním roce, ve kterém byl závazek přijat. Tento výsledek se rovná rozdílu mezi počáteční forwardovou cenou a průměrnou cenou rozvahové pozice, nebo průměrnou cenou podrozvahových závazků z nákupu, pokud není rozvahová pozice dostatečná, v době prodeje.

Článek 22

Opce

1.   Opce se zachycují na podrozvahové účty ode dne jejich sjednání do dne, kdy byly uplatněny či kdy skončila jejich platnost, v realizační ceně podkladového nástroje.

2.   Prémie v cizí měně se přepočtou na eura ve směnném kurzu platném ke dni sjednání opce nebo ke dni vypořádání. Vyplacená prémie se zachycuje jako samostatné aktivum, obdržená prémie se zachycuje jako samostatné pasivum.

3.   Byla-li opce uplatněna, zachycuje se podkladový nástroj v rozvaze v realizační ceně po přičtení či odečtení původní výše prémie. Původní výše opční prémie se upraví o nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty na konci roku.

4.   Není-li opce uplatněna, zachytí se výše opční prémie, upravená o nerealizované ztráty ke konci předchozího roku, ve výkazu zisku a ztráty, přičemž se přepočte ve směnném kurzu platném ke dni, kdy končí platnost opce.

5.   Pozici měny ovlivní denní variační marže u opcí typu futures, snížení hodnoty opční prémie na konci roku, přijetí nebo dodání podkladového nástroje v den, kdy byla opce uplatněna, nebo opční prémie v den skončení platnosti opce. Denní změny variační marže se zaúčtují do výkazu zisku a ztráty.

6.   Každá opční smlouva se přecení jednotlivě. Nerealizované ztráty zachycené ve výkazu zisku a ztráty nesmějí být kompenzovány s nerealizovanými zisky z následujících období. Nerealizované zisky z přecenění se zapíší ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty z určité opce nelze kompenzovat s nerealizovanými zisky z jiné opce.

7.   Pro účely uplatňování odstavce 6 jsou tržními hodnotami kotované kurzy, jsou-li k dispozici z burzy, od obchodníka, makléře či od podobných subjektů. Nejsou-li kotované kurzy k dispozici, určí se tržní hodnota oceňovací metodou. Tato oceňovací metoda se používá konzistentně po delší dobu, přičemž bude možné prokázat, že poskytuje spolehlivé odhady cen, jichž by bylo dosaženo při skutečných tržních transakcích.

8.   Poplatky se zaúčtují do výkazu zisku a ztráty.

KAPITOLA V

ZPRAVODAJSKÁ POVINNOST

Článek 23

Formáty výkazů

1.   Národní centrální banky vykazují ECB údaje pro účely finančního výkaznictví Eurosystému v souladu s těmito obecnými zásadami.

2.   Formáty výkazů Eurosystému zahrnují všechny položky vymezené v příloze IV. Obsah položek v různých formátech rozvah je také popsán v příloze IV.

3.   Formáty různých zveřejňovaných finančních výkazů musí splňovat požadavky uvedené ve všech těchto přílohách:

a)   příloha V: konsolidovaná týdenní rozvaha Eurosystému zveřejňovaná po skončení čtvrtletí;

b)   příloha VI: konsolidovaná týdenní rozvaha Eurosystému zveřejňovaná v průběhu čtvrtletí;

c)   příloha VII: konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému.

KAPITOLA VI

ZVEŘEJŇOVANÉ ROČNÍ ROZVAHY A VÝKAZY ZISKU A ZTRÁTY

Článek 24

Zveřejňované rozvahy a výkazy zisku a ztráty

Doporučuje se, aby národní centrální banky upravily své zveřejňované roční rozvahy a výkazy zisku a ztráty v souladu s přílohou VIII a přílohou IX.

KAPITOLA VII

PRAVIDLA PRO KONSOLIDACI

Článek 25

Obecná pravidla pro konsolidaci

1.   Konsolidované rozvahy Eurosystému obsahují veškeré položky rozvah ECB a národních centrálních bank.

2.   V rámci konsolidace je třeba dbát na dodržování konzistence mezi výkazy. Veškeré finanční výkazy Eurosystému se připravují na obdobném základě uplatněním stejných konsolidačních technik a postupů.

3.   Konsolidované rozvahy Eurosystému sestaví ECB. V rozvahách se respektuje potřeba jednotných účetních zásad a technik, shodných účetních období v Eurosystému a konsolidační úpravy vznikající z transakcí a položek uvnitř Eurosystému a zohlední se změny ve složení Eurosystému.

4.   Jednotlivé položky rozvahy s výjimkou zůstatků národních centrálních bank a ECB uvnitř Eurosystému se pro účely konsolidace sčítají.

5.   Zůstatky národních centrálních bank a ECB vůči třetím stranám se v rámci konsolidace vykazují brutto.

6.   Zůstatky uvnitř Eurosystému se vykazují v rozvahách ECB a národních centrálních bank v souladu s přílohou IV.

KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 26

Vývoj, uplatňování a výklad pravidel

1.   Výbor ESCB pro účetnictví a měnové příjmy (AMICO) informuje Radu guvernérů prostřednictvím Výkonné rady o vývoji, používání a uplatňování pravidel pro účetnictví a finanční výkaznictví ESCB.

2.   Při výkladu těchto obecných zásad se přihlédne k přípravným pracím, účetním zásadám harmonizovaným právem Unie a obecně uznávaným mezinárodním účetním standardům.

Článek 27

Přechodná ustanovení

1.   Národní centrální banky přecení všechna finanční aktiva a pasiva ke dni, kdy se staly členy Eurosystému. Nerealizované zisky, které vznikly před tímto dnem nebo k tomuto dni, musí být odděleny od nerealizovaných zisků z přecenění, které případně vzniknou po tomto dni, a zůstávají u národních centrálních bank. Tržní ceny a kurzy, které národní centrální banky používají ve svých počátečních rozvahách při vstupu do Eurosystému, se považují za průměrnou cenu aktiv a pasiv těchto národních centrálních bank.

2.   Doporučuje se, aby nerealizované zisky, které vznikly před tím, než se národní centrální banka stala členem Eurosystému, nebo k tomuto dni, nebyly považovány za rozdělitelné v době přechodu, a měly by se zúčtovat jako realizovatelné nebo rozdělitelné v rámci transakcí, které nastanou po vstupu do Eurosystému.

3.   Kurzové zisky a ztráty z cizích měn a zlata a zisky a ztráty z přecenění na tržní hodnotu, jež vznikly z převodu aktiv z národních centrálních bank na ECB, se považují za realizované.

4.   Tímto článkem nejsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 30 statutu ESCB.

Článek 28

Zrušení

Obecné zásady ECB/2006/16 se zrušují. Odkazy na zrušené obecné zásady se považují za odkazy na tyto obecné zásady v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XI.

Článek 29

Vstup v platnost

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 31. prosince 2010.

Článek 30

Určení

Tyto obecné zásady se vztahují na všechny centrální banky Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. listopadu 2010.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Viz strana 26 v tomto čísle Úředního věstníku.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA I

FINANČNÍ VÝKAZY PRO EUROSYSTÉM

| Typ výkazu | Interní/zveřejňovaný | Právní základ | Účel výkazu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Denní finanční výkaz Eurosystému |

Typ výkazu

Interní/zveřejňovaný

Právní základ

Účel výkazu

1

Denní finanční výkaz Eurosystému

interní

žádný

Zejména pro účely řízení likvidity pro provádění článku 12.1 statutu ESCB

Část údajů z denního finančního výkazu se používá pro výpočet měnových příjmů

| 2 | Podrobný týdenní finanční výkaz |
| --- | --- |

2

Podrobný týdenní finanční výkaz

interní

žádný

Základ pro sestavení týdenní konsolidované rozvahy Eurosystému

| 3 | Týdenní konsolidovaná rozvaha Eurosystému |
| --- | --- |

3

Týdenní konsolidovaná rozvaha Eurosystému

zveřejňovaný

Článek 15.2 statutu ESCB

Konsolidovaný finanční výkaz pro měnové a ekonomické analýzy. Týdenní konsolidovaná rozvaha Eurosystému je odvozena z denního finančního výkazu ze dne vykazování

| 4 | Měsíční a čtvrtletní finanční informace Eurosystému |
| --- | --- |

4

Měsíční a čtvrtletní finanční informace Eurosystému

zveřejňovaný a interní (1)

statistická nařízení, podle nichž měnové finanční instituce musí dodávat údaje

Statistické analýzy

| 5 | Konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému |
| --- | --- |

5

Konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému

zveřejňovaný

Článek 26.3 statutu ESCB

Konsolidovaná rozvaha pro analytické a provozní účely

---

(1)  Měsíční údaje se začleňují do zveřejňovaných souhrnných statistických údajů požadovaných od měnových finančních institucí v EU. Kromě toho musí centrální banky jako měnové finanční instituce poskytovat čtvrtletně podrobnější informace, než jsou uváděny v měsíčních výkazech.

---

PŘÍLOHA II

SLOVNÍČEK POJMŮ

—   Amortizace: systematické snižování částek prémie nebo diskontu na zbývající dobu nebo hodnoty aktiva po určitou dobu.

—   Přivlastnění: převzetí vlastnictví cenných papírů, úvěrů nebo aktiv, které vykazující subjekt přijal jako zajištění, jako způsob uspokojení původní pohledávky.

—   Aktivum: zdroj kontrolovaný vykazujícím subjektem jako výsledek minulých událostí, od kterého se očekávají budoucí ekonomické výnosy pro vykazující subjekt.

—   Standardizovaný program zápůjček cenných papírů (Automated security lending programme – ASLP): finanční operace spojující repo a reverzní repo transakce, při nichž je zvláštní kolaterál zapůjčen proti obecnému kolaterálu. Z těchto úvěrových transakcí vzniká příjem prostřednictvím rozdílu mezi repo sazbami obou transakcí, tj. přijatá marže. Operace se může uskutečnit jménem samotné banky, kdy je banka nabízející tento program zároveň konečnou protistranou, nebo jménem třetí strany, kdy je banka nabízející tento program pouze zprostředkovatelem a kdy konečnou protistranou je instituce, s níž se vlastní úvěrová transakce s cennými papíry provádí.

—   Průměrná cena: metoda stálého nebo váženého průměru, při níž se cena každého nákupu přičítá ke stávající účetní hodnotě k zjištění nového váženého průměru.

—   Metoda zúčtování ke dni vypořádání: metoda zúčtování, podle které se účetní případy zaznamenávají ke dni úhrady nebo vypořádání.

—   Čistá cena: cena transakce bez rabatu nebo naběhlého úroku, ale včetně transakčních nákladů, které jsou součástí ceny.

—   Diskont: rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena nižší než jmenovitá hodnota.

—   Bezkupónový cenný papír: aktivum bez kupónového výnosu, jehož výnos odpovídá kapitálovému zhodnocení, protože se cenný papír emituje nebo prodává s diskontem vůči jmenovité hodnotě tohoto cenného papíru.

—   Účelové portfolio: vyčleněné investice držené na straně aktiv rozvahy jako prostředky v rámci protipoložky, které se skládají z cenných papírů, akciových nástrojů, termínových vkladů a běžných účtů, majetkových účastí nebo investic do dceřiných společností. Na straně pasiv rozvahy jim odpovídá určitá položka bez ohledu na to, zda existují právní či jiná omezení.

—   Metoda zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení: metoda zúčtovaní, podle které se obchodní případy zaznamenávají podle dne sjednání transakce.

—   Akciové nástroje: cenné papíry, s nimiž je spojeno právo na dividendu, tj. akcie a cenné papíry akciových fondů.

—   Směnný kurz: hodnota jedné měny pro účely přepočtu na jinou měnu.

—   Mechanismus směnných kurzů II (ERM II): postupy mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (HMU).

—   Pilotní program rozšířené správy zásob (ECI): program spočívající v existenci depotu mimo eurozónu, který je spravován obchodní bankou a ve kterém jsou eurobankovky uschovávány jménem Eurosystému za účelem provádění dodávek a přijímání eurobankovek.

—   Finanční aktivum: aktivum ve formě a) hotovosti, b) smluvního práva obdržet hotovost nebo jiný finanční nástroj od jiného subjektu, c) smluvního práva vyměňovat finanční nástroje s jiným subjektem za podmínek potenciálně výhodných nebo d) akciového nástroje jiného subjektu.

—   Finanční pasivum: pasivum ve formě právního závazku převést hotovost nebo jiný finanční nástroj na jiný subjekt nebo si s jiným subjektem vyměnit finanční nástroje za potenciálně nevýhodných podmínek.

—   Devizová rezerva: čistá pozice v příslušné měně. Pro účely této definice se zvláštní práva čerpání považují za samostatnou měnu; transakce, které vyvolávají změnu čisté pozice zvláštních práv čerpání, jsou buď transakce znějící na zvláštní práva čerpání anebo transakce v cizí měně, které odpovídají složení měnového koše zvláštních práv čerpání (v souladu s definicí příslušného koše a váhou měn).

—   Forwardová měnová transakce (měnový forward): smlouva o přímém nákupu nebo prodeji určité částky v cizí měně proti jiné měně, obvykle měně domácí, sjednaná k určitému dni, přičemž převod částky se uskuteční až k určitému budoucímu datu, a sice později než dva pracovní dny po datu sjednání smlouvy, za stanovenou cenu. Forwardovou cenu tvoří spotová cena zvýšená o dohodnutou prémii nebo snížená o dohodnutý diskont.

—   Měnový swap: současný spotový nákup nebo prodej jedné měny za druhou a forwardový prodej nebo nákup stejné částky této měny za jinou měnu.

—   Dohoda o forwardové úrokové míře: smlouva, ve které se dvě strany dohodnou na úrokové míře, která bude zaplacena za pomyslné vklady se stanovenou splatností k určitému datu v budoucnosti. Ke dni vypořádání musí jedna strana zaplatit druhé straně vypořádací platbu v závislosti na rozdílu mezi dohodnutou úrokovou mírou a tržní úrokovou mírou ke dni vypořádání.

—   Forwardová transakce s cennými papíry: mimoburzovní smlouva o nákupu nebo prodeji úrokového nástroje (obvykle dluhopis nebo směnka) sjednaná ke dni uzavření smlouvy s dodáním k určitému budoucímu datu za stanovenou cenu.

—   Opce typu futures: kotované opce, u kterých platby variační marže probíhají denně.

—   Cenné papíry držené do splatnosti: cenné papíry s pevným či určitelným výnosem a pevně stanovenou dobou splatnosti, které vykazující subjekt zamýšlí držet do doby splatnosti.

—   Znehodnocení: pokles návratné částky pod účetní hodnotu.

—   Úrokový futures: úroková forwardová smlouva obchodovaná na burze cenných papírů. V této smlouvě se sjedná nákup nebo prodej úrokového nástroje, např. dluhopisu, ke dni sjednání smlouvy za danou cenu s dodáním k určitému datu v budoucnosti. Obvykle nedochází ke skutečnému dodání, smlouva je zpravidla vyrovnána před dohodnutým termínem splatnosti.

—   Efektivní úroková míra: diskontní sazba, při které se účetní hodnota cenného papíru rovná současné hodnotě budoucích peněžních toků.

—   Úrokový swap: smlouva o výměně peněžních toků představujících toky pravidelných úrokových plateb s druhou smluvní stranou buď v jedné měně, nebo, jedná-li se o měnový úrokový swap (cross-currency), ve dvou různých měnách.

—   Mezinárodní účetní standardy: mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards, IAS), mezinárodní standardy finančního vykazování (International Financial Reporting Standards) a související výklady (výklady SIC/výklady IFRIC), následné změny těchto standardů a souvisejících výkladů a budoucí standardy a související výklady přijaté v rámci Evropské unie.

—   Mezinárodní identifikační číslo cenného papíru (ISIN): číslo vydané příslušným vystavujícím orgánem.

—   Pasivum: současný závazek subjektu jako výsledek minulých událostí, od jehož plnění se očekává odčerpání zdrojů představujících ekonomický výnos.

—   Tržní cena: cena kotovaná pro zlato, cizí měnu nebo cenné papíry obvykle bez aktivně nebo pasivně časově rozlišeného úroku, a to buď na organizovaném trhu, např. burza cenných papírů, nebo neorganizovaném trhu, např. mimoburzovní trh.

—   Den splatnosti: den, ke kterému je jmenovitá hodnota nebo jistina splatná a musí být zcela zaplacena držiteli.

—   Střední tržní cena: střed mezi cenou nákupu a prodeje cenných papírů, založený na kurzech transakcí o průměrném objemu uskutečněných uznávanými makléři nebo na uznávaných burzách cenných papírů; používá se pro čtvrtletní přecenění.

—   Střední tržní kurz: referenční směnný kurz eura, který vychází z pravidelného slaďovacího postupu mezi centrálními bankami v rámci ESCB a mimo něj, jenž se obvykle koná ve 14:15 středoevropského času, a který se používá pro čtvrtletní přeceňování.

—   Opce: smlouva, která držitele opravňuje, avšak nezavazuje, k nákupu či prodeji určitého množství akcií, komodit, měn, indexu či úvěrů za stanovenou cenu během určitého období či v den skončení platnosti opce.

—   Prémie: rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena vyšší než jmenovitá hodnota.

—   Rezervy: částky vytvořené před sestavením výkazu zisku a ztráty k zajištění nákladů, které nelze přesně stanovit, pro známý nebo očekávaný závazek nebo riziko (viz „rezervní fondy“). Rezervy na budoucí závazky a poplatky nelze použít k úpravě hodnoty aktiva.

—   Realizované zisky nebo ztráty: zisky nebo ztráty vzniklé z rozdílu mezi prodejní cenou rozvahové položky a její upravenou pořizovací cenou.

—   Rezervní fondy: částka z rozdělení zisku, která není určena ke krytí určitého pasiva, rizika nebo očekávaného snížení hodnoty aktiv, které jsou známy k rozvahovému dni.

—   Účty přecenění: rozvahové účty pro zachycení rozdílu v hodnotě aktiva nebo pasiva mezi naběhlou hodnotou a jeho tržní cenou na konci období, pokud je tržní cena vyšší než naběhlá hodnota v případě aktiv, a pokud je tržní cena nižší než naběhlá hodnota v případě pasiv. Zahrnují rozdíly z cenových kotací nebo tržních směnných kurzů.

—   Dohoda o zpětném odprodeji („reverzní repo“: smlouva, podle které držitel hotovosti nakupuje aktivum a současně se zavazuje prodat je zpět za dohodnutou cenu na požádání nebo po stanovené lhůtě, nebo nastane-li určitá událost. Někdy se repo obchod sjednává prostřednictvím třetí strany („tripartitní repo“).

—   Reverzní transakce (repo obchody): operace, kdy vykazující subjekt kupuje („reverzní repo“) nebo prodává („repo“) aktiva v rámci repo obchodu nebo provádí úvěrové operace proti kolaterálu.

—   Cenné papíry držené jako účelové portfolio: vyčleněné investice držené jako prostředky v rámci protipoložky, které se skládají z cenných papírů, akciových nástrojů, majetkových účastí nebo investic do dceřiných společností a kterým na straně pasiv rozvahy odpovídá určitá položka, bez ohledu na to, zda existuje právní, zákonné či jiné omezení, např. penzijní fondy, systémy odstupného, rezervy, kapitál, rezervní fondy.

—   Vypořádání: akt zbavující dvě nebo více stran závazků z vzájemného převodu peněžních prostředků nebo aktiv. V rámci transakcí v Eurosystému se vypořádáním rozumí vyrovnání čistých zůstatků z transakcí v Eurosystému, přičemž se vyžaduje převod aktiv.

—   Den vypořádání: den, ke kterému byl zúčtován konečný a neodvolatelný převod hodnoty na účtech příslušné zúčtovací instituce. To lze provést bezprostředně (reálný čas), tentýž den (denní uzávěrka) nebo k dohodnutému dni po dni, ke kterému došlo k účetnímu případu.

—   Zvláštní práva čerpání: úročené mezinárodní rezervní aktivum vytvořené MMF v roce 1969 k doplnění jiných rezervních aktiv členských zemí.

—   Spotový kurz: kurz, za který dochází k vypořádání transakce v den vypořádání spotové operace. U forwardových měnových transakcí je spotovým kurzem kurz, k němuž se přidají forwardové body s cílem odvodit forwardový kurz.

—   Den vypořádání spotové operace: den, kdy dojde k vypořádání spotové transakce s finančním nástrojem v souladu se zvyklostmi, které na trhu s tímto finančním nástrojem převládají.

—   Rovnoměrné odpisování: odpisování, které je po danou dobu stanoveno rovnoměrným rozdělením pořizovací ceny aktiva, snížené o jeho odhadnutou zbytkovou hodnotu, na odhadovanou dobu použitelnosti aktiva.

—   Realizační cena: cena stanovená v opční smlouvě, za kterou lze opci vykonat.

—   Syntetický nástroj: finanční nástroj uměle vytvořený spojením dvou či více nástrojů s cílem replikovat peněžní toky a způsoby oceňování jiného nástroje. K tomu běžně dochází prostřednictvím finančního zprostředkovatele.

—   TARGET2: transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase podle obecných zásad ECB/2007/2 ze dne 26. dubna 2007 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (1).

—   Transakční náklady: náklady, které lze identifikovat jako náklady související s určitou transakcí.

—   Cena transakce: cena dohodnutá mezi stranami při sjednání smlouvy.

—   Nerealizované zisky nebo ztráty: zisky nebo ztráty vznikající z přecenění aktiv ve srovnání s jejich upravenými pořizovacími cenami.

---

(1)  Úř. věst. L 237, 8.9.2007, s. 1.

---

PŘÍLOHA III

POPIS METODY ZÚČTOVÁNÍ PODLE ZPŮSOBU EKONOMICKÉHO POSOUZENÍ

(včetně „standardní“ a „alternativní“ metody uvedené v článku 5)

1.   Zúčtování ke dni sjednání transakce

1.1   Zúčtování ke dni sjednání transakce lze provést buď „standardní metodou“ nebo „alternativní metodou“.

1.2   Čl. 5 odst. 1 písm. a) odkazuje na „standardní metodu“.

1.2.1   Transakce se vykazují na podrozvahových účtech ke dni sjednání transakce. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a transakce se vykáže na rozvahových účtech.

1.2.2   Pozice v cizí měně se mění ke dni sjednání transakce. Proto se ke dni sjednání transakce vypočítávají i realizované kurzové zisky a ztráty z netto prodejů. Netto nákupy cizí měny ovlivňují průměrnou pořizovací cenu devizových rezerv ke dni sjednání transakce.

1.3   Čl. 5 odst. 1 písm. b) odkazuje na „alternativní metodu“.

1.3.1   Na rozdíl od „standardní metody“ se na podrozvahových účtech neprovádí denní zúčtování sjednaných transakcí, u nichž dochází k vypořádání k pozdějšímu dni. Realizované zisky a nové průměrné ceny měny (v případě nákupů cizí měny) a průměrné pořizovací ceny (v případě nákupů cenných papírů) se stanoví ke dni vypořádání (1).

1.3.2   U transakcí sjednaných v jednom roce, ale splatných v roce následujícím se zisk vykazuje „standardní metodou“. To znamená, že výsledky prodeje ovlivňují výkaz zisku a ztráty v roce, ve kterém byla transakce sjednána, a nákupy mění průměrné ceny aktiv v roce, ve kterém byla transakce sjednána.

1.4   Následující tabulka zachycuje hlavní charakteristické rysy obou metod pro jednotlivé měnové nástroje a cenné papíry.

| ZÚČTOVÁNÍ KE DNI SJEDNÁNÍ TRANSAKCE |
| --- |
| „Standardní metoda“ | „Alternativní metoda“ |
| Měnové spotové transakce – postup v průběhu roku |
| Měnové nákupy se vykazují na podrozvahových účtech ke dni sjednání transakce a od tohoto dne ovlivňují průměrnou cenu cizí měny.
  Zisky a ztráty z prodeje se považují za realizované ke dni transakce/sjednání transakce. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a provede se záznam v rozvaze. | Měnové nákupy se vykazují na rozvahových účtech ke dni vypořádání a od tohoto dne ovlivňují průměrnou cenu cizí měny.
  Zisky a ztráty z prodeje se považují za realizované ke dni vypořádání. Ke dni sjednání transakce se v rozvaze neprovádí žádný záznam. |
| Měnové forwardové transakce – postup v průběhu roku |
| Zachycují se způsobem uvedeným výše pro spotové transakce, účtují se však ve spotovém kurzu transakce. | Měnové nákupy se vykazují na podrozvahových účtech ke dni vypořádání spotové operace a ovlivňují průměrnou cenu měny od tohoto dne a ve spotovém kurzu transakce.
  Měnové prodeje se vykazují na podrozvahových účtech ke dni vypořádání spotové operace. Zisky a ztráty se považují za realizované ke dni vypořádání spotové operace.
  Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a provede se záznam v rozvaze.
  K zachycení na konci účetního období viz níže. |
| Měnové spotové a forwardové transakce sjednané v prvním roce a se dnem vypořádání spotové operace v druhém roce |
| Zvláštní úprava není nutná, protože transakce se účtují ke dni, kdy byly sjednány, a k tomuto dni se vykazují i zisky a ztráty. | Vykazují se podle „standardní metody“ (2):






  — | Měnové prodeje se zachycují na podrozvahových účtech v prvním roce, aby bylo možné vykázat realizované zisky nebo ztráty v účetním období, ve kterém byla transakce sjednána. |

ZÚČTOVÁNÍ KE DNI SJEDNÁNÍ TRANSAKCE

„Standardní metoda“

„Alternativní metoda“

Měnové spotové transakce – postup v průběhu roku

Měnové nákupy se vykazují na podrozvahových účtech ke dni sjednání transakce a od tohoto dne ovlivňují průměrnou cenu cizí měny.

Zisky a ztráty z prodeje se považují za realizované ke dni transakce/sjednání transakce. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a provede se záznam v rozvaze.

Měnové nákupy se vykazují na rozvahových účtech ke dni vypořádání a od tohoto dne ovlivňují průměrnou cenu cizí měny.

Zisky a ztráty z prodeje se považují za realizované ke dni vypořádání. Ke dni sjednání transakce se v rozvaze neprovádí žádný záznam.

Měnové forwardové transakce – postup v průběhu roku

Zachycují se způsobem uvedeným výše pro spotové transakce, účtují se však ve spotovém kurzu transakce.

Měnové nákupy se vykazují na podrozvahových účtech ke dni vypořádání spotové operace a ovlivňují průměrnou cenu měny od tohoto dne a ve spotovém kurzu transakce.

Měnové prodeje se vykazují na podrozvahových účtech ke dni vypořádání spotové operace. Zisky a ztráty se považují za realizované ke dni vypořádání spotové operace.

Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a provede se záznam v rozvaze.

K zachycení na konci účetního období viz níže.

Měnové spotové a forwardové transakce sjednané v prvním roce a se dnem vypořádání spotové operace v druhém roce

Zvláštní úprava není nutná, protože transakce se účtují ke dni, kdy byly sjednány, a k tomuto dni se vykazují i zisky a ztráty.

Vykazují se podle „standardní metody“ (2):

—

Měnové prodeje se zachycují na podrozvahových účtech v prvním roce, aby bylo možné vykázat realizované zisky nebo ztráty v účetním období, ve kterém byla transakce sjednána.

| — | Měnové nákupy se zachycují na podrozvahových účtech v prvním roce a ovlivňují průměrnou cenu cizí měny od tohoto dne. |
| --- | --- |

—

Měnové nákupy se zachycují na podrozvahových účtech v prvním roce a ovlivňují průměrnou cenu cizí měny od tohoto dne.

| — | Přecenění devizových rezerv na konci roku musí zohlednit netto nákupy nebo prodeje se dnem vypořádání spotové operace v následujícím účetním období. |
| --- | --- |

—

Přecenění devizových rezerv na konci roku musí zohlednit netto nákupy nebo prodeje se dnem vypořádání spotové operace v následujícím účetním období.

Transakce s cennými papíry – postup v průběhu roku

Nákupy a prodeje se vykazují na podrozvahových účtech ke dni sjednání transakce. K tomuto dni se vykazují i zisky a ztráty. Ke dni vypořádání se zůstatky na podrozvahových účtech odúčtují opačným zápisem a provede se záznam v rozvaze, tj. stejně jako u měnových spotových transakcí.

Všechny transakce se vykazují ke dni vypořádání; avšak viz postup na konci účetního období níže. Vliv na průměrné ceny (v případě nákupů) a zisky nebo ztráty (v případě prodejů) se proto vykazuje ke dni vypořádání.

Transakce s cennými papíry sjednané v prvním roce a se dnem vypořádání spotové operace v druhém roce

Zvláštní úprava není nutná, protože transakce a její důsledky se účtují již ke dni sjednání.

Realizované zisky a ztráty se vykazují v prvním roce na konci účetního období, tj. stejně jako u měnových spotových transakcí, nákupy jsou zahrnuty do přecenění na konci roku (3)

2.   Denní účtování naběhlých úroků včetně prémií nebo diskontů

2.1   Naběhlé úroky, prémie nebo diskont související s finančními nástroji v cizí měně se vypočítávají a účtují denně, a to nezávisle na skutečných peněžních tocích. To znamená, že se pozice v cizí měně mění v okamžiku, kdy se takto naběhlý úrok zaúčtuje, nikoliv v okamžiku, kdy je vyplacen či přijat (4).

2.2   Časová rozlišení kupónových výnosů a amortizace prémie či diskontu se vypočítávají a účtují ode dne vypořádání nákupu cenného papíru do dne vypořádání prodeje či do dne splatnosti.

2.3   Následující tabulka zachycuje vliv denního zúčtování časového rozlišení úroků na devizové rezervy, např. splatný úrok a amortizované prémie či diskonty):

Denní účtování časového rozlišení úroků jako součást metody zúčtování podle způsobu ekonomického posouzení

Časová rozlišení nástrojů v cizí měně se vypočítávají a účtují denně ve směnném kurzu příslušného dne.

Vliv na devizové rezervy

Časová rozlišení úroků ovlivňují pozici v cizí měně v okamžiku, kdy jsou zaúčtována, v budoucnosti k opačnému zúčtování nedochází. Položka časového rozlišení se vyrovná v okamžiku skutečného přijetí nebo skutečné výplaty peněžních prostředků. K ovlivnění pozice v cizí měně ke dni vypořádání nedochází, protože časové rozlišení úroku je již zahrnuto v pozici, která se pravidelně přeceňuje.

---

(1)  U forwardových měnových transakcí je pozice v cizí měně ovlivněna v den vypořádání spotové operace (tj. obvykle den sjednání transakce plus dva dny).

(2)  Jako vždy lze uplatňovat zásadu významnosti, pokud tyto transakce nemají podstatný vliv na pozici v cizí měně nebo na výkaz zisku a ztráty.

(3)  Zásadu významnosti lze uplatnit, pokud tyto transakce nemají podstatný vliv na pozici v cizí měně nebo na výkaz zisku a ztráty.

(4)  Pro zjišťování položek časového rozlišení lze použít dvě metody. První je „metoda kalendářních dnů“, v níž se položky časového rozlišení vykazují každý kalendářní den nezávisle na tom, zda se jedná o sobotu, neděli, den pracovního klidu nebo obchodní den. Druhá je „metoda obchodních dnů“, kdy se položky časového rozlišení vykazují pouze v obchodních dnech. Žádná z těchto metod není upřednostněna. Pokud však není poslední den roku obchodním dnem, musí být zahrnut v obou postupech vykazování položek časového rozlišení.

---

PŘÍLOHA IV

PRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY
   (1)

AKTIVA

| Položka rozvahy (3) | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění | Oblast působnosti (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Zlato a pohledávky ve zlatě | Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: a) operací revalvace nebo devalvace a b) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den | Tržní hodnota | Povinné |
| 2 | 2 | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny | Pohledávky za protistranami, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně | | |
| 2.1 | 2.1 | Pohledávky za Mezinárodním měnovým fondem (MMF) | a) | Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
  Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“ |

Položka rozvahy (3)

Obsah položky rozvahy

Princip ocenění

Oblast působnosti (4)

1

1

Zlato a pohledávky ve zlatě

Fyzické zlato, tj. pruty, mince, plátky, nugety v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: a) operací revalvace nebo devalvace a b) swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den

Tržní hodnota

Povinné

2

2

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

Pohledávky za protistranami, které nejsou rezidenty eurozóny (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo eurozónu) v cizí měně

2.1

2.1

Pohledávky za Mezinárodním měnovým fondem (MMF)

a)

Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF. Účet č. 2 MMF (euroúčet pro správní výdaje) lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny“

| a) | Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto)
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

| b) | Zvláštní práva čerpání
  Stavy zvláštních práv čerpání (brutto) |
| --- | --- |

b)

Stavy zvláštních práv čerpání (brutto)

| b) | Zvláštní práva čerpání
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

| c) | Ostatní pohledávky
  Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady do svěřeneckých fondů pod správou MMF |
| --- | --- |

c)

Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady do svěřeneckých fondů pod správou MMF

| c) | Ostatní pohledávky
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

c)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

2.2

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa |
| --- | --- |

a)

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

| b) | Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

b)

Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané nerezidenty eurozóny

| b) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| ii) | Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena a kurz devizového trhu |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena a kurz devizového trhu

Povinné

| c) | Zahraniční úvěry (vklady) mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Zahraniční úvěry
  Vklady ve jmenovité hodnotě přepočtené kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

c)

Vklady ve jmenovité hodnotě přepočtené kurzem devizového trhu

Povinné

| d) | Ostatní zahraniční aktiva
  Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu |
| --- | --- |

d)

Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu

| d) | Ostatní zahraniční aktiva
  Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

d)

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

3

3

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| a) | Investice do cenných papírů uvnitř eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

a)

Směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, akciové nástroje držené jako součást devizových rezerv, všechny vydané rezidenty eurozóny

| a) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| ii) | Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení, a kurz devizového trhu

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena a kurz devizového trhu |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena a kurz devizového trhu

Povinné

| b) | Ostatní pohledávky za rezidenty eurozóny jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní |
| --- | --- |

b)

Úvěry, vklady, reverzní repa, ostatní

| b) | Ostatní pohledávky
  Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu |
| --- | --- |

b)

Vklady a ostatní úvěry v jmenovité hodnotě, přepočtené kurzem devizového trhu

Povinné

4

4

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

4.1

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den. Reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech |
| --- | --- |

a)

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den. Reverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech

| a) | Zůstatky u bank mimo eurozónu
  Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| b) | Investice do cenných papírů mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“
  Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

b)

Akciové nástroje, směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu, všechny vydané nerezidenty eurozóny

| b) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| ii) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iv) | Obchodovatelné akciové nástroje

  Tržní cena |
| --- | --- |

iv)

Obchodovatelné akciové nástroje

Tržní cena

Povinné

| c) | Úvěry mimo eurozónu jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Úvěry mimo eurozónu
  Vklady v jmenovité hodnotě |
| --- | --- |

c)

Vklady v jmenovité hodnotě

Povinné

| d) | Cenné papíry jiné než v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“, vydané subjekty mimo eurozónu
  Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění |
| --- | --- |

d)

Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi, např. Evropskou investiční bankou, bez ohledu na jejich zeměpisné umístění

| d) | i) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| ii) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

ii)

Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| iii) | Neobchodovatelné cenné papíry

  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

iii)

Neobchodovatelné cenné papíry

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

4.2

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

Poskytování úvěrů podle podmínek ERM II

Jmenovitá hodnota

Povinné

5

5

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v příloze I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5)

5.1

5.1

Hlavní refinanční operace

Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle jeden týden

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

5.2

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

5.3

5.3

Repo operace jemného dolaďování

Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

5.4

5.4

Strukturální reverzní repo operace

Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

5.5

5.5

Mezní zápůjční facilita

Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům (stálá facilita)

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

5.6

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

Povinné

6

6

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

Běžné účty, termínové vklady, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů pod položkou aktiv 7 „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“ (včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších devizových rezerv eurozóny) a ostatní pohledávky. Korespondentské účty u zahraničních úvěrových institucí eurozóny. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Pohledávky z operací měnové politiky národní centrální banky předtím, než se stala členem Eurosystému

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

Povinné

7

7

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

7.1

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

Cenné papíry vydané v eurozóně a držené pro účely měnové politiky. Dluhové cenné papíry ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování

| a) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| b) | Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení (pořizovací cena, je-li znehodnocení kryto rezervou v položce pasiv 13 b) „rezervy“)
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení (pořizovací cena, je-li znehodnocení kryto rezervou v položce pasiv 13 b) „rezervy“)

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| c) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

c)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

7.2

7.2

Ostatní cenné papíry

Cenné papíry jiné než v položce 7.1 „cenné papíry držené pro účely měnové politiky“ a v položce 11.3 „ostatní finanční aktiva“; směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, papíry peněžního trhu držené přímo, včetně státních dluhopisů, které pochází z období před začátkem HMU, v eurech. Akciové nástroje

| a) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| b) | Obchodovatelné cenné klasifikované jako držené do splatnosti
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| c) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

c)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

| d) | Obchodovatelné akciové nástroje
  Tržní cena |
| --- | --- |

d)

Tržní cena

Povinné

8

8

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

Pohledávky za vládními institucemi z doby před zahájením HMU (neobchodovatelné cenné papíry, úvěry)

Vklady nebo úvěry ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně

Povinné

—

9

Pohledávky uvnitř Eurosystému+

—

9.1

Podíl na základním kapitálu ECB+

Pouze položka rozvahy národní centrální banky.

Podíl každé národní centrální banky na základním kapitálu ECB podle Smlouvy a příslušného klíče pro upisování základního kapitálu a příspěvky podle článku 48.2 statutu ESCB

Pořizovací cena

Povinné

—

9.2

Pohledávky z převodu devizových rezerv+

Pouze položka rozvahy národní centrální banky.

Pohledávky v eurech za ECB z počátečních a dodatečných převodů devizových rezerv podle článku 30 statutu ESCB

Jmenovitá hodnota

Povinné

—

9.3

Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB+

Položka pouze pro rozvahy ECB

Pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB

Pořizovací cena

Povinné

—

9.4

Čisté pohledávky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému+

   (2)

Pro národní centrální banky: čistá pohledávka související s použitím klíče pro přidělování bankovek (tj. včetně zůstatků uvnitř Eurosystému v souvislosti s vydáním bankovek Evropskou centrální bankou), s vyrovnávací částkou a účetním zachycením jejího vyrovnání podle rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (6)

Pro ECB: pohledávky související s vydáním bankovek Evropskou centrální bankou podle rozhodnutí ECB/2010/29

Jmenovitá hodnota

Povinné

—

9.5

Ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)+

Čistá pozice těchto podpoložek:

| a) | pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků - viz též položka pasiv 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ |
| --- | --- |

a)

pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET2 a korespondentských účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků - viz též položka pasiv 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“

| a) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| b) | pohledávka vyplývající z rozdílu mezi souhrnnými měnovými příjmy a měnovými příjmy k přerozdělení. Má význam jen pro období mezi zaúčtováním měnových příjmů v rámci roční závěrky a zúčtováním k poslednímu pracovnímu dni v měsíci lednu každého roku |
| --- | --- |

b)

pohledávka vyplývající z rozdílu mezi souhrnnými měnovými příjmy a měnovými příjmy k přerozdělení. Má význam jen pro období mezi zaúčtováním měnových příjmů v rámci roční závěrky a zúčtováním k poslednímu pracovnímu dni v měsíci lednu každého roku

| b) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| c) | ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování příjmů ECB (2) |
| --- | --- |

c)

ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování příjmů ECB (2)

| c) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

c)

Jmenovitá hodnota

Povinné

9

10

Nevypořádané položky

Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně šeků k inkasu

Jmenovitá hodnota

Povinné

9

11

Ostatní aktiva

9

11.1

Mince eurozóny

Euromince, není-li národní centrální banka zákonným emitentem

Jmenovitá hodnota

Povinné

9

11.2

Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

Pozemky a budovy, zařízení a vybavení včetně počítačového vybavení, programové vybavení

Pořizovací cena snížená o odpisy

Odpisové sazby:

| — | počítačové a související technické nebo programové vybavení a motorová vozidla: 4 rokyt |
| --- | --- |

—

počítačové a související technické nebo programové vybavení a motorová vozidla: 4 rokyt

| — | zařízení, vybavení budov a stroje: 10 let |
| --- | --- |

—

zařízení, vybavení budov a stroje: 10 let

| — | budovy a kapitalizovaný výdaj na podstatnou modernizaci: 25 let |
| --- | --- |

—

budovy a kapitalizovaný výdaj na podstatnou modernizaci: 25 let

Kapitalizace výdajů: omezena (méně než 10 000 EUR bez DPH: nedochází ke kapitalizaci)

Doporučené

9

11.3

Ostatní finanční aktiva

| — | Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů |
| --- | --- |

—

Majetkové účasti a investice do dceřiných společností, akcie držené ze strategických důvodů

| — | Cenné papíry včetně akcií a ostatní finanční nástroje a zůstatky (např. termínové vklady a běžné účty) držené jako účelové portfolio |
| --- | --- |

—

Cenné papíry včetně akcií a ostatní finanční nástroje a zůstatky (např. termínové vklady a běžné účty) držené jako účelové portfolio

| — | Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce |
| --- | --- |

—

Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce

| a) | Obchodovatelné akciové nástroje
  Tržní cena |
| --- | --- |

a)

Tržní cena

Doporučené

| b) | Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie a jakékoli jiné akciové nástroje držené jako stálá investice
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení |
| --- | --- |

b)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Doporučené

| c) | Investice do dceřiných společností nebo významné účasti
  Net asset value |
| --- | --- |

c)

Net asset value

Doporučené

| d) | Obchodovatelné cenné papíry jiné než držené do splatnosti
  Tržní cena
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

d)

Tržní cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Doporučené

| e) | Obchodovatelné cenné papíry klasifikované jako držené do splatnosti nebo držené jako stálá investice
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

e)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Doporučené

| f) | Neobchodovatelné cenné papíry
  Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení
  Prémie nebo diskonty se amortizují |
| --- | --- |

f)

Pořizovací cena, v níž se zohlední znehodnocení

Prémie nebo diskonty se amortizují

Doporučené

| g) | Zůstatky u bank a úvěry
  Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky nebo vklady v cizích měnách |
| --- | --- |

g)

Jmenovitá hodnota, přepočtená kurzem devizového trhu, pokud jsou zůstatky nebo vklady v cizích měnách

Doporučené

9

11.4

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

Povinné

9

11.5

Položky časového rozlišení aktivní

Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady příštích období a časové rozlišení úroků (tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem)

Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte za tržní kurz

Povinné

9

11.6

Ostatní

Zálohy, úvěry a ostatní menší položky.

Předběžné účty přecenění (pouze rozvahová položka během roku: nerealizované ztráty ke dnům přecenění během roku, které nejsou kryty příslušnými účty přecenění v položce pasiv „účty přecenění“). Úvěry poskytnuté na základě správy majetku. Investice související s vklady klientů ve zlatě. Mince znějící na národní měnové jednotky eurozóny. Běžné výdaje (kumulovaná ztráta běžného roku), neuhrazená ztráta z minulého roku. Čistá penzijní aktiva

Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena

Doporučené

Předběžné účty přecenění

Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz

Povinné

Investice související s vklady klientů ve zlatě

Tržní hodnota

Povinné

Nevyrovnané pohledávky vzniklé v důsledku selhání protistran Eurosystému v kontextu úvěrových operací Eurosystému

Nevyrovnané pohledávky (ze selhání)

Jmenovitá/návratná hodnota (před/po úhradě ztrát)

Povinné

Aktiva nebo pohledávky (vůči třetím osobám) přivlastněné a/nebo nabyté v souvislosti s realizací zajištění poskytnutého protistranami Eurosystému, u nichž došlo k selhání

Aktiva nebo pohledávky (ze selhání)

Pořizovací cena (v případě finančních aktiv denominovaných v cizí měně se přepočte kurzem devizového trhu v okamžiku nabytí)

Povinné

—

12

Ztráta za rok

Jmenovitá hodnota

Povinné

PASIVA

| Položka rozvahy (8) | Obsah položky rozvahy | Princip ocenění | Oblast působnosti (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Bankovky v oběhu
   (7) | a) | Eurobankovky plus/minus úpravy související s použitím klíče pro přidělování bankovek podle rozhodnutí ECB/2010/23 a rozhodnutí ECB/2010/29 |

Položka rozvahy (8)

Obsah položky rozvahy

Princip ocenění

Oblast působnosti (9)

1

1

Bankovky v oběhu
   (7)

a)

Eurobankovky plus/minus úpravy související s použitím klíče pro přidělování bankovek podle rozhodnutí ECB/2010/23 a rozhodnutí ECB/2010/29

| a) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| b) | Bankovky znějící na národní měnové jednotky eurozóny během roku přechodu na hotovostní euro |
| --- | --- |

b)

Bankovky znějící na národní měnové jednotky eurozóny během roku přechodu na hotovostní euro

| b) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota

Povinné

2

2

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky

Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7

2.1

2.1

Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv)

Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí s povinností minimálních rezerv podle statutu ESCB. Tato položka obsahuje v první řadě účty používané k držení minimálních rezerv

Jmenovitá hodnota

Povinné

2.2

2.2

Vkladová facilita

Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita)

Jmenovitá hodnota

Povinné

2.3

2.3

Termínové vklady

Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování

Jmenovitá hodnota

Povinné

2.4

2.4

Repo operace jemného dolaďování

Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

2.5

2.5

Závazky z vyrovnání marže

Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv poskytnutých k zajištění úvěrů pro tyto úvěrové instituce

Jmenovitá hodnota

Povinné

3

3

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně

Repo transakce v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv 7 „cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“. Ostatní operace, které nesouvisejí s měnovou politikou Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny. Závazky/vklady vyplývající z operací měnové politiky zahájených centrální bankou předtím, než se stala členem Eurosystému

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

4

4

Emitované dluhové cenné papíry

Pouze položka rozvahy ECB - pro národní centrální banky přechodná položka rozvahy.

Dluhové cenné papíry popsané v příloze I obecných zásad ECB/2000/7. Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity

Pořizovací cena

Prémie nebo diskonty se amortizují

Povinné

5

5

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny

5.1

5.1

Závazky vůči vládním institucím

Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání

Jmenovitá hodnota

Povinné

5.2

5.2

Ostatní pasiva

Běžné účty zaměstnanců, společností a klientů včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí osvobozených od povinnosti držet minimální rezervy (viz položka pasiv 2.1 „běžné účty“); termínové vklady, vklady splatné na požádání

Jmenovitá hodnota

Povinné

6

6

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

Běžné účty, termínové vklady, vklady splatné na požádání včetně účtů pro účely platebního styku a účtů pro správu rezerv: jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí včetně Evropské komise; běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech.

Zůstatky centrálních bank členských států, jejichž měnou není euro, na účtech systému TARGET2

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Povinné

7

7

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

Běžné účty, závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

8

8

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

8.1

8.1

Vklady, zůstatky a ostatní závazky

Běžné účty. Závazky z rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo se zlatem

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

8.2

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

Výpůjčky podle podmínek ERM II

Jmenovitá hodnota, přepočet kurzem devizového trhu

Povinné

9

9

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi nebo národní centrální bance

Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz

Povinné

—

10

Závazky uvnitř Eurosystému+

—

10.1

Závazky z převodu devizových rezerv+

Pouze položka rozvahy ECB (v eurech)

Jmenovitá hodnota

Povinné

—

10.2

Závazky související s emisí dluhových cenných papírů ECB+)

Pouze položka rozvahy národní centrální banky.

Závazek uvnitř Eurosystému vůči ECB vyplývající z emise dluhových cenných papírů ECB

Pořizovací cena

Povinné

—

10.3

Čisté závazky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému
   (7)

Pouze položka rozvahy národních centrálních bank.

Pro národní centrální banky: čisté závazky související s použitím klíče pro přidělování bankovek (tj. včetně zůstatků uvnitř Eurosystému v souvislosti s vydáním bankovek Evropskou centrální bankou), s vyrovnávací částkou a účetním zachycením jejího vyrovnání podle rozhodnutí ECB/2010/23

Jmenovitá hodnota

Povinné

—

10.4

Ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)+

Čistá pozice těchto podpoložek:

| a) | závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků - viz také položka aktiv 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“ |
| --- | --- |

a)

závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET2 a na korespondentských účtech národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků - viz také položka aktiv 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“

| a) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| b) | závazky vyplývající z rozdílu mezi souhrnnými měnovými příjmy a měnovými příjmy k přerozdělení. Má význam jen pro období mezi zaúčtováním měnových příjmů v rámci roční závěrky a zúčtováním k poslednímu pracovnímu dni v měsíci lednu každého roku |
| --- | --- |

b)

závazky vyplývající z rozdílu mezi souhrnnými měnovými příjmy a měnovými příjmy k přerozdělení. Má význam jen pro období mezi zaúčtováním měnových příjmů v rámci roční závěrky a zúčtováním k poslednímu pracovnímu dni v měsíci lednu každého roku

| b) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota

Povinné

| c) | ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování příjmů ECB (7) |
| --- | --- |

c)

ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému denominované v eurech, včetně prozatímního přerozdělování příjmů ECB (7)

| c) | Jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

c)

Jmenovitá hodnota

Povinné

10

11

Nevypořádané položky

Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně žirových převodů

Jmenovitá hodnota

Povinné

10

12

Ostatní pasiva

10

12.1

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

Rozdíly z přecenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových swapů, dohod o forwardové úrokové míře, forwardových transakcí s cennými papíry, měnových spotových transakcí ode dne sjednání transakce do dne vypořádání

Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za kurz devizového trhu

Povinné

10

12.2

Položky časového rozlišení pasivní

Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období

Jmenovitá hodnota, cizí měna se přepočte za tržní kurz

Povinné

10

12.3

Ostatní

Daňové závazky. Účty v cizí měně ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv 11.3 „ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady kromě minimálních rezerv. Jiné menší položky. Běžné příjmy (kumulovaný zisk běžného roku), zisk minulého roku před rozdělením. Závazky ze správy svěřeného majetku. Vklady klientů ve zlatě. Mince v oběhu, je-li národní centrální banka jejich zákonným emitentem. Bankovky v oběhu znějící na národní měnové jednotky eurozóny, které přestaly být zákonným platidlem, avšak jsou i po roce, kdy došlo k přechodu na hotovostní euro, stále v oběhu, pokud nejsou vykázány v položce pasiv „rezervy“. Čisté závazky z penzí.

Jmenovitá hodnota nebo cena repa

Doporučené

Vklady klientů ve zlatě

Tržní hodnota

Vklady klientů ve zlatě: Povinné

10

13

Rezervy

| a) | Na důchody, kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí výdaje, rezervy na bankovky znějící na národní měnové jednotky eurozóny, které přestaly být zákonným platidlem, ale jsou stále v oběhu, pokud tyto bankovky nejsou vykázány v položce pasiv 12.3 „ostatní pasiva/ostatní“.
  Příspěvky národních centrálních bank ECB podle článku 48.2 statutu ESCB se konsolidují s příslušnými částkami uvedenými v položce aktiv 9.1 „podíl na základním kapitálu ECB“+ |
| --- | --- |

a)

Na důchody, kurzová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata a na ostatní účely, např. očekávané budoucí výdaje, rezervy na bankovky znějící na národní měnové jednotky eurozóny, které přestaly být zákonným platidlem, ale jsou stále v oběhu, pokud tyto bankovky nejsou vykázány v položce pasiv 12.3 „ostatní pasiva/ostatní“.

Příspěvky národních centrálních bank ECB podle článku 48.2 statutu ESCB se konsolidují s příslušnými částkami uvedenými v položce aktiv 9.1 „podíl na základním kapitálu ECB“+

| a) | Pořizovací cena/jmenovitá hodnota |
| --- | --- |

a)

Pořizovací cena/jmenovitá hodnota

Doporučené

| b) | Na rizika protistran nebo úvěrové riziko vyplývající z operací měnové politiky |
| --- | --- |

b)

Na rizika protistran nebo úvěrové riziko vyplývající z operací měnové politiky

| b) | Jmenovitá hodnota (v poměru ke klíči k upisování základního kapitálu ECB; na základě ocenění ke konci roku provedeného Radou guvernérů) |
| --- | --- |

b)

Jmenovitá hodnota (v poměru ke klíči k upisování základního kapitálu ECB; na základě ocenění ke konci roku provedeného Radou guvernérů)

Povinné

11

14

Účty přecenění

Účty přecenění související s cenovými pohyby zlata, všech typů cenných papírů v eurech, všech typů cenných papírů v cizí měně, opcí; rozdíly z tržního ocenění úrokových derivátů; účty přecenění související s pohyby směnných kurzů pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání.

Příspěvky národních centrálních bank ECB podle článku 48.2 statutu ESCB se konsolidují s příslušnými částkami uvedenými v položce aktiv 9.1 „podíl na základním kapitálu ECB“+

Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz

Povinné

12

15

Kapitál a rezervní fondy

12

15.1

Kapitál

Splacený základní kapitál - kapitál ECB se konsoliduje s podíly národních centrálních bank na základním kapitálu

Jmenovitá hodnota

Povinné

12

15.2

Rezervní fondy

Zákonné a jiné rezervní fondy. Nerozdělený zisk

Příspěvky národních centrálních bank ECB podle článku 48.2 statutu ESCB se konsolidují s příslušnými částkami uvedenými v položce aktiv 9.1 „podíl na základním kapitálu ECB“+

Jmenovitá hodnota

Povinné

10

16

Zisk za rok

Jmenovitá hodnota

Povinné

---

(1)  Pravidla pro zveřejňování informací o eurobankovkách v oběhu, o úrocích z čistých pohledávek nebo závazků uvnitř Eurosystému vyplývajících z přidělování eurobankovek v rámci Eurosystému a o měnových příjmech by ve zveřejňovaných ročních účetních závěrkách národních centrálních bank měla být harmonizována. Položky, které je třeba harmonizovat, jsou v přílohách IV, VIII a IX označeny hvězdičkou.

(2)  Položky, které mají být harmonizovány. Viz 5. bod odůvodnění těchto obecných zásad.

(3)  Číslování v prvním sloupci se vztahuje na formáty rozvahy uvedené v přílohách V, VI a VII (týdenní finanční výkazy a konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému). Číslování ve druhém sloupci se vztahuje na formát rozvahy uvedený v příloze VIII (roční rozvaha centrální banky). Položky označené znaménkem „+“ jsou konsolidovány v týdenních finančních výkazech Eurosystému.

(4)  Pravidla pro sestavování a oceňování uvedená v této příloze se považují za povinná pro účty ECB a pro všechna podstatná aktiva a pasiva na účtech národních centrálních bank pro účely Eurosystému (tj. podstatná pro fungování Eurosystému).

(5)  Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.

(6)  Viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku.

(7)  Položky, které mají být harmonizovány. Viz 5. bod odůvodnění těchto obecných zásad.

(8)  Číslování v prvním sloupci se vztahuje na formáty rozvahy uvedené v přílohách V, VI a VII (týdenní finanční výkazy a konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému). Číslování ve druhém sloupci se vztahuje na formát rozvahy uvedený v příloze VIII (roční rozvaha centrální banky). Položky označené znaménkem „+“ jsou konsolidovány v týdenních finančních výkazech Eurosystému.

(9)  Pravidla pro sestavování a oceňování uvedená v této příloze se považují za povinná pro účty ECB a pro všechna podstatná aktiva a pasiva na účtech národních centrálních bank pro účely Eurosystému (tj. podstatná pro fungování Eurosystému).

---

PŘÍLOHA V

Konsolidovaná týdenní rozvaha Eurosystému: formát používaný pro zveřejňování po skončení čtvrtletí

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Aktiva (1) | Zůstatek k ... | Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě: | Pasiva | Zůstatek k ... | Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě: |
| transakcí | úprav ke konci čtvrtletí | transakcí | úprav ke konci čtvrtletí |
| 1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |

(v milionech EUR)

Aktiva (1)

Zůstatek k ...

Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě:

Pasiva

Zůstatek k ...

Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě:

transakcí

úprav ke konci čtvrtletí

transakcí

úprav ke konci čtvrtletí

1.

Zlato a pohledávky ve zlatě

| 2. | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2.

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

| 2.1 | Pohledávky za MMF |
| --- | --- |

2.1

Pohledávky za MMF

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| 3. | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3.

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| 4. | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4.

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 5. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Hlavní refinanční operace

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

| 5.3 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Repo operace jemného dolaďování

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Strukturální reverzní repo operace

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Mezní zápůjční facilita

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

| 6. | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6.

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

| 7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7.

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Ostatní cenné papíry

| 8. | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8.

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

| 9. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

9.

Ostatní aktiva

| 1. | Bankovky v oběhu |
| --- | --- |

1.

Bankovky v oběhu

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky |
| --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky

| 2.1 | Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv)

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vkladová facilita

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Termínové vklady

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Repo operace jemného dolaďování

| 2.5. | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5.

Závazky z vyrovnání marže

| 3. | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně |
| --- | --- |

3.

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně

| 4. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

4.

Emitované dluhové cenné papíry

| 5. | Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5.

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Závazky vůči vládním institucím

| 5.2 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

5.2

Ostatní pasiva

| 6. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

| 7. | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7.

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

| 8. | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8.

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

| 8.1 | Vklady, zůstatky a ostatní závazky |
| --- | --- |

8.1

Vklady, zůstatky a ostatní závazky

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 9. | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9.

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

| 10. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

10.

Ostatní pasiva

| 11. | Účty přecenění |
| --- | --- |

11.

Účty přecenění

| 12. | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervní fondy

Aktiva celkem

Pasiva celkem

Celkové částky (součty a mezisoučty) nemusí odpovídat součtu dílčích částek z důvodu zaokrouhlování.

---

(1)  Tabulka aktiv může být též zveřejněna nad tabulkou pasiv.

---

PŘÍLOHA VI

Konsolidovaná týdenní rozvaha Eurosystému: formát používaný pro zveřejňování v průběhu čtvrtletí

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Aktiva (1) | Zůstatek k ... | Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě transakcí | Pasiva | Zůstatek k ... | Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě transakcí |
| 1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |

(v milionech EUR)

Aktiva (1)

Zůstatek k ...

Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě transakcí

Pasiva

Zůstatek k ...

Rozdíl ve srovnání s minulým týdnem na základě transakcí

1.

Zlato a pohledávky ve zlatě

| 2. | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2.

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

| 2.1 | Pohledávky za MMF |
| --- | --- |

2.1

Pohledávky za MMF

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| 3. | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3.

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| 4. | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4.

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 5. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Hlavní refinanční operace

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

| 5.3 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Repo operace jemného dolaďování

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Strukturální reverzní repo operace

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Mezní zápůjční facilita

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

| 6. | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6.

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

| 7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7.

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Ostatní cenné papíry

| 8. | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8.

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

| 9. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

9.

Ostatní aktiva

| 1. | Bankovky v oběhu |
| --- | --- |

1.

Bankovky v oběhu

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky |
| --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky

| 2.1 | Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv)

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vkladová facilita

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Termínové vklady

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Repo operace jemného dolaďování

| 2.5 | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5

Závazky z vyrovnání marže

| 3. | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně |
| --- | --- |

3.

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně

| 4. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

4.

Emitované dluhové cenné papíry

| 5. | Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5.

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Závazky vůči vládním institucím

| 5.2 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

5.2

Ostatní pasiva

| 6. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

| 7. | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7.

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

| 8. | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8.

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

| 8.1 | Vklady, zůstatky a ostatní závazky |
| --- | --- |

8.1

Vklady, zůstatky a ostatní závazky

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 9. | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9.

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

| 10. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

10.

Ostatní pasiva

| 11. | Účty přecenění |
| --- | --- |

11.

Účty přecenění

| 12. | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervní fondy

Aktiva celkem

Pasiva celkem

Celkové částky (součty a mezisoučty) nemusí odpovídat součtu dílčích částek z důvodu zaokrouhlování.

---

(1)  Tabulka aktiv může být též zveřejněna nad tabulkou pasiv.

---

PŘÍLOHA VII

Konsolidovaná roční rozvaha Eurosystému

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Aktiva (1) | Vykazovaný rok | Předchozí rok | Pasiva | Vykazovaný rok | Předchozí rok |
| 1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |

(v milionech EUR)

Aktiva (1)

Vykazovaný rok

Předchozí rok

Pasiva

Vykazovaný rok

Předchozí rok

1.

Zlato a pohledávky ve zlatě

| 2. | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2.

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

| 2.1 | Pohledávky za MMF |
| --- | --- |

2.1

Pohledávky za MMF

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| 3. | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3.

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| 4. | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4.

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 5. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Hlavní refinanční operace

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

| 5.3 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Repo operace jemného dolaďování

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Strukturální reverzní repo operace

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Mezní zápůjční facilita

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

| 6. | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6.

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

| 7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7.

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Ostatní cenné papíry

| 8. | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8.

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

| 9. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

9.

Ostatní aktiva

| 1. | Bankovky v oběhu |
| --- | --- |

1.

Bankovky v oběhu

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky |
| --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky

| 2.1 | Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv)

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vkladová facilita

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Termínové vklady

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Repo operace jemného dolaďování

| 2.5 | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5

Závazky z vyrovnání marže

| 3. | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně |
| --- | --- |

3.

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně

| 4. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

4.

Emitované dluhové cenné papíry

| 5. | Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5.

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Závazky vůči vládním institucím

| 5.2 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

5.2

Ostatní pasiva

| 6. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

| 7. | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7.

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

| 8. | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8.

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

| 8.1 | Vklady, zůstatky a ostatní závazky |
| --- | --- |

8.1

Vklady, zůstatky a ostatní závazky

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 9. | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9.

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

| 10. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

10.

Ostatní pasiva

| 11. | Účty přecenění |
| --- | --- |

11.

Účty přecenění

| 12. | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervní fondy

Aktiva celkem

Pasiva celkem

Celkové částky (součty a mezisoučty) nemusí odpovídat součtu dílčích částek z důvodu zaokrouhlování.

---

(1)  Tabulka aktiv může být též zveřejněna nad tabulkou pasiv.

---

PŘÍLOHA VIII

Roční rozvaha centrální banky
   (2)

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Aktiva (4) | Vykazovaný rok | Předchozí rok | Pasiva | Vykazovaný rok | Předchozí rok |
| 1. | Zlato a pohledávky ve zlatě |

(v milionech EUR)

Aktiva (4)

Vykazovaný rok

Předchozí rok

Pasiva

Vykazovaný rok

Předchozí rok

1.

Zlato a pohledávky ve zlatě

| 2. | Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

2.

Pohledávky v cizí měně za nerezidenty eurozóny

| 2.1 | Pohledávky za MMF |
| --- | --- |

2.1

Pohledávky za MMF

| 2.2 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva |
| --- | --- |

2.2

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční úvěry a jiná zahraniční aktiva

| 3. | Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny |
| --- | --- |

3.

Pohledávky v cizí měně za rezidenty eurozóny

| 4. | Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny |
| --- | --- |

4.

Pohledávky v eurech za nerezidenty eurozóny

| 4.1 | Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry |
| --- | --- |

4.1

Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a úvěry

| 4.2 | Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

4.2

Pohledávky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 5. | Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky |
| --- | --- |

5.

Úvěry v eurech úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky

| 5.1 | Hlavní refinanční operace |
| --- | --- |

5.1

Hlavní refinanční operace

| 5.2 | Dlouhodobější refinanční operace |
| --- | --- |

5.2

Dlouhodobější refinanční operace

| 5.3 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

5.3

Repo operace jemného dolaďování

| 5.4 | Strukturální reverzní repo operace |
| --- | --- |

5.4

Strukturální reverzní repo operace

| 5.5 | Mezní zápůjční facilita |
| --- | --- |

5.5

Mezní zápůjční facilita

| 5.6 | Pohledávky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

5.6

Pohledávky z vyrovnání marže

| 6. | Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny |
| --- | --- |

6.

Ostatní pohledávky v eurech za úvěrovými institucemi eurozóny

| 7. | Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech |
| --- | --- |

7.

Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech

| 7.1 | Cenné papíry držené pro účely měnové politiky |
| --- | --- |

7.1

Cenné papíry držené pro účely měnové politiky

| 7.2 | Ostatní cenné papíry |
| --- | --- |

7.2

Ostatní cenné papíry

| 8. | Pohledávky v eurech za vládními institucemi |
| --- | --- |

8.

Pohledávky v eurech za vládními institucemi

| 9. | Pohledávky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

9.

Pohledávky uvnitř Eurosystému

| 9.1 | Podíl na základním kapitálu ECB |
| --- | --- |

9.1

Podíl na základním kapitálu ECB

| 9.2 | Pohledávky z převodu devizových rezerv |
| --- | --- |

9.2

Pohledávky z převodu devizových rezerv

| 9.3 | Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB |
| --- | --- |

9.3

Pohledávky související s emisí dluhových cenných papírů ECB

| 9.4 | Čisté pohledávky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

9.4

Čisté pohledávky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému

| 9.5 | Ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

9.5

Ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)

| 10. | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

10.

Nevypořádané položky

| 11. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

11.

Ostatní aktiva

| 11.1 | Mince eurozóny |
| --- | --- |

11.1

Mince eurozóny

| 11.2 | Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva |
| --- | --- |

11.2

Hmotná a nehmotná dlouhodobá aktiva

| 11.3 | Ostatní finanční aktiva |
| --- | --- |

11.3

Ostatní finanční aktiva

| 11.4 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

11.4

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

| 11.5 | Položky časového rozlišení aktivní |
| --- | --- |

11.5

Položky časového rozlišení aktivní

| 11.6 | Ostatní |
| --- | --- |

11.6

Ostatní

| 12. | Ztráta za rok |
| --- | --- |

12.

Ztráta za rok

| 1. | Bankovky v oběhu (1) |
| --- | --- |

1.

Bankovky v oběhu (1)

| 2. | Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky |
| --- | --- |

2.

Závazky v eurech vůči úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnovými politiky

| 2.1 | Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Běžné účty (systém povinných minimálních rezerv)

| 2.2 | Vkladová facilita |
| --- | --- |

2.2

Vkladová facilita

| 2.3 | Termínové vklady |
| --- | --- |

2.3

Termínové vklady

| 2.4 | Repo operace jemného dolaďování |
| --- | --- |

2.4

Repo operace jemného dolaďování

| 2.5 | Závazky z vyrovnání marže |
| --- | --- |

2.5

Závazky z vyrovnání marže

| 3. | Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně |
| --- | --- |

3.

Ostatní závazky v eurech vůči úvěrovým institucím v eurozóně

| 4. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

4.

Emitované dluhové cenné papíry

| 5. | Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

5.

Závazky v eurech vůči ostatním rezidentům eurozóny

| 5.1 | Závazky vůči vládním institucím |
| --- | --- |

5.1

Závazky vůči vládním institucím

| 5.2 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

5.2

Ostatní pasiva

| 6. | Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

6.

Závazky v eurech vůči nerezidentům eurozóny

| 7. | Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny |
| --- | --- |

7.

Závazky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny

| 8. | Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny |
| --- | --- |

8.

Závazky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny

| 8.1 | Vklady, zůstatky a ostatní závazky |
| --- | --- |

8.1

Vklady, zůstatky a ostatní závazky

| 8.2 | Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II |
| --- | --- |

8.2

Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II

| 9. | Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF |
| --- | --- |

9.

Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání MMF

| 10. | Závazky uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

10.

Závazky uvnitř Eurosystému

| 10.1 | Závazky z převodu devizových rezerv |
| --- | --- |

10.1

Závazky z převodu devizových rezerv

| 10.2 | Závazky související s emisí dluhových cenných papírů ECB |
| --- | --- |

10.2

Závazky související s emisí dluhových cenných papírů ECB

| 10.3 | Čisté závazky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému |
| --- | --- |

10.3

Čisté závazky související s přidělováním eurobankovek uvnitř Eurosystému

| 10.4 | Ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto) |
| --- | --- |

10.4

Ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)

| 11. | Nevypořádané položky |
| --- | --- |

11.

Nevypořádané položky

| 12. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

12.

Ostatní pasiva

| 12.1 | Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů |
| --- | --- |

12.1

Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů

| 12.2 | Položky časového rozlišení pasivní |
| --- | --- |

12.2

Položky časového rozlišení pasivní

| 12.3 | Ostatní |
| --- | --- |

12.3

Ostatní

| 13. | Rezervy |
| --- | --- |

13.

Rezervy

| 14. | Účty přecenění |
| --- | --- |

14.

Účty přecenění

| 15. | Kapitál a rezervní fondy |
| --- | --- |

15.

Kapitál a rezervní fondy

| 15.1 | Kapitál |
| --- | --- |

15.1

Kapitál

| 15.2 | Rezervní fondy |
| --- | --- |

15.2

Rezervní fondy

| 16. | Zisk za rok |
| --- | --- |

16.

Zisk za rok

Aktiva celkem

Pasiva celkem

Celkové částky (součty a mezisoučty) nemusí odpovídat součtu dílčích částek z důvodu zaokrouhlování.

---

(1)  Položky, které mají být harmonizovány. Viz 5. bod odůvodnění těchto obecných zásad.

(2)  Pravidla pro zveřejňování informací o eurobankovkách v oběhu, o úrocích z čistých pohledávek nebo závazků uvnitř Eurosystému vyplývajících z přidělování eurobankovek v rámci Eurosystému a o měnových příjmech by ve zveřejňovaných ročních účetních závěrkách národních centrálních bank měla být harmonizována. Položky, které je třeba harmonizovat, jsou v přílohách IV, VIII a IX označeny hvězdičkou.

(3)  Centrální banky mohou také zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

(4)  Tabulka aktiv může být též zveřejněna nad tabulkou pasiv.

---

PŘÍLOHA IX

Zveřejňovaný výkaz zisku a ztráty centrální banky
   (2)
   (3)

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Výkaz zisku a ztráty za rok končící dnem 31. prosince... | Vykazovaný rok | Předchozí rok |
| 1.1 | Úrokové výnosy
   (1) |

(v milionech EUR)

Výkaz zisku a ztráty za rok končící dnem 31. prosince...

Vykazovaný rok

Předchozí rok

1.1

| 1.2 | Úrokové náklady
   (1) |
| --- | --- |

1.2

| 1. | Čistý úrokový výnos |
| --- | --- |

1.

Čistý úrokový výnos

| 2.1 | Realizované zisky nebo ztráty z finančních operací |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Snížení hodnoty finančních aktiv a pozic |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Převod do/z rezerv na měnová, úroková a úvěrová rizika a rizika související s cenou zlata |
| --- | --- |

2.3

| 2. | Čistý výsledek finančních operací, snížení hodnoty a rezerv ke krytí rizik |
| --- | --- |

2.

Čistý výsledek finančních operací, snížení hodnoty a rezerv ke krytí rizik

| 3.1 | Výnosy z poplatků a provizí |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Náklady na poplatky a provize |
| --- | --- |

3.2

| 3. | Čistý výnos/náklad z poplatků a provizí |
| --- | --- |

3.

Čistý výnos/náklad z poplatků a provizí

| 4. | Výnos z akcií a majetkových účastí (1) |
| --- | --- |

4.

Výnos z akcií a majetkových účastí (1)

| 5. | Čistý výsledek ze sloučení měnových příjmů (1) |
| --- | --- |

5.

Čistý výsledek ze sloučení měnových příjmů (1)

| 6. | Ostatní výnosy |
| --- | --- |

6.

Ostatní výnosy

Čisté výnosy celkem

| 7. | Osobní náklady (5) |
| --- | --- |

7.

Osobní náklady (5)

| 8. | Správní náklady (5) |
| --- | --- |

8.

Správní náklady (5)

| 9. | Odpisy dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv |
| --- | --- |

9.

Odpisy dlouhodobých hmotných a nehmotných aktiv

| 10. | Náklady na bankovky (6) |
| --- | --- |

10.

Náklady na bankovky (6)

| 11. | Ostatní náklady |
| --- | --- |

11.

Ostatní náklady

| 12. | Daň z příjmu a jiné zákonné poplatky ze zisku |
| --- | --- |

12.

Daň z příjmu a jiné zákonné poplatky ze zisku

(Ztráta)/zisk za rok

---

(1)  Položky, které mají být harmonizovány. Viz 5. bod odůvodnění těchto obecných zásad.

(2)  Výkaz zisku a ztráty ECB má poněkud odlišný formát. Viz příloha III rozhodnutí ECB/2010/21.

(3)  Pravidla pro zveřejňování informací o eurobankovkách v oběhu, o úrocích z čistých pohledávek nebo závazků uvnitř Eurosystému vyplývajících z přidělování eurobankovek v rámci Eurosystému a o měnových příjmech by ve zveřejňovaných ročních účetních závěrkách národních centrálních bank měla být harmonizována. Položky, které je třeba harmonizovat, jsou v přílohách IV, VIII a IX označeny hvězdičkou.

(4)  Centrální banky mohou také zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

(5)  Včetně rezerv na správní náklady.

(6)  Tato položka se používá, zadává-li se výroba bankovek externím subjektům (zachycují se v ní náklady služeb poskytnutých externími společnostmi, kterým byla svěřena výroba bankovek jménem centrálních bank). Doporučuje se, aby náklady vzniklé v souvislosti s vydáváním národních bankovek i eurobankovek byly v okamžiku, kdy jsou fakturovány nebo kdy jinak vzniknou, zahrnuty do výkazu zisku a ztráty.

---

PŘÍLOHA X

Zrušené Obecné zásady se seznamem jejich pozdějších změn

| Obecné zásady ECB/2006/16 | Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 1. |
| --- | --- |
| Obecné zásady ECB/2007/20 | Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 85. |
| Obecné zásady ECB/2008/21 | Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 46. |
| Obecné zásady ECB/2009/18 | Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 65. |
| Obecné zásady ECB/2009/28 | Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 75. |

Obecné zásady ECB/2006/16

Úř. věst. L 348, 11.12.2006, s. 1.

Obecné zásady ECB/2007/20

Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 85.

Obecné zásady ECB/2008/21

Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 46.

Obecné zásady ECB/2009/18

Úř. věst. L 202, 4.8.2009, s. 65.

Obecné zásady ECB/2009/28

Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 75.

---

PŘÍLOHA XI

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Obecné zásady ECB/2006/16 | Tyto obecné zásady |
| --- | --- |
| — | Článek 10 |
| Článek 9a | Článek 11 |
| Článek 10 | Článek 12 |
| Článek 11 | Článek 13 |
| Článek 12 | Článek 14 |
| Článek 13 | Článek 15 |
| Článek 14 | Článek 16 |
| Článek 15 | Článek 17 |
| Článek 16 | Článek 18 |
| Článek 17 | Článek 19 |
| Článek 18 | Článek 20 |
| Článek 19 | Článek 21 |
| Článek 20 | Článek 22 |
| Článek 21 | Článek 23 |
| Článek 22 | Článek 24 |
| Článek 23 | Článek 25 |
| Článek 24 | Článek 26 |
| Článek 25 | Článek 27 |
| Článek 26 | Článek 28 |
| Článek 27 | Článek 29 |

Obecné zásady ECB/2006/16

Tyto obecné zásady

—

Článek 10

Článek 9a

Článek 11

Článek 10

Článek 12

Článek 11

Článek 13

Článek 12

Článek 14

Článek 13

Článek 15

Článek 14

Článek 16

Článek 15

Článek 17

Článek 16

Článek 18

Článek 17

Článek 19

Článek 18

Článek 20

Článek 19

Článek 21

Článek 20

Článek 22

Článek 21

Článek 23

Článek 22

Článek 24

Článek 23

Článek 25

Článek 24

Článek 26

Článek 25

Článek 27

Článek 26

Článek 28

Článek 27

Článek 29

---