# Úřední věstník L 7/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.007.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 7 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5411. ledna 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.007.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 7

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5411. ledna 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/3/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. února 2010 o smlouvách o veřejných službách mezi dánským ministerstvem dopravy a Danske Statsbaner (státní podpora C 41/08 (ex NN 35/08))
  (oznámeno pod číslem K(2010) 975)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2010 o státní podpoře C 34/08 (ex N 170/08), kterou hodlá Německo poskytnout podniku Deutsche Solar AG
  (oznámeno pod číslem K(2010) 4489)

   (
  1
  ) | 40 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2011/3/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. února 2010 o smlouvách o veřejných službách mezi dánským ministerstvem dopravy a Danske Statsbaner (státní podpora C 41/08 (ex NN 35/08))
  (oznámeno pod číslem K(2010) 975)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 975)

1

1

2011/4/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2010 o státní podpoře C 34/08 (ex N 170/08), kterou hodlá Německo poskytnout podniku Deutsche Solar AG
  (oznámeno pod číslem K(2010) 4489)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 4489)

1

40

| | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o daňových odpisech finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu v zahraničních podnicích C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) zavedených Španělskem
  (oznámeno pod číslem K(2009) 8107)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

2011/5/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o daňových odpisech finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu v zahraničních podnicích C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) zavedených Španělskem
  (oznámeno pod číslem K(2009) 8107)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 8107)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 11.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 7/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. února 2010

o smlouvách o veřejných službách mezi dánským ministerstvem dopravy a Danske Statsbaner (státní podpora C 41/08 (ex NN 35/08))

(oznámeno pod číslem K(2010) 975)

(Pouze dánské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/3/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Po dvou stížnostech a četné výměně stanovisek mezi Komisí a oběma stěžovateli na jedné straně a Komisí a dánskými orgány na straně druhé se Komise rozhodla dne 10. září 2008 zahájit v této věci formální vyšetřovací řízení a uveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) vyzvala Dánsko a zúčastněné strany, aby jí podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(1)

Po dvou stížnostech a četné výměně stanovisek mezi Komisí a oběma stěžovateli na jedné straně a Komisí a dánskými orgány na straně druhé se Komise rozhodla dne 10. září 2008 zahájit v této věci formální vyšetřovací řízení a uveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) vyzvala Dánsko a zúčastněné strany, aby jí podaly své připomínky.

| (2) | Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo částečně předmětem žaloby na neplatnost podanou jedním ze stěžovatelů u Soudu prvního stupně. Tato žaloba byla usnesením Soudu prvního stupně ze dne 25. listopadu 2009 odmítnuta jako nepřípustná (4). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo částečně předmětem žaloby na neplatnost podanou jedním ze stěžovatelů u Soudu prvního stupně. Tato žaloba byla usnesením Soudu prvního stupně ze dne 25. listopadu 2009 odmítnuta jako nepřípustná (4).

| (3) | Dopisem ze dne 17. prosince 2009 Komise vyzvala Dánsko a zúčastněné strany, aby jí předložily své připomínky k vhodnému právnímu základu pro posouzení slučitelnosti státní podpory v této věci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 17. prosince 2009 Komise vyzvala Dánsko a zúčastněné strany, aby jí předložily své připomínky k vhodnému právnímu základu pro posouzení slučitelnosti státní podpory v této věci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5).

2.   PŘEDSTAVENÍ PŘÍJEMCE A STĚŽOVATELŮ

2.1   PŘÍJEMCE OPATŘENÍ: DANSKE STATSBANER

2.1.1   TRADIČNÍ DÁNSKÝ ŽELEZNIČNÍ PODNIK

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) je v Dánsku tradičním železničním podnikem. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) je v Dánsku tradičním železničním podnikem.

| (5) | DSB je plně ve vlastnictví dánského státu (6). Poskytuje pouze služby v oblasti přepravy cestujících po železnici a související služby (7). DSB vyvíjí prostřednictvím svých dceřiných společností činnost také ve Švédsku, Norsku a Spojeném království. |
| --- | --- |

(5)

DSB je plně ve vlastnictví dánského státu (6). Poskytuje pouze služby v oblasti přepravy cestujících po železnici a související služby (7). DSB vyvíjí prostřednictvím svých dceřiných společností činnost také ve Švédsku, Norsku a Spojeném království.

| (6) | V roce 1998 přijal dánský parlament zákon, který oddělil železniční infrastrukturu od železniční dopravy DSB (8). |
| --- | --- |

(6)

V roce 1998 přijal dánský parlament zákon, který oddělil železniční infrastrukturu od železniční dopravy DSB (8).

| (7) | V roce 2008 měla společnost DSB přibližně 9 200 zaměstnanců. Její obchodní obrat dosáhl v roce 2008 přibližně částky 9,85 miliardy DKK (1,32 miliardy EUR). |
| --- | --- |

(7)

V roce 2008 měla společnost DSB přibližně 9 200 zaměstnanců. Její obchodní obrat dosáhl v roce 2008 přibližně částky 9,85 miliardy DKK (1,32 miliardy EUR).

2.1.2   VYTVOŘENÍ VEŘEJNÉHO PODNIKU DSB

| (8) | V roce 1999 byla společnost DSB přeměněna na nezávislý veřejný podnik (9). |
| --- | --- |

(8)

V roce 1999 byla společnost DSB přeměněna na nezávislý veřejný podnik (9).

| (9) | Při této příležitosti byl zaveden nový model finančního řízení podniku. Počáteční rozvaha podniku byla vypracována na základě ocenění aktiv a pasiv. Dánské orgány uvedly, že u všech významných položek proběhlo u DSB druhé ocenění provedené nezávislými znalci. |
| --- | --- |

(9)

Při této příležitosti byl zaveden nový model finančního řízení podniku. Počáteční rozvaha podniku byla vypracována na základě ocenění aktiv a pasiv. Dánské orgány uvedly, že u všech významných položek proběhlo u DSB druhé ocenění provedené nezávislými znalci.

| (10) | Dánské orgány vysvětlily, že vlastní kapitál DSB byl stanoven na základě srovnání s jinými podobnými podniky, které vlastní významná stálá aktiva. Konečná verze počáteční rozvahy společnosti byla založena na míře solventnosti ve výši 36 % a na výchozích přidělených prostředcích. |
| --- | --- |

(10)

Dánské orgány vysvětlily, že vlastní kapitál DSB byl stanoven na základě srovnání s jinými podobnými podniky, které vlastní významná stálá aktiva. Konečná verze počáteční rozvahy společnosti byla založena na míře solventnosti ve výši 36 % a na výchozích přidělených prostředcích.

| (11) | Je také třeba poznamenat, že právní rámec uplatněný pro DSB byl doplněn účetními standardy a vnitrostátními pokyny v oblasti hospodářské soutěže, které podniku ukládají povinnost vést oddělené účetnictví pro své hlavní činnosti, a zabránit tak křížovým dotacím. Smluvní platby hrazené DSB na základě smluv o veřejných dopravních službách jsou tak účtovány odděleně od ostatních činností prováděných na čistě obchodním základě. |
| --- | --- |

(11)

Je také třeba poznamenat, že právní rámec uplatněný pro DSB byl doplněn účetními standardy a vnitrostátními pokyny v oblasti hospodářské soutěže, které podniku ukládají povinnost vést oddělené účetnictví pro své hlavní činnosti, a zabránit tak křížovým dotacím. Smluvní platby hrazené DSB na základě smluv o veřejných dopravních službách jsou tak účtovány odděleně od ostatních činností prováděných na čistě obchodním základě.

| (12) | Účty DSB jsou vedeny pro každou činnost a jsou založeny na podrobném analytickém účetnictví používajícím u nákladů a výnosů (10) rozdělovací klíče. |
| --- | --- |

(12)

Účty DSB jsou vedeny pro každou činnost a jsou založeny na podrobném analytickém účetnictví používajícím u nákladů a výnosů (10) rozdělovací klíče.

2.1.3   SKUPINA DSB

i)   SB S-tog a/s

| (13) | Ke skupině DSB patří také dceřiná společnost DSB S-tog a/s ve 100 % vlastnictví společnosti DSB SV, která zajišťuje veškeré příměstské železniční služby Velké Kodaně. |
| --- | --- |

(13)

Ke skupině DSB patří také dceřiná společnost DSB S-tog a/s ve 100 % vlastnictví společnosti DSB SV, která zajišťuje veškeré příměstské železniční služby Velké Kodaně.

| (14) | Účty DSB S-tog a/s jsou vedeny odděleně od DSB SV, protože se jedná o nezávislou společnost. Finanční předpisy DSB také stanoví, že transakce mezi DSB a DSB S-tog se musí provádět za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(14)

Účty DSB S-tog a/s jsou vedeny odděleně od DSB SV, protože se jedná o nezávislou společnost. Finanční předpisy DSB také stanoví, že transakce mezi DSB a DSB S-tog se musí provádět za tržních podmínek.

| (15) | Přebytek vyprodukovaný dceřinou společností DSB S-tog a/s je po zdanění zahrnut do konsolidovaného výsledku DSB SV. Politika dánského státu v oblasti dividend se řídí podle mateřské společnosti DSB SV v tom smyslu, že posledně jmenovaná dividendy vyplácí. |
| --- | --- |

(15)

Přebytek vyprodukovaný dceřinou společností DSB S-tog a/s je po zdanění zahrnut do konsolidovaného výsledku DSB SV. Politika dánského státu v oblasti dividend se řídí podle mateřské společnosti DSB SV v tom smyslu, že posledně jmenovaná dividendy vyplácí.

ii)   Ostatní účasti

| (16) | DSB vlastní 100 % podílů v DSB Sverige AB, DSB Norge a DSB UK Ltd AS, jejichž činnost spočívá, jak bylo uvedeno výše, v poskytování služeb osobní dopravy a dalších souvisejících činností ve Švédsku, Norsku a Spojeném království. |
| --- | --- |

(16)

DSB vlastní 100 % podílů v DSB Sverige AB, DSB Norge a DSB UK Ltd AS, jejichž činnost spočívá, jak bylo uvedeno výše, v poskytování služeb osobní dopravy a dalších souvisejících činností ve Švédsku, Norsku a Spojeném království.

| (17) | Vedle toho DSB vlastní 60 % společnosti Roslagståg AB, která provozuje trať Roslag v oblasti Stockholmu. DSB vlastní soukromoprávní společnost BSD ApS pověřenou ochranou práv spojených s duševním vlastnictvím. |
| --- | --- |

(17)

Vedle toho DSB vlastní 60 % společnosti Roslagståg AB, která provozuje trať Roslag v oblasti Stockholmu. DSB vlastní soukromoprávní společnost BSD ApS pověřenou ochranou práv spojených s duševním vlastnictvím.

| (18) | Kromě toho DSB a DSB S-tog a/s vlastní společně holding DSB Rejsekort A/S, který vlastní 52 % společnosti Rejsekort A/S zabývající se prodejem elektronických jízdenek pro veřejnou dopravu. |
| --- | --- |

(18)

Kromě toho DSB a DSB S-tog a/s vlastní společně holding DSB Rejsekort A/S, který vlastní 52 % společnosti Rejsekort A/S zabývající se prodejem elektronických jízdenek pro veřejnou dopravu.

| (19) | A konečně DSB vlastní 100 % společnosti Kort & Godt, což je řetězec prodejen na nádražích. |
| --- | --- |

(19)

A konečně DSB vlastní 100 % společnosti Kort & Godt, což je řetězec prodejen na nádražích.

2.2   STĚŽOVATELÉ

2.2.1   PRVNÍ STĚŽOVATEL

| (20) | Prvním stěžovatelem je společnost Gråhundbus, soukromý podnik zabývající se autobusovou dopravou cestujících (dále jen Gråhundbus). |
| --- | --- |

(20)

Prvním stěžovatelem je společnost Gråhundbus, soukromý podnik zabývající se autobusovou dopravou cestujících (dále jen Gråhundbus).

2.2.2   DRUHÝ STĚŽOVATEL

| (21) | Druhým stěžovatelem je Dansk Kollektiv Traffik, obchodní sdružení zastupující několik dánských dopravců (dále jen DKT). |
| --- | --- |

(21)

Druhým stěžovatelem je Dansk Kollektiv Traffik, obchodní sdružení zastupující několik dánských dopravců (dále jen DKT).

3.   PODROBNÝ POPIS SMLUV O VEŘEJNÝCH DOPRAVNÍCH SLUŽBÁCH MEZI DÁNSKÝM MINISTERSTVEM DOPRAVY A DSB

3.1   PRÁVNÍ RÁMEC SMLUV O VEŘEJNÝCH DOPRAVNÍCH SLUŽBÁCH V DÁNSKU

| (22) | Až do 1. ledna 2000 měla společnost DSB monopolní postavení v osobní železniční dopravě na území Dánska. Od té doby dánští zákonodárci tento monopol zrušili a stanovili dva alternativní režimy poskytování služeb v oblasti osobní železniční dopravy (11):






  — | na jedné straně osobní železniční doprava provozovaná na obchodním základě bez jakékoliv kompenzace ze strany veřejných orgánů („volná doprava“), |
| --- | --- | --- |

(22)

Až do 1. ledna 2000 měla společnost DSB monopolní postavení v osobní železniční dopravě na území Dánska. Od té doby dánští zákonodárci tento monopol zrušili a stanovili dva alternativní režimy poskytování služeb v oblasti osobní železniční dopravy (11):

—

na jedné straně osobní železniční doprava provozovaná na obchodním základě bez jakékoliv kompenzace ze strany veřejných orgánů („volná doprava“),

| — | na druhé straně doprava provozovaná v rámci smluv o veřejných dopravních službách s kompenzací ze strany veřejných orgánů („veřejná doprava“). |
| --- | --- |

—

na druhé straně doprava provozovaná v rámci smluv o veřejných dopravních službách s kompenzací ze strany veřejných orgánů („veřejná doprava“).

| (23) | Podle dánských orgánů není v současné době pravidelně provozována v rámci režimu volné dopravy žádná osobní doprava. |
| --- | --- |

(23)

Podle dánských orgánů není v současné době pravidelně provozována v rámci režimu volné dopravy žádná osobní doprava.

| (24) | Pokud jde o smlouvy o veřejných dopravních službách, rozlišuje dánský předpisový rámec dva druhy smluv:






  — | smlouvy o veřejných dopravních službách uzavřené po oboustranné dohodě mezi příslušnými veřejnými orgány a hospodářským subjektem bez předchozího nabídkového řízení. S výjimkou linek provozovaných určitými malými regionálními provozovateli je v Dánsku příslušným orgánem pro jednání o tomto typu smluv o veřejných službách ministerstvo dopravy, |
| --- | --- | --- |

(24)

Pokud jde o smlouvy o veřejných dopravních službách, rozlišuje dánský předpisový rámec dva druhy smluv:

—

smlouvy o veřejných dopravních službách uzavřené po oboustranné dohodě mezi příslušnými veřejnými orgány a hospodářským subjektem bez předchozího nabídkového řízení. S výjimkou linek provozovaných určitými malými regionálními provozovateli je v Dánsku příslušným orgánem pro jednání o tomto typu smluv o veřejných službách ministerstvo dopravy,

| — | smlouvy o veřejných dopravních službách udělené na základě nabídkového řízení. Příslušným orgánem pro tyto smlouvy na základě nabídkového řízení je Trafikstyrelsen, regulační orgán založený ministerstvem dopravy. |
| --- | --- |

—

smlouvy o veřejných dopravních službách udělené na základě nabídkového řízení. Příslušným orgánem pro tyto smlouvy na základě nabídkového řízení je Trafikstyrelsen, regulační orgán založený ministerstvem dopravy.

| (25) | V této souvislosti poskytuje DSB služby osobní železniční dopravy na dálkových, regionálních a místních tratích v rámci smluv o veřejných službách uzavřených po oboustranné dohodě s ministerstvem dopravy. |
| --- | --- |

(25)

V této souvislosti poskytuje DSB služby osobní železniční dopravy na dálkových, regionálních a místních tratích v rámci smluv o veřejných službách uzavřených po oboustranné dohodě s ministerstvem dopravy.

| (26) | V posledních letech se postupně rozšířilo používání nabídkových řízení. V roce 2002 tak získala část regionální veřejné dopravy v západním Dánsku společnost Arriva. V roce 2007 získal společný podnik DSB a First Group (DSB First) také část regionální veřejné dopravy ve východním Dánsku a v jižním Švédsku včetně přeshraničních regionálních spojů veřejné dopravy. |
| --- | --- |

(26)

V posledních letech se postupně rozšířilo používání nabídkových řízení. V roce 2002 tak získala část regionální veřejné dopravy v západním Dánsku společnost Arriva. V roce 2007 získal společný podnik DSB a First Group (DSB First) také část regionální veřejné dopravy ve východním Dánsku a v jižním Švédsku včetně přeshraničních regionálních spojů veřejné dopravy.

| (27) | Dánské orgány také oznámily svůj záměr podřídit více smluv nabídkovému řízení. |
| --- | --- |

(27)

Dánské orgány také oznámily svůj záměr podřídit více smluv nabídkovému řízení.

3.2   SMLOUVA O VEŘEJNÝCH DOPRAVNÍCH SLUŽBÁCH NA OBDOBÍ 2000–2004

| (28) | Tato smlouva se týká dálkové a regionální dopravy provozované DSB jakožto veřejná služba v období 2000–2004. |
| --- | --- |

(28)

Tato smlouva se týká dálkové a regionální dopravy provozované DSB jakožto veřejná služba v období 2000–2004.

| (29) | Oddíl I stanoví, že „cílem této dohody je podporovat pozitivní rozvoj osobní železniční dopravy vycházejíce ze zdravé finanční situace společnosti DSB“, dánského veřejného železničního podniku. |
| --- | --- |

(29)

Oddíl I stanoví, že „cílem této dohody je podporovat pozitivní rozvoj osobní železniční dopravy vycházejíce ze zdravé finanční situace společnosti DSB“, dánského veřejného železničního podniku.

| (30) | Následující body odůvodnění shrnují ustanovení, která jsou nejrelevantnější pro rozbor této smlouvy o veřejných službách. |
| --- | --- |

(30)

Následující body odůvodnění shrnují ustanovení, která jsou nejrelevantnější pro rozbor této smlouvy o veřejných službách.

3.2.1   OBSAH SMLOUVY (12)

| (31) | Článek 3 vymezuje oblast působnosti smlouvy. Odvolává se na poskytování služeb v železniční dopravě a služeb cestujícím. Smlouva nepokrývá veřejné dopravní služby udělené v rámci nabídkových řízení, ani dopravu v rámci režimu volné dopravy zahrnující nákladní dopravu. |
| --- | --- |

(31)

Článek 3 vymezuje oblast působnosti smlouvy. Odvolává se na poskytování služeb v železniční dopravě a služeb cestujícím. Smlouva nepokrývá veřejné dopravní služby udělené v rámci nabídkových řízení, ani dopravu v rámci režimu volné dopravy zahrnující nákladní dopravu.

| (32) | Dopravní služby poskytované DSB jsou podrobně vymezeny v článku 7 smlouvy. DSB má povinnost zajistit během trvání smlouvy určité množství služeb (měřených v železničních kilometrech (dále jen vlakových kilometrech)).

  Produkce vlakových kilometrů během trvání smlouvy











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| žel. km (miliony) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

Dopravní služby poskytované DSB jsou podrobně vymezeny v článku 7 smlouvy. DSB má povinnost zajistit během trvání smlouvy určité množství služeb (měřených v železničních kilometrech (dále jen vlakových kilometrech)).

Produkce vlakových kilometrů během trvání smlouvy

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

žel. km (miliony)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | Ustanovení čl. 7 odst. 1 písm. a) stanoví jako cíl dosažení roční produkce ve výši 51 milionu vlakových kilometrů od 1. ledna 2006. |
| --- | --- |

(33)

Ustanovení čl. 7 odst. 1 písm. a) stanoví jako cíl dosažení roční produkce ve výši 51 milionu vlakových kilometrů od 1. ledna 2006.

| (34) | Článek 8 smlouvy ale upřesňuje, že dánské ministerstvo dopravy se může rozhodnout vyhlásit pro určitou část produkce vlakových kilometrů nabídkové řízení, což by znamenalo ukončení smlouvy. Ustanovení článku 8 podrobně popisují právní režim použitelný na nabídkové řízení. Uvádějí rovněž jeho důsledky, pokud jde především o snížení kompenzací a o kolejová vozidla. |
| --- | --- |

(34)

Článek 8 smlouvy ale upřesňuje, že dánské ministerstvo dopravy se může rozhodnout vyhlásit pro určitou část produkce vlakových kilometrů nabídkové řízení, což by znamenalo ukončení smlouvy. Ustanovení článku 8 podrobně popisují právní režim použitelný na nabídkové řízení. Uvádějí rovněž jeho důsledky, pokud jde především o snížení kompenzací a o kolejová vozidla.

| (35) | Článek 7 také stanoví pravidla ohledně jízdních řádů a četnosti dopravních služeb. Pokud jde o jízdní řády, článek 9 stanoví jejich koordinaci. Řada ustanovení má za cíl umožnit DSB zavést ucelený systém veřejné dopravy tím, že umožní koordinaci mezi autobusovými a železničními spoji. |
| --- | --- |

(35)

Článek 7 také stanoví pravidla ohledně jízdních řádů a četnosti dopravních služeb. Pokud jde o jízdní řády, článek 9 stanoví jejich koordinaci. Řada ustanovení má za cíl umožnit DSB zavést ucelený systém veřejné dopravy tím, že umožní koordinaci mezi autobusovými a železničními spoji.

| (36) | Článek 10 obsahuje ustanovení týkající se používání a nabývání nových kolejových vozidel v celkové výši 5,6 miliardy DKK až do roku 2006. U nových kolejových vozidel se jedná o nový model dieselových souprav s názvem IC4. Technické parametry těchto nových souprav, pokud jde o rychlost, počet míst k sedění nebo míru pohodlí, stanoví článek 10 stejně jako podmínky užívání těchto vlakových souprav na určitých tratích. Tyto investice jsou vyrovnávány prostřednictvím smluvních plateb popsaných níže. |
| --- | --- |

(36)

Článek 10 obsahuje ustanovení týkající se používání a nabývání nových kolejových vozidel v celkové výši 5,6 miliardy DKK až do roku 2006. U nových kolejových vozidel se jedná o nový model dieselových souprav s názvem IC4. Technické parametry těchto nových souprav, pokud jde o rychlost, počet míst k sedění nebo míru pohodlí, stanoví článek 10 stejně jako podmínky užívání těchto vlakových souprav na určitých tratích. Tyto investice jsou vyrovnávány prostřednictvím smluvních plateb popsaných níže.

| (37) | Další relevantní ustanovení, která zasluhují zmínku, jsou následující:






  — | článek 11, který upřesňuje podmínky týkající se infrastruktury a určuje vztahy s Banedanmark, |
| --- | --- | --- |

(37)

Další relevantní ustanovení, která zasluhují zmínku, jsou následující:

—

článek 11, který upřesňuje podmínky týkající se infrastruktury a určuje vztahy s Banedanmark,

| — | článek 12, který obsahuje ustanovení o službách cestujícím, |
| --- | --- |

—

článek 12, který obsahuje ustanovení o službách cestujícím,

| — | článek 13, který stanoví sankce v případě zpoždění, |
| --- | --- |

—

článek 13, který stanoví sankce v případě zpoždění,

| — | článek 14, který určuje podmínky stanovení cen za dopravu. |
| --- | --- |

—

článek 14, který určuje podmínky stanovení cen za dopravu.

3.2.2   SMLUVNÍ PLATBY

| (38) | Finanční kompenzaci pro DSB stanoví článek 4 smlouvy. |
| --- | --- |

(38)

Finanční kompenzaci pro DSB stanoví článek 4 smlouvy.

| (39) | Příjmy z prodeje jízdenek náležejí DSB. K tomu DSB dostává od dánského ministerstva dopravy smluvní platbu za služby stanovené smlouvou. |
| --- | --- |

(39)

Příjmy z prodeje jízdenek náležejí DSB. K tomu DSB dostává od dánského ministerstva dopravy smluvní platbu za služby stanovené smlouvou.

| (40) | Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

  Smluvní platby za období 2000–2004











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miliony) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

Smluvní platby za období 2000–2004

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (miliony)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Tyto platby jsou každý rok upraveny podle indexu čistých cen. |
| --- | --- |

(41)

Tyto platby jsou každý rok upraveny podle indexu čistých cen.

| (42) | Výše smluvních plateb vychází z výhledového rozpočtu DSB na deset let, který byl přijat dne 11. června 1999 a který stanoví dlouhodobou finanční strategii DSB. |
| --- | --- |

(42)

Výše smluvních plateb vychází z výhledového rozpočtu DSB na deset let, který byl přijat dne 11. června 1999 a který stanoví dlouhodobou finanční strategii DSB.

| (43) | Článek 4 také stanoví také určité úpravy spojené s prováděním pětileté rámcové dohody ze dne 26. listopadu 1999 platné v odvětví železniční dopravy. Tato rámcová dohoda měla za následek přijetí několika zvláštních dodatků ke smlouvě, které se týkají:






  — | nabývání a uvedení do provozu nových kolejových vozidel (článek 10 smlouvy), |
| --- | --- | --- |

(43)

Článek 4 také stanoví také určité úpravy spojené s prováděním pětileté rámcové dohody ze dne 26. listopadu 1999 platné v odvětví železniční dopravy. Tato rámcová dohoda měla za následek přijetí několika zvláštních dodatků ke smlouvě, které se týkají:

—

nabývání a uvedení do provozu nových kolejových vozidel (článek 10 smlouvy),

| — | stanic (pools) předměstských vlaků a modernizace nádraží, |
| --- | --- |

—

stanic (pools) předměstských vlaků a modernizace nádraží,

| — | zlepšení kvality železničního spoje Odense–Svendborg, |
| --- | --- |

—

zlepšení kvality železničního spoje Odense–Svendborg,

| — | finančních pobídek k podpoře rozvoje přiměřené dopravy z hlediska sociálního a ekonomického. |
| --- | --- |

—

finančních pobídek k podpoře rozvoje přiměřené dopravy z hlediska sociálního a ekonomického.

| (44) | Smluvní platby pokrývají odpisy a úroky u kolejových vozidel získaných v souladu s článkem 10 smlouvy. Další dodatky mohou ale přinést zvýšení smluvních plateb. |
| --- | --- |

(44)

Smluvní platby pokrývají odpisy a úroky u kolejových vozidel získaných v souladu s článkem 10 smlouvy. Další dodatky mohou ale přinést zvýšení smluvních plateb.

| (45) | Článek 5 se týká železničních poplatků. Smluvní platby zahrnují výdaje DSB na úhradu železničních poplatků za vlakové soupravy spadající do smlouvy. Článek 5 také stanoví mechanismus každoroční úpravy železničních poplatků. |
| --- | --- |

(45)

Článek 5 se týká železničních poplatků. Smluvní platby zahrnují výdaje DSB na úhradu železničních poplatků za vlakové soupravy spadající do smlouvy. Článek 5 také stanoví mechanismus každoroční úpravy železničních poplatků.

3.2.3   MĚSTSKÁ DOPRAVA

| (46) | Dánské ministerstvo dopravy uzavřelo také smlouvu s DSB S-tog a/s o poskytování veřejných dopravních služeb v období 2000–2004 na elektrifikované městské železniční síti. |
| --- | --- |

(46)

Dánské ministerstvo dopravy uzavřelo také smlouvu s DSB S-tog a/s o poskytování veřejných dopravních služeb v období 2000–2004 na elektrifikované městské železniční síti.

| (47) | Tato smlouva je postavena na stejném vzoru a obsahuje podobná ustanovení jako smlouva o dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Popisuje podrobně služby v oblasti městské veřejné dopravy, které DSB S-tog a/s musí zajistit, a stanoví povinnost poskytnout během trvání smlouvy určité množství služeb (měřené v produkci vlakových kilometrů). Obsahuje povinnosti týkající se jízdních řádů a četnosti dopravy a ustanovení ohledně užívání a nabývání nových kolejových vozidel. |
| --- | --- |

(47)

Tato smlouva je postavena na stejném vzoru a obsahuje podobná ustanovení jako smlouva o dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Popisuje podrobně služby v oblasti městské veřejné dopravy, které DSB S-tog a/s musí zajistit, a stanoví povinnost poskytnout během trvání smlouvy určité množství služeb (měřené v produkci vlakových kilometrů). Obsahuje povinnosti týkající se jízdních řádů a četnosti dopravy a ustanovení ohledně užívání a nabývání nových kolejových vozidel.

| (48) | Systém kompenzací stanovený v této smlouvě je totožný se systémem uvedeným ve smlouvě o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Smluvní platby jsou stanoveny na stejných základech výpočtu (návratnost vlastního kapitálu ve výši 6 % po zdanění). |
| --- | --- |

(48)

Systém kompenzací stanovený v této smlouvě je totožný se systémem uvedeným ve smlouvě o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Smluvní platby jsou stanoveny na stejných základech výpočtu (návratnost vlastního kapitálu ve výši 6 % po zdanění).

| (49) | Smluvní platby jsou popsány v níže uvedené tabulce a podléhají stejným pravidlům jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích:

  Smluvní platby za období 2000–2004











  Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miliony) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

Smluvní platby jsou popsány v níže uvedené tabulce a podléhají stejným pravidlům jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích:

Smluvní platby za období 2000–2004

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (miliony)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3   SMLOUVA O VEŘEJNÝCH DOPRAVNÍCH SLUŽBÁCH NA OBDOBÍ 2005–2014

| (50) | Druhá smlouva uzavřená mezi dánským ministerstvem dopravy a DSB se týká poskytování veřejných dopravních služeb na dálkových a regionálních tratích v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(50)

Druhá smlouva uzavřená mezi dánským ministerstvem dopravy a DSB se týká poskytování veřejných dopravních služeb na dálkových a regionálních tratích v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2014.

| (51) | Předmět smlouvy je v úvodu popsán následovně: „Vytvořit jasný rámec pro poskytování této veřejné služby, aby se státu zaručil co možná nejlepší výsledek v oblasti přepravy cestujících po železnici vzhledem k finančním prostředkům vloženým do železniční dopravy, a dbát na to, aby DSB zůstala ve zdravé finanční situaci“. |
| --- | --- |

(51)

Předmět smlouvy je v úvodu popsán následovně: „Vytvořit jasný rámec pro poskytování této veřejné služby, aby se státu zaručil co možná nejlepší výsledek v oblasti přepravy cestujících po železnici vzhledem k finančním prostředkům vloženým do železniční dopravy, a dbát na to, aby DSB zůstala ve zdravé finanční situaci“.

3.3.1   OBSAH SMLOUVY (13)

| (52) | Článek 1.1 vymezuje oblast působnosti smlouvy. Uvádí specifické úseky sítě, na kterých je v souladu se smlouvou doprava zajištěna jakožto veřejná služba. |
| --- | --- |

(52)

Článek 1.1 vymezuje oblast působnosti smlouvy. Uvádí specifické úseky sítě, na kterých je v souladu se smlouvou doprava zajištěna jakožto veřejná služba.

| (53) | Je třeba poznamenat, že na dvou zvláštních spojích nezískává DSB výnos z prodeje jízdenek. Smlouva se také týká mezinárodních spojů s Německem a spoje Kodaň–Ystad, který byl předtím provozován v režimu volné dopravy. |
| --- | --- |

(53)

Je třeba poznamenat, že na dvou zvláštních spojích nezískává DSB výnos z prodeje jízdenek. Smlouva se také týká mezinárodních spojů s Německem a spoje Kodaň–Ystad, který byl předtím provozován v režimu volné dopravy.

| (54) | Dopravní služby poskytované DSB jsou vymezeny v dopravním plánu (počet a intervaly vlakových souprav), v plánu zastávek (dopravní obslužnost zastávek) a v plánu spojů (požadavky na spojení). Tyto tři plány jsou popsány v prvním článku stejně jako pravidla týkající se počtu míst k sedění, četnosti, spolehlivosti, spokojenosti cestujících, přerušení služby a dalších zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(54)

Dopravní služby poskytované DSB jsou vymezeny v dopravním plánu (počet a intervaly vlakových souprav), v plánu zastávek (dopravní obslužnost zastávek) a v plánu spojů (požadavky na spojení). Tyto tři plány jsou popsány v prvním článku stejně jako pravidla týkající se počtu míst k sedění, četnosti, spolehlivosti, spokojenosti cestujících, přerušení služby a dalších zvláštních podmínek.

| (55) | Článek 2 určuje způsoby stanovení cen, včetně zvláštních ustanovení týkajících se trajektů přes Øresund. |
| --- | --- |

(55)

Článek 2 určuje způsoby stanovení cen, včetně zvláštních ustanovení týkajících se trajektů přes Øresund.

| (56) | Článek 3 se týká oblasti působnosti dotčených dopravních služeb vzhledem ke službám provozovaným v režimu volné dopravy. V odstavci 3 tohoto článku je především upřesněno, že je možné rozšířit veřejné dopravní služby nad současný rámec bez zvýšení smluvních plateb. |
| --- | --- |

(56)

Článek 3 se týká oblasti působnosti dotčených dopravních služeb vzhledem ke službám provozovaným v režimu volné dopravy. V odstavci 3 tohoto článku je především upřesněno, že je možné rozšířit veřejné dopravní služby nad současný rámec bez zvýšení smluvních plateb.

| (57) | Článek 4 stanoví pravidla, odpovědnosti a povinnosti týkající se modernizace nádraží. DSB musí připravit plány modernizace nádraží, které musí předkládat dánskému ministerstvu dopravy pro informaci. |
| --- | --- |

(57)

Článek 4 stanoví pravidla, odpovědnosti a povinnosti týkající se modernizace nádraží. DSB musí připravit plány modernizace nádraží, které musí předkládat dánskému ministerstvu dopravy pro informaci.

| (58) | Článek 5 smlouvy uvádí seznam zvláštních závazků DSB při provozování dopravních činností. Tyto závazky se týkají mimo jiné informací, inspekcí zařízení, povinnosti dát k dispozici provozovatelům kolejová vozidla v případě nabídkových řízení na určité spoje nebo podmínek vydávání jízdenek či bezplatných průkazů pro určité kategorie cestujících. |
| --- | --- |

(58)

Článek 5 smlouvy uvádí seznam zvláštních závazků DSB při provozování dopravních činností. Tyto závazky se týkají mimo jiné informací, inspekcí zařízení, povinnosti dát k dispozici provozovatelům kolejová vozidla v případě nabídkových řízení na určité spoje nebo podmínek vydávání jízdenek či bezplatných průkazů pro určité kategorie cestujících.

| (59) | Článek 6 nakonec stanoví možnost a podmínky organizace nabídkového řízení na určité spoje a snížení smluvních plateb za dotčené služby, ke kterému by tím došlo. |
| --- | --- |

(59)

Článek 6 nakonec stanoví možnost a podmínky organizace nabídkového řízení na určité spoje a snížení smluvních plateb za dotčené služby, ke kterému by tím došlo.

3.3.2   SMLUVNÍ PLATBY

| (60) | Finanční kompenzace pro DSB stanoví článek 7 smlouvy. |
| --- | --- |

(60)

Finanční kompenzace pro DSB stanoví článek 7 smlouvy.

| (61) | Příjmy z prodeje jízdenek v zásadě náleží DSB (14). K tomu DSB dostává od dánského ministerstva dopravy smluvní platbu za služby stanovené smlouvou. |
| --- | --- |

(61)

Příjmy z prodeje jízdenek v zásadě náleží DSB (14). K tomu DSB dostává od dánského ministerstva dopravy smluvní platbu za služby stanovené smlouvou.

| (62) | Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

  Smluvní platby za období 2005–2014
















  Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miliony) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

Smluvní platby za období 2005–2014

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (miliony)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Tyto platby jsou pevné a nepodléhají automatickým úpravám, pokud není ve smlouvě uvedeno jinak. Jsou ale každoročně upravovány na základě vývoje indexu čistých cen převzatého ze zákona o rozpočtu. |
| --- | --- |

(63)

Tyto platby jsou pevné a nepodléhají automatickým úpravám, pokud není ve smlouvě uvedeno jinak. Jsou ale každoročně upravovány na základě vývoje indexu čistých cen převzatého ze zákona o rozpočtu.

| (64) | Smlouva neupřesňuje způsob výpočtu výše smluvních plateb. Dánské ministerstvo dopravy uvedlo, že platby jsou založeny na desetiletém rozpočtu postaveném na odhadu nákladů a příjmů. |
| --- | --- |

(64)

Smlouva neupřesňuje způsob výpočtu výše smluvních plateb. Dánské ministerstvo dopravy uvedlo, že platby jsou založeny na desetiletém rozpočtu postaveném na odhadu nákladů a příjmů.

| (65) | Smluvní platby kryjí mimo jiné odpisy a úroky u nových kolejových vozidel, jak popisuje následující tabulka:

  Odpisy u nových kolejových vozidel v období 2005–2014
















  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Místní vlaky | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

Smluvní platby kryjí mimo jiné odpisy a úroky u nových kolejových vozidel, jak popisuje následující tabulka:

Odpisy u nových kolejových vozidel v období 2005–2014

(v milionech DKK)

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Místní vlaky

15

44

74

89

89

| (66) | Následující tabulka uvádí plán dodávek pro roční investice do nových kolejových vozidel:

  Dodávky nových kolejových vozidel















  Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Místní vlaky | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Následující tabulka uvádí plán dodávek pro roční investice do nových kolejových vozidel:

Dodávky nových kolejových vozidel

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Místní vlaky

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Do smlouvy bylo přidáno několik ustanovení, aby se zohlednila zpoždění v dodávkách kolejových vozidel, ke kterým došlo v rámci smlouvy na období 2000–2004. |
| --- | --- |

(67)

Do smlouvy bylo přidáno několik ustanovení, aby se zohlednila zpoždění v dodávkách kolejových vozidel, ke kterým došlo v rámci smlouvy na období 2000–2004.

| (68) | Článek 7.1.2 stanoví možnost každoroční úpravy smluvních plateb podle dodávek nových kolejových vozidel. Tyto úpravy by neměly vést k vyšší kompenzaci ve prospěch DSB. K takové úpravě se nepřistoupí, pokud by dotyčná částka byla nižší než 8 milionů DKK. |
| --- | --- |

(68)

Článek 7.1.2 stanoví možnost každoroční úpravy smluvních plateb podle dodávek nových kolejových vozidel. Tyto úpravy by neměly vést k vyšší kompenzaci ve prospěch DSB. K takové úpravě se nepřistoupí, pokud by dotyčná částka byla nižší než 8 milionů DKK.

3.3.3   MĚSTSKÁ DOPRAVA

| (69) | Druhá smlouva mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB S-tog a/s se týká poskytování veřejných dopravních služeb na elektrifikované městské železniční síti v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(69)

Druhá smlouva mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB S-tog a/s se týká poskytování veřejných dopravních služeb na elektrifikované městské železniční síti v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2014.

| (70) | Tato smlouva je postavena na systému obdobných ustanovení jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Vymezuje služby, které má společnost DSB S-tog a/s poskytovat, pokud jde o dotčené tratě, dopravní služby, požadavky na kapacitu, pravidelnost a spolehlivost služby a také o míru spokojenosti cestujících nebo o přerušení služby. Smlouva také upřesňuje podmínky stanovení cen, modernizace nádraží a podávání informací. Stanoví sankce v případě nedodržení smlouvy. |
| --- | --- |

(70)

Tato smlouva je postavena na systému obdobných ustanovení jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Vymezuje služby, které má společnost DSB S-tog a/s poskytovat, pokud jde o dotčené tratě, dopravní služby, požadavky na kapacitu, pravidelnost a spolehlivost služby a také o míru spokojenosti cestujících nebo o přerušení služby. Smlouva také upřesňuje podmínky stanovení cen, modernizace nádraží a podávání informací. Stanoví sankce v případě nedodržení smlouvy.

| (71) | Systém kompenzací stanovený v této smlouvě je totožný se systémem uvedeným ve smlouvě o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Smluvní platby jsou stanoveny na stejných základech výpočtu (návratnost vlastního kapitálu ve výši 6 % po zdanění). |
| --- | --- |

(71)

Systém kompenzací stanovený v této smlouvě je totožný se systémem uvedeným ve smlouvě o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích. Smluvní platby jsou stanoveny na stejných základech výpočtu (návratnost vlastního kapitálu ve výši 6 % po zdanění).

| (72) | Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

  Smluvní platby za období 2005–2014
















  Rok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miliony) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

Smluvní platby popisuje níže uvedená tabulka:

Smluvní platby za období 2005–2014

Rok

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (miliony)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | Stejně jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích jsou ve smlouvě stanoveny podmínky revize těchto plateb, jakož i smluvní platby za odpisy u kolejových vozidel. |
| --- | --- |

(73)

Stejně jako u smlouvy o veřejných dopravních službách na dálkových a regionálních tratích jsou ve smlouvě stanoveny podmínky revize těchto plateb, jakož i smluvní platby za odpisy u kolejových vozidel.

4.   DŮVODY PŘIJETÍ ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (74) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti kompenzací, které byly DSB vypláceny za poskytování veřejných služeb, s vnitřním trhem. Komise uvedla, že předmětem řízení je zjistit, zda dotčené smlouvy o veřejných službách zahrnují poskytnutí státní podpory ve prospěch DSB a zda vyplacené smluvní platby vedou k nadměrné kompenzaci nákladů DSB spojených s plněním úkolů veřejné služby, které jsou stanoveny ve smlouvách. |
| --- | --- |

(74)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti kompenzací, které byly DSB vypláceny za poskytování veřejných služeb, s vnitřním trhem. Komise uvedla, že předmětem řízení je zjistit, zda dotčené smlouvy o veřejných službách zahrnují poskytnutí státní podpory ve prospěch DSB a zda vyplacené smluvní platby vedou k nadměrné kompenzaci nákladů DSB spojených s plněním úkolů veřejné služby, které jsou stanoveny ve smlouvách.

| (75) | Za prvé si Komise položila otázku, zda nedošlo k hospodářskému zvýhodnění společnosti DSB. Použila k tomu kritérií uvedených Soudním dvorem v rozsudku ve věci Altmark
   (16). |
| --- | --- |

(75)

Za prvé si Komise položila otázku, zda nedošlo k hospodářskému zvýhodnění společnosti DSB. Použila k tomu kritérií uvedených Soudním dvorem v rozsudku ve věci Altmark
   (16).

| (76) | Komise sice uznala, že přijímací podnik byl skutečně pověřen plněním jasně určených úkolů veřejné dopravní služby (body odůvodnění 69 až 76 rozhodnutí o zahájení řízení), vyjádřila ale pochybnosti o tom, že byla kompenzace za období 2009–2014 vypočtena na základě předem objektivně a transparentně stanovených ukazatelů (77. až 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). |
| --- | --- |

(76)

Komise sice uznala, že přijímací podnik byl skutečně pověřen plněním jasně určených úkolů veřejné dopravní služby (body odůvodnění 69 až 76 rozhodnutí o zahájení řízení), vyjádřila ale pochybnosti o tom, že byla kompenzace za období 2009–2014 vypočtena na základě předem objektivně a transparentně stanovených ukazatelů (77. až 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí).

| (77) | Komise také vyjádřila pochybnosti o tom, že kompenzace nepřesahují částku nezbytnou pro pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých při plnění úkolů veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto úkolů. V tomto ohledu si Komise především přála přezkoumat přebytky hospodářských výsledků DSB (83. až 90. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení), zpoždění v dodávkách kolejových vozidel (91. až 100. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí) a zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad (101. až 103. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). |
| --- | --- |

(77)

Komise také vyjádřila pochybnosti o tom, že kompenzace nepřesahují částku nezbytnou pro pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých při plnění úkolů veřejné služby při zohlednění příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku z plnění těchto úkolů. V tomto ohledu si Komise především přála přezkoumat přebytky hospodářských výsledků DSB (83. až 90. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení), zpoždění v dodávkách kolejových vozidel (91. až 100. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí) a zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad (101. až 103. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí).

| (78) | Komise kromě toho zdůraznila, že zakázky veřejné služby nebyly udělovány na základě nabídkového řízení. Vyjádřila proto pochybnosti o tom, že byla úroveň nutné kompenzace určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto úkolů se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto úkolů (104. až 107. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). |
| --- | --- |

(78)

Komise kromě toho zdůraznila, že zakázky veřejné služby nebyly udělovány na základě nabídkového řízení. Vyjádřila proto pochybnosti o tom, že byla úroveň nutné kompenzace určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto úkolů se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto úkolů (104. až 107. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí).

| (79) | Kompenzace za veřejné služby představují státní prostředky a mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy; Komise proto vyjádřila obavy, že smlouvy o veřejných dopravních službách obsahují prvky státní podpory ve prospěch DSB. |
| --- | --- |

(79)

Kompenzace za veřejné služby představují státní prostředky a mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy; Komise proto vyjádřila obavy, že smlouvy o veřejných dopravních službách obsahují prvky státní podpory ve prospěch DSB.

| (80) | Komise si poté položila otázku týkající se slučitelnosti těchto smluv o veřejných službách s vnitřním trhem ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

Komise si poté položila otázku týkající se slučitelnosti těchto smluv o veřejných službách s vnitřním trhem ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 (17).

| (81) | Komise také vyjádřila pochybnosti o tom, zda výše kompenzace, tj. ceny zaplacené dánskou vládou, nepřesahuje částku nezbytnou pro pokrytí nákladů vzniklých při plnění úkolů veřejné služby, a to z důvodů vysvětlených výše v rámci hodnocení dodržení třetího kritéria stanoveného rozsudkem Altmark. Komise vyjádřila obzvláště pochybnosti o tom, že vybírání dividend ze zisku DSB dánským státem nebo snížení smluvních ročních plateb umožnily zabránit veškerému riziku nadměrných kompenzací (129. a 131. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). |
| --- | --- |

(81)

Komise také vyjádřila pochybnosti o tom, zda výše kompenzace, tj. ceny zaplacené dánskou vládou, nepřesahuje částku nezbytnou pro pokrytí nákladů vzniklých při plnění úkolů veřejné služby, a to z důvodů vysvětlených výše v rámci hodnocení dodržení třetího kritéria stanoveného rozsudkem Altmark. Komise vyjádřila obzvláště pochybnosti o tom, že vybírání dividend ze zisku DSB dánským státem nebo snížení smluvních ročních plateb umožnily zabránit veškerému riziku nadměrných kompenzací (129. a 131. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí).

5.   ARGUMENTY DÁNSKÝCH ORGÁNŮ PO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (82) | Ve svém dopise ze dne 12. prosince 2008 vyjádřily dánské orgány názor, že v rámci předchozích žádostí Komise o poskytnutí informací již podaly faktické a právní prvky nutné pro to, aby Komise došla ke zjištění, že smluvní platby nepředstavují státní podporu nebo alespoň že případná státní podpora je slučitelná se Smlouvou. Dánské orgány tak připomněly faktické a právní prvky předložené Komisi. Dále rozvinuly argumenty o faktických a právních prvcích, které měly být upřesněny kvůli událostem, k nimž mezitím došlo, nebo na základě připomínek vyjádřených Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního řízení. |
| --- | --- |

(82)

Ve svém dopise ze dne 12. prosince 2008 vyjádřily dánské orgány názor, že v rámci předchozích žádostí Komise o poskytnutí informací již podaly faktické a právní prvky nutné pro to, aby Komise došla ke zjištění, že smluvní platby nepředstavují státní podporu nebo alespoň že případná státní podpora je slučitelná se Smlouvou. Dánské orgány tak připomněly faktické a právní prvky předložené Komisi. Dále rozvinuly argumenty o faktických a právních prvcích, které měly být upřesněny kvůli událostem, k nimž mezitím došlo, nebo na základě připomínek vyjádřených Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního řízení.

| (83) | Dánské orgány mimo jiné v zásadě uvádějí, že podporují stanovisko Komise, nejen pokud jde o ověření existence státní podpory uplatněním kritérií rozsudku ve věci Altmark, ale také pokud jde o právní základ pro stanovení slučitelnosti se Smlouvou. |
| --- | --- |

(83)

Dánské orgány mimo jiné v zásadě uvádějí, že podporují stanovisko Komise, nejen pokud jde o ověření existence státní podpory uplatněním kritérií rozsudku ve věci Altmark, ale také pokud jde o právní základ pro stanovení slučitelnosti se Smlouvou.

| (84) | Dánské orgány ale naopak vyjadřují svůj nesouhlas s výkladem Komise týkajícím se rozsudku ve věci Danske Busvognmænd (též známý jako rozsudek „Combus“) (18). Komise ve skutečnosti uvedla, že pokud smlouva o veřejných službách zahrnuje státní podporu, měla být oznámena. Dánské orgány se naopak domnívají, že je-li použitelné nařízení (EHS) č. 1191/69 a jsou-li vyrovnání stanovená v rámci smlouvy o veřejných službách v souladu s tímto nařízením, jsou tato vyrovnání vyňata z postupu informování podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

Dánské orgány ale naopak vyjadřují svůj nesouhlas s výkladem Komise týkajícím se rozsudku ve věci Danske Busvognmænd (též známý jako rozsudek „Combus“) (18). Komise ve skutečnosti uvedla, že pokud smlouva o veřejných službách zahrnuje státní podporu, měla být oznámena. Dánské orgány se naopak domnívají, že je-li použitelné nařízení (EHS) č. 1191/69 a jsou-li vyrovnání stanovená v rámci smlouvy o veřejných službách v souladu s tímto nařízením, jsou tato vyrovnání vyňata z postupu informování podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (85) | Na závěr Dánsko zdůrazňuje, že v nedávné judikatuře, a to především v rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-289/03 BUPA a další v. Komise, je upřesněno, že kritéria vyjádřená v rozsudku ve věci Altmark musí být uplatňována při zohlednění situace v dotčeném odvětví a že členské státy mají široký prostor pro posouzení. |
| --- | --- |

(85)

Na závěr Dánsko zdůrazňuje, že v nedávné judikatuře, a to především v rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-289/03 BUPA a další v. Komise, je upřesněno, že kritéria vyjádřená v rozsudku ve věci Altmark musí být uplatňována při zohlednění situace v dotčeném odvětví a že členské státy mají široký prostor pro posouzení.

| (86) | Dánské orgány upozorňují, že Komise uznala dodržení druhého kritéria rozsudku ve věci Altmark, pokud jde o kompenzaci zaplacenou za období 1998–2008, ale vyjadřuje pochybnosti o období 2009–2014. |
| --- | --- |

(86)

Dánské orgány upozorňují, že Komise uznala dodržení druhého kritéria rozsudku ve věci Altmark, pokud jde o kompenzaci zaplacenou za období 1998–2008, ale vyjadřuje pochybnosti o období 2009–2014.

| (87) | Dánské orgány se domnívají, že tyto pochybnosti jsou založeny na nedorozumění, protože stejně jako v případě předchozího období bylo tato kompenzace vypočtena na základě desetiletého rozpočtu pro období 2005–2014. |
| --- | --- |

(87)

Dánské orgány se domnívají, že tyto pochybnosti jsou založeny na nedorozumění, protože stejně jako v případě předchozího období bylo tato kompenzace vypočtena na základě desetiletého rozpočtu pro období 2005–2014.

| (88) | Dánské orgány předaly tento rozpočet Komisi a předložily výhledy a předpoklady, ze kterých tento rozpočet vychází, to znamená:






  — | celková roční inflace ve výši 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(88)

Dánské orgány předaly tento rozpočet Komisi a předložily výhledy a předpoklady, ze kterých tento rozpočet vychází, to znamená:

—

celková roční inflace ve výši 2,5 %,

| — | zvýšení ceny jízdenek o 2,5 % odpovídající inflaci, |
| --- | --- |

—

zvýšení ceny jízdenek o 2,5 % odpovídající inflaci,

| — | průměrný růst produktivity o 2,5 % za rok, |
| --- | --- |

—

průměrný růst produktivity o 2,5 % za rok,

| — | roční úroková míra ve výši 5,15 %, |
| --- | --- |

—

roční úroková míra ve výši 5,15 %,

| — | návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %,

| — | investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK, |
| --- | --- |

—

investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK,

| — | zvýšení počtu ujetých kilometrů o přibližně 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšení počtu ujetých kilometrů o přibližně 20 %,

| — | zvýšení počtu cestujících o přibližně 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšení počtu cestujících o přibližně 20 %,

| — | osvobození zaměstnanců DSB od daně ze mzdy. |
| --- | --- |

—

osvobození zaměstnanců DSB od daně ze mzdy.

| (89) | Dánsko kromě toho upřesňuje, že tento rozpočet byl původně vypracován na základě povinností v oblasti poplatků spojených s infrastrukturami v roce 2003. Změny těchto povinností a odpovídající snížení kompenzací vyplacených ve prospěch DSB byly mezitím zahrnuty do smlouvy před jejím podepsáním. Ministerstvo dopravy předložilo obsah smlouvy a rozpočet v aktu č. 112 z roku 2004 a tyto údaje byly převzaty do zákona o rozpočtu. |
| --- | --- |

(89)

Dánsko kromě toho upřesňuje, že tento rozpočet byl původně vypracován na základě povinností v oblasti poplatků spojených s infrastrukturami v roce 2003. Změny těchto povinností a odpovídající snížení kompenzací vyplacených ve prospěch DSB byly mezitím zahrnuty do smlouvy před jejím podepsáním. Ministerstvo dopravy předložilo obsah smlouvy a rozpočet v aktu č. 112 z roku 2004 a tyto údaje byly převzaty do zákona o rozpočtu.

| (90) | Dánské orgány předložily argumenty a informace ke třem aspektům, u nichž Komise vyjádřila pochybnosti týkající se rizika nadměrné kompenzace. |
| --- | --- |

(90)

Dánské orgány předložily argumenty a informace ke třem aspektům, u nichž Komise vyjádřila pochybnosti týkající se rizika nadměrné kompenzace.

i)   Zlepšení hospodářského výsledku DSB

| (91) | Dánské orgány se především domnívají, že ke zlepšení hospodářských výsledků DSB nedošlo kvůli nadměrné kompenzaci. Podle Dánska byly základy výpočtu kompenzace nastaveny správně a k dosaženým zlepšením výsledků nedošlo kvůli případné nadměrné kompenzaci, ale kvůli jiným okolnostem. |
| --- | --- |

(91)

Dánské orgány se především domnívají, že ke zlepšení hospodářských výsledků DSB nedošlo kvůli nadměrné kompenzaci. Podle Dánska byly základy výpočtu kompenzace nastaveny správně a k dosaženým zlepšením výsledků nedošlo kvůli případné nadměrné kompenzaci, ale kvůli jiným okolnostem.

| (92) | Dánsko předložilo podrobnou analýzu vývoje vlastního kapitálu DSB, který se v období 1999–2004 zvýšil ze 4,797 miliard DKK na 7,701 miliard DKK (tedy zvýšení o 2,852 miliardy DKK). K nárůstu vlastního kapitálu došlo díky určitým okolnostem, se kterými se nepočítalo při vypracování rozpočtu a mezi které patří neočekávané a prudké zlepšení účinnosti DSB a vyšší neběžné příjmy např. z prodeje nemovitého majetku. Jedná se o okolnosti, které dánská vláda nemohla rozumně předpokládat při přípravě rozpočtu, a tím při stanovení výše kompenzace. |
| --- | --- |

(92)

Dánsko předložilo podrobnou analýzu vývoje vlastního kapitálu DSB, který se v období 1999–2004 zvýšil ze 4,797 miliard DKK na 7,701 miliard DKK (tedy zvýšení o 2,852 miliardy DKK). K nárůstu vlastního kapitálu došlo díky určitým okolnostem, se kterými se nepočítalo při vypracování rozpočtu a mezi které patří neočekávané a prudké zlepšení účinnosti DSB a vyšší neběžné příjmy např. z prodeje nemovitého majetku. Jedná se o okolnosti, které dánská vláda nemohla rozumně předpokládat při přípravě rozpočtu, a tím při stanovení výše kompenzace.

| (93) | Dánské orgány vysvětlují, že příčinou zvýšení vlastního kapitálu nicméně nejsou příliš vysoké provozní dotace vyplacené státem, ale pět jiných faktorů, z nichž některé nebylo možné předvídat:






  — | Jeden z faktorů spočívá v tom, že velká část zvýšení vlastního kapitálu DSB byla stanovena ve výchozím rozpočtu při založení společnosti (1,709 miliardy DKK). Zákon č. 249/1999 dokládá, že přeměna DSB na udržitelný, nezávislý veřejný podnik na počátku podléhala jasné politické a hospodářské podmínce, podle které měla společnost DSB dosáhnout během několika let míry solventnosti ve výši přinejmenším 30 %. Tento předpoklad byl založen na ekonomickém vyhodnocení potřebné míry solventnosti podniků velikosti DSB. |
| --- | --- | --- |

(93)

Dánské orgány vysvětlují, že příčinou zvýšení vlastního kapitálu nicméně nejsou příliš vysoké provozní dotace vyplacené státem, ale pět jiných faktorů, z nichž některé nebylo možné předvídat:

—

Jeden z faktorů spočívá v tom, že velká část zvýšení vlastního kapitálu DSB byla stanovena ve výchozím rozpočtu při založení společnosti (1,709 miliardy DKK). Zákon č. 249/1999 dokládá, že přeměna DSB na udržitelný, nezávislý veřejný podnik na počátku podléhala jasné politické a hospodářské podmínce, podle které měla společnost DSB dosáhnout během několika let míry solventnosti ve výši přinejmenším 30 %. Tento předpoklad byl založen na ekonomickém vyhodnocení potřebné míry solventnosti podniků velikosti DSB.

| — | Na konci tohoto období byly státu v roce 2005 vyplaceny dividendy (736 milionů DKK), což znamená, že koncem roku 2004 nemohla DSB tímto vlastním kapitálem skutečně disponovat. |
| --- | --- |

—

Na konci tohoto období byly státu v roce 2005 vyplaceny dividendy (736 milionů DKK), což znamená, že koncem roku 2004 nemohla DSB tímto vlastním kapitálem skutečně disponovat.

| — | Ke zvýšení vlastního kapitálu došlo částečně kvůli změnám v účetních postupech v roce 1999 a v roce 2001, pokud jde o předpoklady stanovené ve výchozím rozpočtu z roku 1999 (ocenění vlastního kapitálu ve výši 594 milionů DKK). Uvedená změna v účetních postupech neměla pro podnik žádný skutečný hospodářský význam, a proto je nutné provést opravu. Dánské orgány v této souvislosti zdůrazňují, že na základě údajů očištěných o účetní oprávky je možno konstatovat, že byl vývoj vlastního kapitálu ve skutečnosti záporný a došlo k jeho snížení o 135 milionů DKK. |
| --- | --- |

—

Ke zvýšení vlastního kapitálu došlo částečně kvůli změnám v účetních postupech v roce 1999 a v roce 2001, pokud jde o předpoklady stanovené ve výchozím rozpočtu z roku 1999 (ocenění vlastního kapitálu ve výši 594 milionů DKK). Uvedená změna v účetních postupech neměla pro podnik žádný skutečný hospodářský význam, a proto je nutné provést opravu. Dánské orgány v této souvislosti zdůrazňují, že na základě údajů očištěných o účetní oprávky je možno konstatovat, že byl vývoj vlastního kapitálu ve skutečnosti záporný a došlo k jeho snížení o 135 milionů DKK.

| — | Sazba daně z příjmů právnických osob, která dosahovala v okamžiku rozpočtu při založení společnosti v roce 1999 výše 32 %, byla poté (během roků 2002, 2003 a 2004) snížena na 30 %. Uvedené snížení míry zdanění mělo za následek nepředpokládaný zisk za dotyčné období ve výši 43 milionů DKK. Bez této okolnosti by bylo možné pozorovat záporný dopad na vlastní kapitál ve výši 178 milionů DKK. |
| --- | --- |

—

Sazba daně z příjmů právnických osob, která dosahovala v okamžiku rozpočtu při založení společnosti v roce 1999 výše 32 %, byla poté (během roků 2002, 2003 a 2004) snížena na 30 %. Uvedené snížení míry zdanění mělo za následek nepředpokládaný zisk za dotyčné období ve výši 43 milionů DKK. Bez této okolnosti by bylo možné pozorovat záporný dopad na vlastní kapitál ve výši 178 milionů DKK.

| — | Oprava výše vlastního kapitálu směrem dolů v počáteční rozvaze z roku 1999 o částku 36 milionů DKK. |
| --- | --- |

—

Oprava výše vlastního kapitálu směrem dolů v počáteční rozvaze z roku 1999 o částku 36 milionů DKK.

| (94) | Podle Dánska tyto skutečnosti prokazují, že k růstu vlastního kapitálu společnosti DSB nedošlo kvůli vysokým provozním dotacím poskytnutým státem a že tento růst musí být posouzen relativně při zohlednění výše uvedených finančních, účetních a daňových prvků. Společnost DSB tak nepoužila státní dotace ke zvýšení vlastního kapitálu v míře větší, než byla částka stanovená v rozpočtu při založení společnosti. |
| --- | --- |

(94)

Podle Dánska tyto skutečnosti prokazují, že k růstu vlastního kapitálu společnosti DSB nedošlo kvůli vysokým provozním dotacím poskytnutým státem a že tento růst musí být posouzen relativně při zohlednění výše uvedených finančních, účetních a daňových prvků. Společnost DSB tak nepoužila státní dotace ke zvýšení vlastního kapitálu v míře větší, než byla částka stanovená v rozpočtu při založení společnosti.

| (95) | Pokud jde o hospodářské výsledky uvedené v rozpočtu před vyplacením dividend, dánské orgány zdůrazňují, že zjištěná zlepšení výsledků nejsou známkou toho, že by DSB získala nadměrnou kompenzaci. Je pravděpodobné, že k těmto zlepšením došlo spíše kvůli řadě faktorů s kladným nebo záporným dopadem, které nebylo možné zohlednit v okamžiku stanovení výše kompenzace. |
| --- | --- |

(95)

Pokud jde o hospodářské výsledky uvedené v rozpočtu před vyplacením dividend, dánské orgány zdůrazňují, že zjištěná zlepšení výsledků nejsou známkou toho, že by DSB získala nadměrnou kompenzaci. Je pravděpodobné, že k těmto zlepšením došlo spíše kvůli řadě faktorů s kladným nebo záporným dopadem, které nebylo možné zohlednit v okamžiku stanovení výše kompenzace.

| (96) | Dánsko se domnívá, že se těmto odchylkám oproti původnímu rozpočtu v případě víceletých smluv o plnění úkolu veřejné služby nelze vyhnout. V těchto konkrétních případech není možné stanovit výši kompenzace způsobem, který by umožnil po kontrole ex post potvrdit, že tato výše přesně odpovídá skutečným nákladům po odečtení příjmů a přiměřeného zisku. |
| --- | --- |

(96)

Dánsko se domnívá, že se těmto odchylkám oproti původnímu rozpočtu v případě víceletých smluv o plnění úkolu veřejné služby nelze vyhnout. V těchto konkrétních případech není možné stanovit výši kompenzace způsobem, který by umožnil po kontrole ex post potvrdit, že tato výše přesně odpovídá skutečným nákladům po odečtení příjmů a přiměřeného zisku.

| (97) | Podle dánských orgánů může i v případě, kdy je úkol veřejné služby výsledkem nabídkového řízení, dojít na trhu a v situaci dotčeného podniku k takovým změnám, že skutečně dosažený výsledek neodpovídá tomu, co pověřený podnik předpokládal při uzavření smlouvy. |
| --- | --- |

(97)

Podle dánských orgánů může i v případě, kdy je úkol veřejné služby výsledkem nabídkového řízení, dojít na trhu a v situaci dotčeného podniku k takovým změnám, že skutečně dosažený výsledek neodpovídá tomu, co pověřený podnik předpokládal při uzavření smlouvy.

| (98) | Dánsko se proto domnívá, že není možné použít neočekávaná zlepšení nebo zhoršení výsledků, k nimž došlo v důsledku tohoto druhu nepředpokládaných faktorů, jako argument pro tvrzení, že výše kompenzace byla stanovena způsobem, který má za následek poskytnutí nadměrné nebo nedostatečné kompenzace. |
| --- | --- |

(98)

Dánsko se proto domnívá, že není možné použít neočekávaná zlepšení nebo zhoršení výsledků, k nimž došlo v důsledku tohoto druhu nepředpokládaných faktorů, jako argument pro tvrzení, že výše kompenzace byla stanovena způsobem, který má za následek poskytnutí nadměrné nebo nedostatečné kompenzace.

| (99) | V tomto konkrétním případě jsou zjištěná zlepšení hospodářských výsledků důsledkem souběžného působení více faktorů, jako jsou celkový vývoj hospodářské konjunktury, vývoj na dotčeném trhu a zvýšení produktivity (např. snížením pracovních nákladů nebo menším přístupem k infrastruktuře následkem postoupení činnosti v oblasti nákladní dopravy, snížením odpisů či zlepšením finančního řízení). |
| --- | --- |

(99)

V tomto konkrétním případě jsou zjištěná zlepšení hospodářských výsledků důsledkem souběžného působení více faktorů, jako jsou celkový vývoj hospodářské konjunktury, vývoj na dotčeném trhu a zvýšení produktivity (např. snížením pracovních nákladů nebo menším přístupem k infrastruktuře následkem postoupení činnosti v oblasti nákladní dopravy, snížením odpisů či zlepšením finančního řízení).

| (100) | Dánsko dodává, že pro smlouvy uzavřené s DSB je příznačná skutečnost, že smluvní strany se dohodly na placení na základě hledisek obvyklých v tržním hospodářství a že výše plateb byla stanovena takovým způsobem, aby se pokryly náklady DSB při zohlednění očekávaných příjmů a přiměřeného zisku. Skutečnost, že společnost DSB nakonec dosáhla lepších výsledků, než předpokládal rozpočet, neznamená, že výše kompenzace stanovená ve smlouvách byla příliš vysoká. |
| --- | --- |

(100)

Dánsko dodává, že pro smlouvy uzavřené s DSB je příznačná skutečnost, že smluvní strany se dohodly na placení na základě hledisek obvyklých v tržním hospodářství a že výše plateb byla stanovena takovým způsobem, aby se pokryly náklady DSB při zohlednění očekávaných příjmů a přiměřeného zisku. Skutečnost, že společnost DSB nakonec dosáhla lepších výsledků, než předpokládal rozpočet, neznamená, že výše kompenzace stanovená ve smlouvách byla příliš vysoká.

| (101) | Dánské orgány upozorňují na následující skutečnost: přestože podle nich k nadměrné kompenzaci nedošlo, bylo riziko nadměrné kompenzace v každém případě odstraněno prostřednictvím politiky dánské vlády v oblasti dividend, která je stanovena v zákonu o rozpočtu č. 249/1999, a prostřednictvím následného snížení kompenzace, jež je stanovena v dohodě uzavřené s DSB. |
| --- | --- |

(101)

Dánské orgány upozorňují na následující skutečnost: přestože podle nich k nadměrné kompenzaci nedošlo, bylo riziko nadměrné kompenzace v každém případě odstraněno prostřednictvím politiky dánské vlády v oblasti dividend, která je stanovena v zákonu o rozpočtu č. 249/1999, a prostřednictvím následného snížení kompenzace, jež je stanovena v dohodě uzavřené s DSB.

| (102) | Dánsko se domnívá, že svou politikou v oblasti dividend zajistilo, že společnost DSB nezvýší svůj vlastní kapitál nad stanovenou míru, a tím nad míru nutnou. Ačkoli nebyla stanovena žádná závazná právní norma, tato politika v oblasti dividend se snaží uvést v soulad dva aspekty:






  — | hlediska obvyklá v tržním hospodářství, jejichž cílem je určit, co je hospodářsky zdůvodnitelné vzhledem k ekonomické situaci podniku, |
| --- | --- | --- |

(102)

Dánsko se domnívá, že svou politikou v oblasti dividend zajistilo, že společnost DSB nezvýší svůj vlastní kapitál nad stanovenou míru, a tím nad míru nutnou. Ačkoli nebyla stanovena žádná závazná právní norma, tato politika v oblasti dividend se snaží uvést v soulad dva aspekty:

—

hlediska obvyklá v tržním hospodářství, jejichž cílem je určit, co je hospodářsky zdůvodnitelné vzhledem k ekonomické situaci podniku,

| — | sociální a ekonomická hlediska nebo hlediska spojená s hospodářskou soutěží se zřetelem na výši vlastního kapitálu a provozních dotací DSB. |
| --- | --- |

—

sociální a ekonomická hlediska nebo hlediska spojená s hospodářskou soutěží se zřetelem na výši vlastního kapitálu a provozních dotací DSB.

| (103) | Dánské orgány upřesňují, že vyplácení dividend státu se musí používat jako prostředek úpravy velikosti vlastního kapitálu DSB v letech následujících po založení a jako prostředek pro zpětnou úhradu provozního přebytku, pokud by se poté ukázalo, že DSB skutečně dosáhla vyšších výsledků, než se očekávalo. Tato zásada vyplývá ze zákona o rozpočtu č. 249/1999. Vyplácení dividend musí být použito ke stálé regulaci struktury kapitálu DSB, a tím i skutečné čisté provozní dotace. Politika v oblasti dividend také stanoví podněcování DSB ke zlepšování její účinnosti, protože se vycházelo z toho, že dividendy by měly odpovídat polovině přebytku DSB po zdanění. Tato zlepšení účinnosti tak budou v určité míře pro DSB prospěšná a neprojeví se pouze následnou zpětnou úhradou provozní dotace. |
| --- | --- |

(103)

Dánské orgány upřesňují, že vyplácení dividend státu se musí používat jako prostředek úpravy velikosti vlastního kapitálu DSB v letech následujících po založení a jako prostředek pro zpětnou úhradu provozního přebytku, pokud by se poté ukázalo, že DSB skutečně dosáhla vyšších výsledků, než se očekávalo. Tato zásada vyplývá ze zákona o rozpočtu č. 249/1999. Vyplácení dividend musí být použito ke stálé regulaci struktury kapitálu DSB, a tím i skutečné čisté provozní dotace. Politika v oblasti dividend také stanoví podněcování DSB ke zlepšování její účinnosti, protože se vycházelo z toho, že dividendy by měly odpovídat polovině přebytku DSB po zdanění. Tato zlepšení účinnosti tak budou v určité míře pro DSB prospěšná a neprojeví se pouze následnou zpětnou úhradou provozní dotace.

| (104) | Dánské orgány se domnívají, že je tento postup v souladu s obecnými hledisky tržního hospodářství, podle nichž je možno použít pobídkové nástroje k určení toho, co je považováno za přiměřený zisk, jak doporučuje Komise (19). |
| --- | --- |

(104)

Dánské orgány se domnívají, že je tento postup v souladu s obecnými hledisky tržního hospodářství, podle nichž je možno použít pobídkové nástroje k určení toho, co je považováno za přiměřený zisk, jak doporučuje Komise (19).

| (105) | Dánsko zdůrazňuje, že provádění této politiky v oblasti dividend vedlo v období 1999–2006, pokud jde o úkoly spojené s plněním smluv, k vyplacení státu o téměř 3 miliardy DKK navíc oproti původně předpokládané částce. |
| --- | --- |

(105)

Dánsko zdůrazňuje, že provádění této politiky v oblasti dividend vedlo v období 1999–2006, pokud jde o úkoly spojené s plněním smluv, k vyplacení státu o téměř 3 miliardy DKK navíc oproti původně předpokládané částce.

| (106) | Podle dánských orgánů působila politika v oblasti dividend ve skutečnosti jako „mechanismus zpětné úhrady“, který umožnil kompenzovat případnou nadměrnou kompenzaci. Dánské orgány zdůrazňují, že ta část kompenzace DSB, která byla vrácena státu v podobě dividend, je navíc podstatně vyšší než je rozdíl mezi přebytkem plánovaným v rozpočtu DSB a přebytkem skutečně dosaženým. Politika v oblasti dividend tudíž tímto způsobem pomohla zajistit, aby společnost DSB nemohla využít státní provozní dotaci k získání konkurenční výhody, například rozvojem vlastního kapitálu nad stanovenou úroveň nebo využitím ročního přebytku. |
| --- | --- |

(106)

Podle dánských orgánů působila politika v oblasti dividend ve skutečnosti jako „mechanismus zpětné úhrady“, který umožnil kompenzovat případnou nadměrnou kompenzaci. Dánské orgány zdůrazňují, že ta část kompenzace DSB, která byla vrácena státu v podobě dividend, je navíc podstatně vyšší než je rozdíl mezi přebytkem plánovaným v rozpočtu DSB a přebytkem skutečně dosaženým. Politika v oblasti dividend tudíž tímto způsobem pomohla zajistit, aby společnost DSB nemohla využít státní provozní dotaci k získání konkurenční výhody, například rozvojem vlastního kapitálu nad stanovenou úroveň nebo využitím ročního přebytku.

| (107) | Dánské orgány se kromě toho domnívají, že je velmi obtížné stanovit smluvní pravidla ohledně následné úpravy provozní dotace. Díky politice v oblasti dividend podle dánského práva obchodních společností je ale stát naopak schopen zajistit, že čistá provozní dotace je skutečně upravena, pokud roční hospodářský výsledek přesáhne výsledek očekávaný nebo stanovený při uzavření smlouvy. Stát se domnívá, že vyplácení dividend tudíž v praxi představuje mimořádně účinný nástroj pro zamezení nadměrné kompenzace. |
| --- | --- |

(107)

Dánské orgány se kromě toho domnívají, že je velmi obtížné stanovit smluvní pravidla ohledně následné úpravy provozní dotace. Díky politice v oblasti dividend podle dánského práva obchodních společností je ale stát naopak schopen zajistit, že čistá provozní dotace je skutečně upravena, pokud roční hospodářský výsledek přesáhne výsledek očekávaný nebo stanovený při uzavření smlouvy. Stát se domnívá, že vyplácení dividend tudíž v praxi představuje mimořádně účinný nástroj pro zamezení nadměrné kompenzace.

| (108) | Dánské orgány ostatně zmiňují, že také Soud prvního stupně stanovil, že členské státy mohou mít při určení kompenzace široký prostor pro posouzení, pokud tato kompenzace závisí na posouzení komplexních hospodářských skutečností (20). Také připomínají, že v právu Společenství neexistuje žádné ustanovení, které by stanovilo, že se oprava čisté provozní dotace směrem dolů musí vždy provádět určitým způsobem, např. uplatněním smluvních pravidel nebo podobně. Podle kritérií rozsudku ve věci Altmark je důležité, aby stát skutečně zajistil, že nedochází k nadměrné kompenzaci. Je ale na rozhodnutí členských států, jakým způsobem konkrétně postupovat. |
| --- | --- |

(108)

Dánské orgány ostatně zmiňují, že také Soud prvního stupně stanovil, že členské státy mohou mít při určení kompenzace široký prostor pro posouzení, pokud tato kompenzace závisí na posouzení komplexních hospodářských skutečností (20). Také připomínají, že v právu Společenství neexistuje žádné ustanovení, které by stanovilo, že se oprava čisté provozní dotace směrem dolů musí vždy provádět určitým způsobem, např. uplatněním smluvních pravidel nebo podobně. Podle kritérií rozsudku ve věci Altmark je důležité, aby stát skutečně zajistil, že nedochází k nadměrné kompenzaci. Je ale na rozhodnutí členských států, jakým způsobem konkrétně postupovat.

ii)   Zpoždění v dodávkách kolejových vozidel

| (109) | Podle dánských orgánů nepřineslo zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 společnosti DSB hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(109)

Podle dánských orgánů nepřineslo zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 společnosti DSB hospodářskou výhodu.

| (110) | Potvrzují, že v dodávce nových vlakových souprav IC4 a IC2, které byly objednány před uzavřením dopravní smlouvy na období 2005–2014 a které měly být dodávány počínaje rokem 2003, došlo ke zpožděním, za něž nese odpovědnost výrobce (Ansaldo Breda). Dánské orgány uvádějí, že pokud by dodávka proběhla podle plánovaného harmonogramu, společnost DSB by nesla náklady odpovídající odpisům vlakových souprav a úrokům, které byly pokryty smluvními platbami. |
| --- | --- |

(110)

Potvrzují, že v dodávce nových vlakových souprav IC4 a IC2, které byly objednány před uzavřením dopravní smlouvy na období 2005–2014 a které měly být dodávány počínaje rokem 2003, došlo ke zpožděním, za něž nese odpovědnost výrobce (Ansaldo Breda). Dánské orgány uvádějí, že pokud by dodávka proběhla podle plánovaného harmonogramu, společnost DSB by nesla náklady odpovídající odpisům vlakových souprav a úrokům, které byly pokryty smluvními platbami.

| (111) | Jelikož DSB tyto výdaje neměla, smluvní platby byly sníženy v rámci dopravní smlouvy na období 2005–2014. Přesná částka výdajů, kterým bylo zamezeno, je vypočítána na základě půjček, které si společnost DSB skutečně vzala, a na základě období odpisu v délce 20 let, a to v souladu s účetními postupy DSB (tedy 4 miliony DKK ušetřené v případě zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC4 a 2,7 milionu u zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC2). |
| --- | --- |

(111)

Jelikož DSB tyto výdaje neměla, smluvní platby byly sníženy v rámci dopravní smlouvy na období 2005–2014. Přesná částka výdajů, kterým bylo zamezeno, je vypočítána na základě půjček, které si společnost DSB skutečně vzala, a na základě období odpisu v délce 20 let, a to v souladu s účetními postupy DSB (tedy 4 miliony DKK ušetřené v případě zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC4 a 2,7 milionu u zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC2).

| (112) | Platby ve prospěch DSB byly tudíž v rámci smlouvy sníženy o 645 milionů DKK (o 252 milionů DKK v roce 2005 a o 393 milionů DKK v roce 2006). |
| --- | --- |

(112)

Platby ve prospěch DSB byly tudíž v rámci smlouvy sníženy o 645 milionů DKK (o 252 milionů DKK v roce 2005 a o 393 milionů DKK v roce 2006).

| (113) | Vzhledem k těmto skutečnostem se Dánsko domnívá, že není možné tvrdit, že zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 vedla, pokud jde o dopravní smlouvu na období 2005–2014, k nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k těmto skutečnostem se Dánsko domnívá, že není možné tvrdit, že zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 vedla, pokud jde o dopravní smlouvu na období 2005–2014, k nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB.

| (114) | Aby společnost DSB disponovala dostatečně moderním vozovým parkem, pronajímá si od roku 2001 kolejová vozidla na základě doplňujících smluv, u kterých bylo nutné prodloužit dobu trvání po roce 2006 kvůli značnému zpoždění dodávek jejího dodavatele, společnosti Ansaldo Breda (prodloužení až o další 4 roky). |
| --- | --- |

(114)

Aby společnost DSB disponovala dostatečně moderním vozovým parkem, pronajímá si od roku 2001 kolejová vozidla na základě doplňujících smluv, u kterých bylo nutné prodloužit dobu trvání po roce 2006 kvůli značnému zpoždění dodávek jejího dodavatele, společnosti Ansaldo Breda (prodloužení až o další 4 roky).

| (115) | Dánské orgány na jednu stranu upřesňují, že smluvní platby vyplácené DSB podle dojednané smlouvy nepokrývaly výdaje spojené s uvedením do provozu vlakových souprav (odpisy a úroky) v případě, že tyto soupravy nebyly skutečně do provozu uvedeny. Dále upřesňují, že dojednaná smlouva nestanovila pro DSB žádnou povinnost uvést na výše jmenovaných tratích do provozu náhradní kolejová vozidla. |
| --- | --- |

(115)

Dánské orgány na jednu stranu upřesňují, že smluvní platby vyplácené DSB podle dojednané smlouvy nepokrývaly výdaje spojené s uvedením do provozu vlakových souprav (odpisy a úroky) v případě, že tyto soupravy nebyly skutečně do provozu uvedeny. Dále upřesňují, že dojednaná smlouva nestanovila pro DSB žádnou povinnost uvést na výše jmenovaných tratích do provozu náhradní kolejová vozidla.

| (116) | Podle dánských orgánů tak doplňující smlouvy ukládají DSB dodatečné úkoly veřejné služby (uvedení do provozu moderních náhradních kolejových vozidel na některých tratích) a zároveň jí přiznávají kompenzaci za náklady spojené s pronájmem. |
| --- | --- |

(116)

Podle dánských orgánů tak doplňující smlouvy ukládají DSB dodatečné úkoly veřejné služby (uvedení do provozu moderních náhradních kolejových vozidel na některých tratích) a zároveň jí přiznávají kompenzaci za náklady spojené s pronájmem.

| (117) | Dánské orgány se domnívají, že čistý kladný hospodářský dopad kvůli zpoždění je nutné přičíst skutečnosti, že původní pětiletá smlouva, stejně jako doplňující smlouva na období 2001–2004, neobsahovala ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění dodávky vlakových souprav IC4. Platná dopravní smlouva na období 2005–2014 naopak právě ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění obsahuje. |
| --- | --- |

(117)

Dánské orgány se domnívají, že čistý kladný hospodářský dopad kvůli zpoždění je nutné přičíst skutečnosti, že původní pětiletá smlouva, stejně jako doplňující smlouva na období 2001–2004, neobsahovala ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění dodávky vlakových souprav IC4. Platná dopravní smlouva na období 2005–2014 naopak právě ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění obsahuje.

| (118) | Dánské orgány odhadují tento čistý kladný dopad zpoždění dodávky vlakových souprav během období 2001–2004 na 104 miliony DKK. Tento přímý dopad však údajně nepokrývá skutečné hospodářské důsledky zpoždění pro DSB, která nemohla používat nové vlakové soupravy (údržba starších souprav, újma na dobré pověsti, ztráty příjmů). |
| --- | --- |

(118)

Dánské orgány odhadují tento čistý kladný dopad zpoždění dodávky vlakových souprav během období 2001–2004 na 104 miliony DKK. Tento přímý dopad však údajně nepokrývá skutečné hospodářské důsledky zpoždění pro DSB, která nemohla používat nové vlakové soupravy (údržba starších souprav, újma na dobré pověsti, ztráty příjmů).

| (119) | Dánsko dále upřesňuje, že kompenzace, které získala společnost DSB od Ansaldo Breda, představují pouze prozatímní kompenzaci za hospodářskou ztrátu vyvolanou zpožděním dodávek vlakových souprav. Konečnou výši újmy, která společnosti DSB vznikla, a celkovou výši kompenzace od společnosti Ansaldo Breda bude možno určit v okamžiku dodání. |
| --- | --- |

(119)

Dánsko dále upřesňuje, že kompenzace, které získala společnost DSB od Ansaldo Breda, představují pouze prozatímní kompenzaci za hospodářskou ztrátu vyvolanou zpožděním dodávek vlakových souprav. Konečnou výši újmy, která společnosti DSB vznikla, a celkovou výši kompenzace od společnosti Ansaldo Breda bude možno určit v okamžiku dodání.

| (120) | Dánské orgány se proto domnívají, že tato kompenzace bude přesně odpovídat hospodářské ztrátě DSB, a bude tedy z hlediska účetnictví DSB neutrální. Ze stejného důvodu nepředstavuje čistý dopad kompenzace od Ansaldo Breda nadměrnou kompenzaci ve prospěch DSB. Zpoždění v dodávce vlakových souprav tak neposkytla a v budoucnu ani neposkytnou DSB hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(120)

Dánské orgány se proto domnívají, že tato kompenzace bude přesně odpovídat hospodářské ztrátě DSB, a bude tedy z hlediska účetnictví DSB neutrální. Ze stejného důvodu nepředstavuje čistý dopad kompenzace od Ansaldo Breda nadměrnou kompenzaci ve prospěch DSB. Zpoždění v dodávce vlakových souprav tak neposkytla a v budoucnu ani neposkytnou DSB hospodářskou výhodu.

| (121) | Dánské orgány nakonec připomínají, že politika dánské vlády v oblasti dividend v každém případě zajišťuje, že každý případný kladný dopad kompenzací, které DSB obdrží, bude v okamžiku vyplacení dividend odstraněn. |
| --- | --- |

(121)

Dánské orgány nakonec připomínají, že politika dánské vlády v oblasti dividend v každém případě zajišťuje, že každý případný kladný dopad kompenzací, které DSB obdrží, bude v okamžiku vyplacení dividend odstraněn.

iii)   Zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad

| (122) | Dánské orgány upřesňují, že kompenzace byla vyplacena pouze na provozování dotyčné trati společností DSB v období 2005–2014. |
| --- | --- |

(122)

Dánské orgány upřesňují, že kompenzace byla vyplacena pouze na provozování dotyčné trati společností DSB v období 2005–2014.

| (123) | V provozování této trati je nutné rozlišovat tři období:






  — | až do roku 2002 byla tato trať provozována jako „činnost v rámci volné dopravy“, to znamená za podmínek úplné hospodářské soutěže, bez placení kompenzací a bez povinností uložených státem. DSB tak musela pro tuto trať vést oddělené účetnictví, které muselo vykázat za celé období přebytek, přičemž byly zohledněny pouze příjmy z této trati, |
| --- | --- | --- |

(123)

V provozování této trati je nutné rozlišovat tři období:

—

až do roku 2002 byla tato trať provozována jako „činnost v rámci volné dopravy“, to znamená za podmínek úplné hospodářské soutěže, bez placení kompenzací a bez povinností uložených státem. DSB tak musela pro tuto trať vést oddělené účetnictví, které muselo vykázat za celé období přebytek, přičemž byly zohledněny pouze příjmy z této trati,

| — | v roce 2002 se DSB rozhodla zastavit provozování trati v režimu „volné dopravy“ a mezi ministerstvem dopravy a DSB byla vyjednána a uzavřena smlouva o provozování trati v režimu veřejné dopravy od roku 2002 do 31. prosince 2004 včetně. Smlouva ale neobsahovala ustanovení o oddělené nebo dodatečné platbě ve prospěch DSB za plnění tohoto úkolu veřejné služby, |
| --- | --- |

—

v roce 2002 se DSB rozhodla zastavit provozování trati v režimu „volné dopravy“ a mezi ministerstvem dopravy a DSB byla vyjednána a uzavřena smlouva o provozování trati v režimu veřejné dopravy od roku 2002 do 31. prosince 2004 včetně. Smlouva ale neobsahovala ustanovení o oddělené nebo dodatečné platbě ve prospěch DSB za plnění tohoto úkolu veřejné služby,

| — | uzavření dopravní smlouvy na období 2005–2014 umožnilo, aby se vyplácení kompenzace společnosti DSB vztahovalo také na trať Kodaň–Ystad. |
| --- | --- |

—

uzavření dopravní smlouvy na období 2005–2014 umožnilo, aby se vyplácení kompenzace společnosti DSB vztahovalo také na trať Kodaň–Ystad.

| (124) | Dánsko upřesňuje, že před rokem 2005 nebyly na provozování trati použity žádné veřejné prostředky. |
| --- | --- |

(124)

Dánsko upřesňuje, že před rokem 2005 nebyly na provozování trati použity žádné veřejné prostředky.

| (125) | Dánské orgány kromě toho připomínají, že tato trať byla v době provozování v režimu volné dopravy prodělečná a že skutečnost, že malá část skutečně získaných příjmů je možným nepřímým důsledkem zahájení provozování trati Kodaň – Ystad společností DSB, nemůže být použita jako argument pro tvrzení, že společnost DSB nadměrnou kompenzaci musela získat. DSB by v každém případě stejně měla právo na přiměřený zisk v podobě výnosu z investovaného kapitálu. Dánské orgány se domnívají, že to nestačí na podporu tvrzení, že skutečně vybrané příjmy měly za následek nadměrnou kompenzaci ve prospěch DSB, přihlédne-li se k dosažení přiměřeného zisku. |
| --- | --- |

(125)

Dánské orgány kromě toho připomínají, že tato trať byla v době provozování v režimu volné dopravy prodělečná a že skutečnost, že malá část skutečně získaných příjmů je možným nepřímým důsledkem zahájení provozování trati Kodaň – Ystad společností DSB, nemůže být použita jako argument pro tvrzení, že společnost DSB nadměrnou kompenzaci musela získat. DSB by v každém případě stejně měla právo na přiměřený zisk v podobě výnosu z investovaného kapitálu. Dánské orgány se domnívají, že to nestačí na podporu tvrzení, že skutečně vybrané příjmy měly za následek nadměrnou kompenzaci ve prospěch DSB, přihlédne-li se k dosažení přiměřeného zisku.

| (126) | Pokud jde o otázku nákladů, které DSB nesla při prodeji jízdenek zahrnujících dopravu trajektem mezi městem Ystad a cílovým přístavem Rønne na ostrově Bronholm, dánské orgány předložily sazby uplatňované společností Bornholmstrafikken, jež provozovala trajekt. Podle dánských orgánů z toho vyplývá, že pokud se jedná o společnosti DSB a Gråhundbus, uplatňované sazby nejsou rozdílné. |
| --- | --- |

(126)

Pokud jde o otázku nákladů, které DSB nesla při prodeji jízdenek zahrnujících dopravu trajektem mezi městem Ystad a cílovým přístavem Rønne na ostrově Bronholm, dánské orgány předložily sazby uplatňované společností Bornholmstrafikken, jež provozovala trajekt. Podle dánských orgánů z toho vyplývá, že pokud se jedná o společnosti DSB a Gråhundbus, uplatňované sazby nejsou rozdílné.

| (127) | Předložily také informace o podmínkách provozování spojení trajektem Rønne–Ystad společností Bornholmstrafikken A/S na základě smlouvy uzavřené s vládou po nabídkovém řízení:






  — | smlouva mezi vládou a Bornholmstrafikken stanoví obecnou povinnost společnosti Bornholmstrafikken sladit své doby příjezdu a odjezdu s příjezdy a odjezdy provozovatelů autobusových nebo vlakových spojů mezi Kodaní a Ystadem, |
| --- | --- | --- |

(127)

Předložily také informace o podmínkách provozování spojení trajektem Rønne–Ystad společností Bornholmstrafikken A/S na základě smlouvy uzavřené s vládou po nabídkovém řízení:

—

smlouva mezi vládou a Bornholmstrafikken stanoví obecnou povinnost společnosti Bornholmstrafikken sladit své doby příjezdu a odjezdu s příjezdy a odjezdy provozovatelů autobusových nebo vlakových spojů mezi Kodaní a Ystadem,

| — | obsahuje také ustanovení, podle kterých musí Bornholmstrafikken rozvíjet spolupráci v oblasti jízdenek s provozovateli autobusových nebo vlakových spojů, kteří po dobu trvání smlouvy zajišťují spojení mezi Kodaní a Ystadem vlakem nebo autobusem, tak, aby si cestující mohli zakoupit kombinovanou jízdenku trajekt – autobus/vlak se slevou, |
| --- | --- |

—

obsahuje také ustanovení, podle kterých musí Bornholmstrafikken rozvíjet spolupráci v oblasti jízdenek s provozovateli autobusových nebo vlakových spojů, kteří po dobu trvání smlouvy zajišťují spojení mezi Kodaní a Ystadem vlakem nebo autobusem, tak, aby si cestující mohli zakoupit kombinovanou jízdenku trajekt – autobus/vlak se slevou,

| — | smlouva stanoví maximální sazby, které může Bornholmstrafikken požadovat, |
| --- | --- |

—

smlouva stanoví maximální sazby, které může Bornholmstrafikken požadovat,

| — | neobsahuje žádné další ustanovení ohledně sazebních požadavků nebo uplatňování slev a vláda nemá v tomto ohledu také důvod stanovit později nové požadavky. |
| --- | --- |

—

neobsahuje žádné další ustanovení ohledně sazebních požadavků nebo uplatňování slev a vláda nemá v tomto ohledu také důvod stanovit později nové požadavky.

| (128) | Podle dánských orgánů z uvedeného vyplývá, že vláda nemá možnost vyvíjet na provoz společnosti Bornholmstrafikken jiný vliv než ten, aby Bornholmstrafikken dodržovala ustanovení smlouvy. Společnost Bornholmstrafikken uplatňuje a od roku 2000 po celé dotčené období také uplatňovala stejné ceny, pokud jde o DSB a Gråhundbus, a DSB tak nebyla zvýhodněna. |
| --- | --- |

(128)

Podle dánských orgánů z uvedeného vyplývá, že vláda nemá možnost vyvíjet na provoz společnosti Bornholmstrafikken jiný vliv než ten, aby Bornholmstrafikken dodržovala ustanovení smlouvy. Společnost Bornholmstrafikken uplatňuje a od roku 2000 po celé dotčené období také uplatňovala stejné ceny, pokud jde o DSB a Gråhundbus, a DSB tak nebyla zvýhodněna.

| (129) | Dánské orgány přesto informují, že jediná sazba, která platí pouze pro společnost DSB, je zvláštní cena za jízdenku DSB Orange s přeplutím průlivu Velký Belt. Jedná se o sazbu uplatňovanou na zcela zvláštní druh jízdenky DSB a kterou mohou využít pouze zákazníci, kteří si zakoupí jízdenku DSB Orange z Jutlandu do Bornholmu. Podle dánských orgánů poskytuje společnost Bornholmstrafikken slevu na tento zvláštní druh jízdenky, protože si přeje přilákat na Bornholm více zákazníků z Jutlandu. Smlouva mezi dánským státem a provozovatelem trajektu tuto zvláštní slevu nevyžaduje. Je tudíž výsledkem obchodní vůle zvýšit počet zákazníků v Jutlandu, a tím i celkový počet zákazníků. |
| --- | --- |

(129)

Dánské orgány přesto informují, že jediná sazba, která platí pouze pro společnost DSB, je zvláštní cena za jízdenku DSB Orange s přeplutím průlivu Velký Belt. Jedná se o sazbu uplatňovanou na zcela zvláštní druh jízdenky DSB a kterou mohou využít pouze zákazníci, kteří si zakoupí jízdenku DSB Orange z Jutlandu do Bornholmu. Podle dánských orgánů poskytuje společnost Bornholmstrafikken slevu na tento zvláštní druh jízdenky, protože si přeje přilákat na Bornholm více zákazníků z Jutlandu. Smlouva mezi dánským státem a provozovatelem trajektu tuto zvláštní slevu nevyžaduje. Je tudíž výsledkem obchodní vůle zvýšit počet zákazníků v Jutlandu, a tím i celkový počet zákazníků.

| (130) | Dánské orgány se v tomto ohledu domnívají, že se jedná o obecné obchodní opatření spočívající v poskytování slev s cílem rozšířit počet zákazníků. Upřesňují, že společnost Gråhundbus provozuje spoj Kodaň–Ystad, a tudíž nepřepravuje přes Velký Belt. Tím je podle nich jasné, že se sleva za tento převoz neobjevuje v sazbách uplatňovaných pro společnost Gråhundbus. |
| --- | --- |

(130)

Dánské orgány se v tomto ohledu domnívají, že se jedná o obecné obchodní opatření spočívající v poskytování slev s cílem rozšířit počet zákazníků. Upřesňují, že společnost Gråhundbus provozuje spoj Kodaň–Ystad, a tudíž nepřepravuje přes Velký Belt. Tím je podle nich jasné, že se sleva za tento převoz neobjevuje v sazbách uplatňovaných pro společnost Gråhundbus.

| (131) | Dánské orgány také upřesňují, že se tato nabídka v období 2003–2008 pravděpodobně týkala pouze přibližně [...] (21) cestujících. Vyšla z podnětu provozovatelů a mohly by k ním mít přístup i autobusové společnosti, které by si přály nabízet stejnou službu. Mimo jiné uvádějí, že od roku 2009 tato obchodní nabídka již neexistuje. |
| --- | --- |

(131)

Dánské orgány také upřesňují, že se tato nabídka v období 2003–2008 pravděpodobně týkala pouze přibližně [...] (21) cestujících. Vyšla z podnětu provozovatelů a mohly by k ním mít přístup i autobusové společnosti, které by si přály nabízet stejnou službu. Mimo jiné uvádějí, že od roku 2009 tato obchodní nabídka již neexistuje.

| (132) | Dánsko se proto domnívá, že DSB nebyla poskytnuta při provozování trati Kodaň–Ystad žádná výhoda, a to ani v podobě nadměrné kompenzace, ani v podobě mimořádně nízké ceny za převoz trajektem mezi Rønne a Ystadem. |
| --- | --- |

(132)

Dánsko se proto domnívá, že DSB nebyla poskytnuta při provozování trati Kodaň–Ystad žádná výhoda, a to ani v podobě nadměrné kompenzace, ani v podobě mimořádně nízké ceny za převoz trajektem mezi Rønne a Ystadem.

| (133) | Pokud jde o otázku, zda kompenzace byla stanovena na základě analýzy nákladů, které by měl průměrný a správně řízený podnik nést, se dánské orgány domnívají, že v rámci přeměny DSB na nezávislý podnik byly provedeny všechny nutné a konkrétně proveditelné analýzy. |
| --- | --- |

(133)

Pokud jde o otázku, zda kompenzace byla stanovena na základě analýzy nákladů, které by měl průměrný a správně řízený podnik nést, se dánské orgány domnívají, že v rámci přeměny DSB na nezávislý podnik byly provedeny všechny nutné a konkrétně proveditelné analýzy.

| (134) | Kromě toho upozorňují, že základem oddělení DSB od státu byla Bernsteinova zpráva, která obsahovala podrobnou analýzu možností zvýšení účinnosti DSB (22) které byly poté uplatněny v rozsáhlém plánu restrukturalizace z roku 1996. Tato opatření měla za následek posílení obchodní účinnosti DSB a zvýšení její produktivity o 32 %. |
| --- | --- |

(134)

Kromě toho upozorňují, že základem oddělení DSB od státu byla Bernsteinova zpráva, která obsahovala podrobnou analýzu možností zvýšení účinnosti DSB (22) které byly poté uplatněny v rozsáhlém plánu restrukturalizace z roku 1996. Tato opatření měla za následek posílení obchodní účinnosti DSB a zvýšení její produktivity o 32 %.

| (135) | V souvislosti se založením DSB vypracovaly dánské orgány rozpočet na deset let, který vycházel z několika výchozích podmínek, mezi nimiž bylo zlepšení produktivity, a který sloužil ke stanovení provozní dotace DSB na období 1999–2004. |
| --- | --- |

(135)

V souvislosti se založením DSB vypracovaly dánské orgány rozpočet na deset let, který vycházel z několika výchozích podmínek, mezi nimiž bylo zlepšení produktivity, a který sloužil ke stanovení provozní dotace DSB na období 1999–2004.

| (136) | Tento rozpočet, který byl zahrnut do zákona č. 249 ze dne 11. června 1999, spočíval na očekávaném výnosu vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %, který dánské orgány považovaly za přiměřený zisk. |
| --- | --- |

(136)

Tento rozpočet, který byl zahrnut do zákona č. 249 ze dne 11. června 1999, spočíval na očekávaném výnosu vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %, který dánské orgány považovaly za přiměřený zisk.

| (137) | Podle dánských orgánů byla tedy provozní dotace výsledkem celkového posouzení nákladů, příjmů a přiměřeného zisku provedeného na základě prvků dostupných v roce 1999 a v souladu se zásadami tržního hospodářství. Vypracování desetiletého rozpočtu a následný výpočet smluvních plateb provedených ve prospěch DSB tak byly údajně provedeny při dodržení čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(137)

Podle dánských orgánů byla tedy provozní dotace výsledkem celkového posouzení nákladů, příjmů a přiměřeného zisku provedeného na základě prvků dostupných v roce 1999 a v souladu se zásadami tržního hospodářství. Vypracování desetiletého rozpočtu a následný výpočet smluvních plateb provedených ve prospěch DSB tak byly údajně provedeny při dodržení čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark.

| (138) | Dánské orgány kromě toho připomínají judikaturu Unie (23) a v této záležitosti zdůrazňují obtíže s provedením konkrétního srovnání s jiným hospodářským subjektem. |
| --- | --- |

(138)

Dánské orgány kromě toho připomínají judikaturu Unie (23) a v této záležitosti zdůrazňují obtíže s provedením konkrétního srovnání s jiným hospodářským subjektem.

| (139) | Pokud by Komise přesto dospěla k závěru, že DSB byla poskytnuta státní podpora, dánské orgány jsou toho názoru, že tato kompenzace je v každém případě slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(139)

Pokud by Komise přesto dospěla k závěru, že DSB byla poskytnuta státní podpora, dánské orgány jsou toho názoru, že tato kompenzace je v každém případě slučitelná s vnitřním trhem.

| (140) | Z jejich hlediska byly v rámci uzavření vyjednaných smluv provedeny nejdůkladnější analýzy a výpočty, jak jen to bylo konkrétně možné, aby byl zaručen správný výpočet kompenzace. |
| --- | --- |

(140)

Z jejich hlediska byly v rámci uzavření vyjednaných smluv provedeny nejdůkladnější analýzy a výpočty, jak jen to bylo konkrétně možné, aby byl zaručen správný výpočet kompenzace.

| (141) | Dánské orgány souhlasí se stanoviskem Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, podle kterého může být kompenzace ve skutečnosti považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud je dodrženo třetí kritérium rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(141)

Dánské orgány souhlasí se stanoviskem Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, podle kterého může být kompenzace ve skutečnosti považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud je dodrženo třetí kritérium rozsudku ve věci Altmark.

| (142) | Jak je uvedeno výše, dánské orgány se domnívají, že bylo učiněno vše, co lze rozumně požadovat, aby se zaručilo, že DSB nezíská nadměrnou kompenzaci, a že je třeba dojít přinejmenším k závěru, že smluvní platby vyplacené DSB v rámci plnění vyjednaných smluv představují podporu slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(142)

Jak je uvedeno výše, dánské orgány se domnívají, že bylo učiněno vše, co lze rozumně požadovat, aby se zaručilo, že DSB nezíská nadměrnou kompenzaci, a že je třeba dojít přinejmenším k závěru, že smluvní platby vyplacené DSB v rámci plnění vyjednaných smluv představují podporu slučitelnou s vnitřním trhem.

| (143) | Naproti tomu, jak je uvedeno výše, dánské orgány nesdílejí stanovisko Komise týkající se rozlišení mezi smlouvami a úkoly veřejné služby a zákonností podpory. V tomto konkrétním případě se domnívají, že, pokud společnost DSB získala státní podporu, nemusela být tato podpora oznámena. Pokud by měla Komise trvat na svém stanovisku, ve skutečnosti by to vedlo k tomu, že by se činil zásadní a neoprávněný rozdíl mezi případem, kdy členský stát, který ukládá podniku, jejž plně vlastní, povinnost plnit úkoly související s dopravou, uvede či neuvede ve smlouvě rozsah, kvalitu a cenu služeb. |
| --- | --- |

(143)

Naproti tomu, jak je uvedeno výše, dánské orgány nesdílejí stanovisko Komise týkající se rozlišení mezi smlouvami a úkoly veřejné služby a zákonností podpory. V tomto konkrétním případě se domnívají, že, pokud společnost DSB získala státní podporu, nemusela být tato podpora oznámena. Pokud by měla Komise trvat na svém stanovisku, ve skutečnosti by to vedlo k tomu, že by se činil zásadní a neoprávněný rozdíl mezi případem, kdy členský stát, který ukládá podniku, jejž plně vlastní, povinnost plnit úkoly související s dopravou, uvede či neuvede ve smlouvě rozsah, kvalitu a cenu služeb.

| (144) | Na základě výše uvedeného se dánské orgány domnívají, že není důvod požadovat zpětnou úhradu státní podpory, která by mohla být považována za neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(144)

Na základě výše uvedeného se dánské orgány domnívají, že není důvod požadovat zpětnou úhradu státní podpory, která by mohla být považována za neslučitelnou s vnitřním trhem.

| (145) | Dánské orgány poznamenávají, že na základě informací o výhledovém zrušení daně ze mzdy Komise otázku této daně v rámci tohoto řízení nezkoumala. |
| --- | --- |

(145)

Dánské orgány poznamenávají, že na základě informací o výhledovém zrušení daně ze mzdy Komise otázku této daně v rámci tohoto řízení nezkoumala.

| (146) | Pro všechny případy dánské orgány upřesnily, že změny v dani ze mzdy byly zavedeny zákonem č. 526 ze dne 25. června 2008 a že tyto změny vstoupily v platnost dne 1. ledna 2009. |
| --- | --- |

(146)

Pro všechny případy dánské orgány upřesnily, že změny v dani ze mzdy byly zavedeny zákonem č. 526 ze dne 25. června 2008 a že tyto změny vstoupily v platnost dne 1. ledna 2009.

| (147) | Ve svém dopise ze dne 8. ledna 2010 dánské orgány uvedly, že nemají zvláštní připomínky k určení použitelného právního základu mezi nařízeními (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007 Komisí. |
| --- | --- |

(147)

Ve svém dopise ze dne 8. ledna 2010 dánské orgány uvedly, že nemají zvláštní připomínky k určení použitelného právního základu mezi nařízeními (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007 Komisí.

6.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN PO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (148) | Připomínky předložila společnost DSB jako příjemce dotčených opatření a společnost DKT jako druhý stěžovatel. Je nutné uvést, že první stěžovatel, společnost Gråhundbus, žádné připomínky nepředložila. |
| --- | --- |

(148)

Připomínky předložila společnost DSB jako příjemce dotčených opatření a společnost DKT jako druhý stěžovatel. Je nutné uvést, že první stěžovatel, společnost Gråhundbus, žádné připomínky nepředložila.

6.1   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ SPOLEČNOSTÍ DSB

| (149) | Společnost DSB předložila své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení dopisem ze dne 30. prosince 2008. |
| --- | --- |

(149)

Společnost DSB předložila své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení dopisem ze dne 30. prosince 2008.

| (150) | DSB uvádí, že zcela sdílí připomínky dánských orgánů, a omezuje se na posouzení, zda Komise může vyžadovat zpětnou úhradu podpory, pokud dojde k závěru, že smlouvy o veřejných službách představují státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(150)

DSB uvádí, že zcela sdílí připomínky dánských orgánů, a omezuje se na posouzení, zda Komise může vyžadovat zpětnou úhradu podpory, pokud dojde k závěru, že smlouvy o veřejných službách představují státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.

| (151) | DSB se domnívá, že zpětná úhrada podobné podpory by byla v tomto konkrétním případě v rozporu se zásadou legitimního očekávání, a tím i překážkou uplatňování čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB se domnívá, že zpětná úhrada podobné podpory by byla v tomto konkrétním případě v rozporu se zásadou legitimního očekávání, a tím i překážkou uplatňování čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (24).

| (152) | Za prvé, DSB se domnívá, že mohla legitimně očekávat, že smluvní platby dánské vlády týkající se pětiletých a desetiletých smluv nepředstavují státní podporu. Domnívá se, že situace nebyla jasná, pokud jde o kontrolu, kterou bylo nutno provést pro ověření existence státní podpory v oblasti pozemní dopravy. |
| --- | --- |

(152)

Za prvé, DSB se domnívá, že mohla legitimně očekávat, že smluvní platby dánské vlády týkající se pětiletých a desetiletých smluv nepředstavují státní podporu. Domnívá se, že situace nebyla jasná, pokud jde o kontrolu, kterou bylo nutno provést pro ověření existence státní podpory v oblasti pozemní dopravy.

| (153) | DSB se dále domnívá, že pro posouzení toho, zda jí vláda poskytla výhodu, je nutno vycházet ze situace v období, kdy k transakci došlo. Skutečnost možné existence určité nejistoty týkající se nákladů na služby a případných jiných zdrojů příjmu by nemohla státu bránit v uzavření dohody za cenu odrážející tržní podmínky. Podle DSB obsahuje nejistotu obvykle každá smlouva a v běžných smluvních vztazích nese toto riziko podnik. Takový systém, ve kterém společnost DSB nese jako jediná riziko nenadálých výkyvů v prodeji jízdenek nebo ve výdajích, je nejlepším motivačním prostředkem pro zlepšení služeb a přilákání většího počtu cestujících (25), což umožňuje státu co nejlépe zhodnotit smluvní platby, které ve prospěch společnosti DSB provádí, a zabezpečit, aby DSB nesla riziko v případě klesající výkonnosti, například z důvodu špatného řízení či ztráty příjmů. DSB je proto názoru, že stát v okamžiku uzavření obou smluv jednal jako racionální investor, který optimalizoval své možnosti, aby dosáhl co možná nejlepšího výnosu z uvedených smluv. |
| --- | --- |

(153)

DSB se dále domnívá, že pro posouzení toho, zda jí vláda poskytla výhodu, je nutno vycházet ze situace v období, kdy k transakci došlo. Skutečnost možné existence určité nejistoty týkající se nákladů na služby a případných jiných zdrojů příjmu by nemohla státu bránit v uzavření dohody za cenu odrážející tržní podmínky. Podle DSB obsahuje nejistotu obvykle každá smlouva a v běžných smluvních vztazích nese toto riziko podnik. Takový systém, ve kterém společnost DSB nese jako jediná riziko nenadálých výkyvů v prodeji jízdenek nebo ve výdajích, je nejlepším motivačním prostředkem pro zlepšení služeb a přilákání většího počtu cestujících (25), což umožňuje státu co nejlépe zhodnotit smluvní platby, které ve prospěch společnosti DSB provádí, a zabezpečit, aby DSB nesla riziko v případě klesající výkonnosti, například z důvodu špatného řízení či ztráty příjmů. DSB je proto názoru, že stát v okamžiku uzavření obou smluv jednal jako racionální investor, který optimalizoval své možnosti, aby dosáhl co možná nejlepšího výnosu z uvedených smluv.

| (154) | Za druhé se DSB se domnívá, že mohla legitimně očekávat, že budou u smluvních plateb v každém případě dodržena kritéria stanovená nařízením (EHS) č. 1191/69 a že se u těchto plateb v souladu s uvedeným nařízením využije blokové výjimky. Vyjadřuje pochybnosti o výkladu jeho článku 14 Komisí. |
| --- | --- |

(154)

Za druhé se DSB se domnívá, že mohla legitimně očekávat, že budou u smluvních plateb v každém případě dodržena kritéria stanovená nařízením (EHS) č. 1191/69 a že se u těchto plateb v souladu s uvedeným nařízením využije blokové výjimky. Vyjadřuje pochybnosti o výkladu jeho článku 14 Komisí.

| (155) | DSB připomíná, že oddíl V nařízení, který neobsahuje ustanovení o výši kompenzací, se liší od oddílů II a IV stejného nařízení, jež obsahují podrobná ustanovení o výši kompenzace za úkoly veřejné služby. Podle DSB mělo nařízení za cíl uspokojit přání zajistit přiměřenou kompenzaci provozovatelům. Ovšem pokud jde o dobrovolně přijaté závazky, jsou dopravci vázáni smlouvami o veřejných službách ve zcela jiné situaci než provozovatelé, kterým stát uložil úkoly veřejné služby jednostranně, což se odráží v nařízení. Za těchto podmínek nemůže Komise vykládat nařízení (EHS) č. 1191/69 na základě čl. 106 odst. 2 SFEU (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB připomíná, že oddíl V nařízení, který neobsahuje ustanovení o výši kompenzací, se liší od oddílů II a IV stejného nařízení, jež obsahují podrobná ustanovení o výši kompenzace za úkoly veřejné služby. Podle DSB mělo nařízení za cíl uspokojit přání zajistit přiměřenou kompenzaci provozovatelům. Ovšem pokud jde o dobrovolně přijaté závazky, jsou dopravci vázáni smlouvami o veřejných službách ve zcela jiné situaci než provozovatelé, kterým stát uložil úkoly veřejné služby jednostranně, což se odráží v nařízení. Za těchto podmínek nemůže Komise vykládat nařízení (EHS) č. 1191/69 na základě čl. 106 odst. 2 SFEU (26).

| (156) | DSB nesdílí výklad Komise, pokud jde o článek 17 nařízení, podle kterého se vynětí ze stanoveného postupu informování vztahuje pouze na kompenzace za úkoly veřejné služby a ne na smlouvy o veřejných službách. |
| --- | --- |

(156)

DSB nesdílí výklad Komise, pokud jde o článek 17 nařízení, podle kterého se vynětí ze stanoveného postupu informování vztahuje pouze na kompenzace za úkoly veřejné služby a ne na smlouvy o veřejných službách.

| (157) | DSB podala své připomínky dopisem ze dne 8. ledna 2010. DSB v zásadě odmítá skutečnost, že Komise uplatňuje v tomto konkrétním případě nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(157)

DSB podala své připomínky dopisem ze dne 8. ledna 2010. DSB v zásadě odmítá skutečnost, že Komise uplatňuje v tomto konkrétním případě nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (158) | DSB připomíná, že dotyčné dopravní smlouvy mezi DSB a dánským státem byly uzavřeny před přijetím nařízení a před jeho vstupem v platnost. Pokud by mělo být nařízení uplatněno, jednalo by se o právní předpis se zpětnou účinností, což DSB považuje v rozporu se základními právními zásadami, a to jak zásadou právní jistoty, tak zásadou ochrany legitimního očekávání. DSB dále zdůrazňuje, že nic neopravňuje k názoru, že by si zákonodárce EU přál dát nařízení (ES) č. 1370/2007 zpětnou účinnost. |
| --- | --- |

(158)

DSB připomíná, že dotyčné dopravní smlouvy mezi DSB a dánským státem byly uzavřeny před přijetím nařízení a před jeho vstupem v platnost. Pokud by mělo být nařízení uplatněno, jednalo by se o právní předpis se zpětnou účinností, což DSB považuje v rozporu se základními právními zásadami, a to jak zásadou právní jistoty, tak zásadou ochrany legitimního očekávání. DSB dále zdůrazňuje, že nic neopravňuje k názoru, že by si zákonodárce EU přál dát nařízení (ES) č. 1370/2007 zpětnou účinnost.

| (159) | DSB naopak zdůrazňuje, že nařízení stanoví postupné zavedení nových pravidel a také že ustanovení nařízení obecně neplatí pro již uzavřené smlouvy, pokud jsou uzavřeny na dobu určitou. Jelikož je doba trvání dotčených smluv v souladu s dobou uvedenou v přechodných ustanoveních, DSB se domnívá, že se na tyto smlouvy vztahují pouze právní předpisy platné v době jejich uzavření, to znamená nařízení č. 1191/69 a č. 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

DSB naopak zdůrazňuje, že nařízení stanoví postupné zavedení nových pravidel a také že ustanovení nařízení obecně neplatí pro již uzavřené smlouvy, pokud jsou uzavřeny na dobu určitou. Jelikož je doba trvání dotčených smluv v souladu s dobou uvedenou v přechodných ustanoveních, DSB se domnívá, že se na tyto smlouvy vztahují pouze právní předpisy platné v době jejich uzavření, to znamená nařízení č. 1191/69 a č. 1107/70.

| (160) | DSB se také opírá o nejaktuálnější rozhodovací praxi Komise, ve které Komise vyjádřila názor, že není možné uplatňovat nařízení č. 1370/2007 na smlouvy uzavřené před vstupem nařízení v platnost dne 3. prosince 2009 (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB se také opírá o nejaktuálnější rozhodovací praxi Komise, ve které Komise vyjádřila názor, že není možné uplatňovat nařízení č. 1370/2007 na smlouvy uzavřené před vstupem nařízení v platnost dne 3. prosince 2009 (27).

| (161) | DSB dodatečně předložila prvky umožňující prokázat, že dopravní smlouvy každopádně dodržují ustanovení nařízení č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

DSB dodatečně předložila prvky umožňující prokázat, že dopravní smlouvy každopádně dodržují ustanovení nařízení č. 1370/2007.

6.2   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ SPOLEČNOSTÍ DKT

| (162) | Společnost DKT předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 16. února 2009. Tyto připomínky jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(162)

Společnost DKT předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 16. února 2009. Tyto připomínky jsou shrnuty níže.

| (163) | DKT odkazuje na souhrn prvků, které předložila Komisi v rámci své stížnosti, a na kontakty, které předcházely zahájení řízení. |
| --- | --- |

(163)

DKT odkazuje na souhrn prvků, které předložila Komisi v rámci své stížnosti, a na kontakty, které předcházely zahájení řízení.

| (164) | DKT zdůrazňuje, že rozhodnutí Komise o zahájení řízení zřejmě odkazuje pouze na smlouvy o veřejných službách společnosti DSB, které se týkají její činnosti v oblasti klasické železniční dopravy a ne činností v oblasti městské dopravy zajišťované její dceřinou společností DSB S-tog a/s, přestože byly uvedeny v její původní stížnosti. |
| --- | --- |

(164)

DKT zdůrazňuje, že rozhodnutí Komise o zahájení řízení zřejmě odkazuje pouze na smlouvy o veřejných službách společnosti DSB, které se týkají její činnosti v oblasti klasické železniční dopravy a ne činností v oblasti městské dopravy zajišťované její dceřinou společností DSB S-tog a/s, přestože byly uvedeny v její původní stížnosti.

| (165) | DKT poznamenává, že smlouvy o městské dopravě jsou stejné povahy a vyvolávají stejné otázky. Za těchto okolností DKT trvá na tom, že se toto posouzení Komise musí také týkat smluv o veřejných službách v oblasti městské dopravy. |
| --- | --- |

(165)

DKT poznamenává, že smlouvy o městské dopravě jsou stejné povahy a vyvolávají stejné otázky. Za těchto okolností DKT trvá na tom, že se toto posouzení Komise musí také týkat smluv o veřejných službách v oblasti městské dopravy.

| (166) | Obecně se DKT domnívá, že v tomto konkrétním případě nejsou kritéria rozsudku ve věci Altmark splněna a že dotčené smlouvy tudíž doprovází poskytnutí státní podpory. DKT se domnívá, že tyto podpory jsou neslučitelné a protiprávní a že by Komise měla nařídit jejich zpětnou úhradu. |
| --- | --- |

(166)

Obecně se DKT domnívá, že v tomto konkrétním případě nejsou kritéria rozsudku ve věci Altmark splněna a že dotčené smlouvy tudíž doprovází poskytnutí státní podpory. DKT se domnívá, že tyto podpory jsou neslučitelné a protiprávní a že by Komise měla nařídit jejich zpětnou úhradu.

| (167) | Ačkoliv Komise nevyjádřila pochybnosti o dodržení prvního kritéria rozsudku ve věci Altmark, DKT přesto vyjádřila k tomuto bodu připomínky. |
| --- | --- |

(167)

Ačkoliv Komise nevyjádřila pochybnosti o dodržení prvního kritéria rozsudku ve věci Altmark, DKT přesto vyjádřila k tomuto bodu připomínky.

| (168) | DKT se domnívá, že široký prostor, jímž disponují členské státy při stanovení úkolů veřejné služby, by neměl vést ke svévolným situacím, ve kterých by třetí strany nemohly zpochybnit skutečnost, že určitá činnost je provozována v rámci úkolů veřejné služby. Podle DKT má Komise povinnost zdůvodnit nutnost uložení úkolu veřejné služby. |
| --- | --- |

(168)

DKT se domnívá, že široký prostor, jímž disponují členské státy při stanovení úkolů veřejné služby, by neměl vést ke svévolným situacím, ve kterých by třetí strany nemohly zpochybnit skutečnost, že určitá činnost je provozována v rámci úkolů veřejné služby. Podle DKT má Komise povinnost zdůvodnit nutnost uložení úkolu veřejné služby.

| (169) | Na základě judikatury Soudního dvora a praxe Komise společnost DKT popírá analýzu Komise, která zjistila absenci zjevného omylu v posouzení. DKT se zejména domnívá, že existence cílů v oblasti přesnosti, kvality a pravidelnosti služby není dostatečná, aby bylo možné stanovit, že určitá služba spadá do úkolu veřejné služby. |
| --- | --- |

(169)

Na základě judikatury Soudního dvora a praxe Komise společnost DKT popírá analýzu Komise, která zjistila absenci zjevného omylu v posouzení. DKT se zejména domnívá, že existence cílů v oblasti přesnosti, kvality a pravidelnosti služby není dostatečná, aby bylo možné stanovit, že určitá služba spadá do úkolu veřejné služby.

| (170) | Komise by měla spíše provést tuto analýzu z hlediska kritérií stanovených v nařízení (EHS) č. 1191/69 a posoudit proporcionalitu úkolů veřejné služby. Podle DKT by Komise měla především posoudit, zda provozování dotyčných služeb v souladu s cíli přesnosti, kvality a pravidelnosti není ziskové. |
| --- | --- |

(170)

Komise by měla spíše provést tuto analýzu z hlediska kritérií stanovených v nařízení (EHS) č. 1191/69 a posoudit proporcionalitu úkolů veřejné služby. Podle DKT by Komise měla především posoudit, zda provozování dotyčných služeb v souladu s cíli přesnosti, kvality a pravidelnosti není ziskové.

| (171) | DKT se domnívá, že kompenzace za veřejné služby jsou odůvodnitelné pouze tehdy, pokud tyto služby nejsou ziskové a pokud je pro jejich provozování nutná kompenzace, což znamená provést oddělené posouzení každého dotčeného železničního spoje. |
| --- | --- |

(171)

DKT se domnívá, že kompenzace za veřejné služby jsou odůvodnitelné pouze tehdy, pokud tyto služby nejsou ziskové a pokud je pro jejich provozování nutná kompenzace, což znamená provést oddělené posouzení každého dotčeného železničního spoje.

| (172) | DKT popírá stanovisko Komise, podle něhož by desetileté rozpočty, na kterých se zakládá výpočet kompenzace ve prospěch DSB, měly splňovat druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark. Domnívá se totiž, že tyto rozpočty neobsahují ukazatele ani podrobnou analýzu nákladů, která by umožnila stanovit výši nutných kompenzací za každou dotčenou železniční trať. |
| --- | --- |

(172)

DKT popírá stanovisko Komise, podle něhož by desetileté rozpočty, na kterých se zakládá výpočet kompenzace ve prospěch DSB, měly splňovat druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark. Domnívá se totiž, že tyto rozpočty neobsahují ukazatele ani podrobnou analýzu nákladů, která by umožnila stanovit výši nutných kompenzací za každou dotčenou železniční trať.

| (173) | DKT se domnívá, že toto třetí kritérium by mělo být analyzováno ve spojení se čtvrtým kritériem rozsudku ve věci Altmark, protože v případě, že podnik nemůže být považován za průměrný a správně řízený podnik, stává se posouzení třetího kritéria zbytečným, neboť se nemůže zakládat na analýze nákladů takového podniku. |
| --- | --- |

(173)

DKT se domnívá, že toto třetí kritérium by mělo být analyzováno ve spojení se čtvrtým kritériem rozsudku ve věci Altmark, protože v případě, že podnik nemůže být považován za průměrný a správně řízený podnik, stává se posouzení třetího kritéria zbytečným, neboť se nemůže zakládat na analýze nákladů takového podniku.

| (174) | DKT připomíná, že uzavírání dotčených smluv o veřejných službách nebylo předmětem nabídkových řízení. DKT navíc sdílí pochybnosti Komise o tom, že desetileté rozpočty a metoda použitá dánským státem mohou umožnit splnění čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(174)

DKT připomíná, že uzavírání dotčených smluv o veřejných službách nebylo předmětem nabídkových řízení. DKT navíc sdílí pochybnosti Komise o tom, že desetileté rozpočty a metoda použitá dánským státem mohou umožnit splnění čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark.

| (175) | V tomto ohledu DKT především upozorňuje, že nabídková řízení vyhlášená na některé trati prokázala, že konkurenti DSB jsou schopni provozovat služby při nákladech o přibližně 27 % nižších, než jsou náklady DSB. DKT také připomíná, že zaměstnanci DSB mají statut státních zaměstnanců, což vylučuje dodržení čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(175)

V tomto ohledu DKT především upozorňuje, že nabídková řízení vyhlášená na některé trati prokázala, že konkurenti DSB jsou schopni provozovat služby při nákladech o přibližně 27 % nižších, než jsou náklady DSB. DKT také připomíná, že zaměstnanci DSB mají statut státních zaměstnanců, což vylučuje dodržení čtvrtého kritéria rozsudku ve věci Altmark.

| (176) | DKT nesdílí stanovisko Komise ohledně posouzení slučitelnosti podpory. Domnívá se totiž, že nařízení (EHS) č. 1191/69 rozlišuje na jedné straně přístup založený na skutečných nákladech, uvedený v oddílech II, III a IV nařízení (EHS) č. 1191/69, a na druhé straně přístup založený na ceně nabídnuté provozovatelem ve srovnání s konkurentem za tutéž službu, uvedený v oddíle V nařízení (EHS) č. 1191/69. Podle DKT se toto rozlišení odráží v rozdílné povaze úkolů veřejné služby a smluv o veřejných službách, které spočívají na rozdílných procesních požadavcích. |
| --- | --- |

(176)

DKT nesdílí stanovisko Komise ohledně posouzení slučitelnosti podpory. Domnívá se totiž, že nařízení (EHS) č. 1191/69 rozlišuje na jedné straně přístup založený na skutečných nákladech, uvedený v oddílech II, III a IV nařízení (EHS) č. 1191/69, a na druhé straně přístup založený na ceně nabídnuté provozovatelem ve srovnání s konkurentem za tutéž službu, uvedený v oddíle V nařízení (EHS) č. 1191/69. Podle DKT se toto rozlišení odráží v rozdílné povaze úkolů veřejné služby a smluv o veřejných službách, které spočívají na rozdílných procesních požadavcích.

| (177) | Stanovisko Komise založené na skutečných nákladech a zásady provádění čl. 106 odst. 2 SFEU nelze uplatnit pro posouzení ceny stanovené ve smlouvách o veřejných službách. DKT se domnívá, že podobný přístup je v rozporu s judikaturou Společenství (rozsudek ve věci Combus), s praxí Komise (rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služb (28)) a se samotným rozhodnutím o zahájení řízení, které potvrzuje povahu lex specialis článku 93 SFEU. |
| --- | --- |

(177)

Stanovisko Komise založené na skutečných nákladech a zásady provádění čl. 106 odst. 2 SFEU nelze uplatnit pro posouzení ceny stanovené ve smlouvách o veřejných službách. DKT se domnívá, že podobný přístup je v rozporu s judikaturou Společenství (rozsudek ve věci Combus), s praxí Komise (rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služb (28)) a se samotným rozhodnutím o zahájení řízení, které potvrzuje povahu lex specialis článku 93 SFEU.

| (178) | Vycházejíce z toho, že v tomto konkrétním případě má Komise v úmyslu uplatnit na smlouvy o veřejných službách přístup založený na skutečných nákladech, společnost DKT přesto vyjádřila k tomuto přístupu připomínky. |
| --- | --- |

(178)

Vycházejíce z toho, že v tomto konkrétním případě má Komise v úmyslu uplatnit na smlouvy o veřejných službách přístup založený na skutečných nákladech, společnost DKT přesto vyjádřila k tomuto přístupu připomínky.

| (179) | DKT se domnívá, že údaje předložené dánskými orgány pro tvrzení o absenci nadměrné kompenzace nejsou přesné. DKT uvádí několik argumentů:






  — | DSB byla schopna snížit výrazným způsobem své náklady, když se zúčastnila nabídkových řízení na určité tratě. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT se domnívá, že údaje předložené dánskými orgány pro tvrzení o absenci nadměrné kompenzace nejsou přesné. DKT uvádí několik argumentů:

—

DSB byla schopna snížit výrazným způsobem své náklady, když se zúčastnila nabídkových řízení na určité tratě.

| — | Smlouvy o veřejných službách navíc ukládají, že se DSB musí nacházet ve zdravé finanční situaci, což dokládá skutečnost, že smluvní platby jsou vyšší než přesná kompenzace nákladů spojených se úkoly veřejné služby. |
| --- | --- |

—

Smlouvy o veřejných službách navíc ukládají, že se DSB musí nacházet ve zdravé finanční situaci, což dokládá skutečnost, že smluvní platby jsou vyšší než přesná kompenzace nákladů spojených se úkoly veřejné služby.

| — | Výše smluvních plateb není odůvodněna odpovídajícím způsobem a desetileté rozpočty byly vypracovány na míru, aby zajistily DSB určité výše zisku, aniž by spočívaly na podrobné analýze nákladů a příjmů DSB pro každou dotčenou trať. |
| --- | --- |

—

Výše smluvních plateb není odůvodněna odpovídajícím způsobem a desetileté rozpočty byly vypracovány na míru, aby zajistily DSB určité výše zisku, aniž by spočívaly na podrobné analýze nákladů a příjmů DSB pro každou dotčenou trať.

| — | Systém kompenzací je založen na cílené návratnosti vlastního kapitálu a nikoliv na přesné kompenzaci nákladů. |
| --- | --- |

—

Systém kompenzací je založen na cílené návratnosti vlastního kapitálu a nikoliv na přesné kompenzaci nákladů.

| — | Podle výpočtů předložených DKT by byl hlavní železniční spoj mezi Kodaní a Aarhusem údajně ziskový, zohledníme-li závazky v současnosti uložené společnosti DSB, a neměl být tudíž předmětem smlouvy o veřejných službách. |
| --- | --- |

—

Podle výpočtů předložených DKT by byl hlavní železniční spoj mezi Kodaní a Aarhusem údajně ziskový, zohledníme-li závazky v současnosti uložené společnosti DSB, a neměl být tudíž předmětem smlouvy o veřejných službách.

| — | Údajná zvýšení produktivity DSB by mimo jiné nebyla v souladu s finančními údaji, které dokládají zvýšení výdajů na zaměstnance ve srovnání s příjmy během dotčeného období. |
| --- | --- |

—

Údajná zvýšení produktivity DSB by mimo jiné nebyla v souladu s finančními údaji, které dokládají zvýšení výdajů na zaměstnance ve srovnání s příjmy během dotčeného období.

| — | DKT také zpochybňuje snížení smluvních plateb o jednu miliardu DKK, které by podle ročních účetních závěrek podniku představovalo spíše 647 milionů DKK. |
| --- | --- |

—

DKT také zpochybňuje snížení smluvních plateb o jednu miliardu DKK, které by podle ročních účetních závěrek podniku představovalo spíše 647 milionů DKK.

| — | DKT tvrdí, že cíle DSB (pokud jde o vlakové kilometry) na období 2000–2004 nebyly údajně dosaženy, což by mělo být důvodem ke snížení smluvních plateb, a že DSB získala kompenzace za kolejová vozidla, u nichž nemusela nést kvůli zpoždění v dodávce žádné náklady. |
| --- | --- |

—

DKT tvrdí, že cíle DSB (pokud jde o vlakové kilometry) na období 2000–2004 nebyly údajně dosaženy, což by mělo být důvodem ke snížení smluvních plateb, a že DSB získala kompenzace za kolejová vozidla, u nichž nemusela nést kvůli zpoždění v dodávce žádné náklady.

| — | Na závěr se DKT domnívá, že vzhledem k výrazným hospodářským výsledkům DSB by tato společnost bývala mohla čelit sama finančním důsledkům zpoždění v dodávce kolejových vozidel a zejména důsledkům spojeným s náhradními kolejovými vozidly. DSB od AnsaldoBreda údajně získala 225 milionů DKK jako kompenzaci za zpoždění a tato částka měla být převedena dánskému státu, který tím podle DKT utrpěl újmu. DSB údajně získala přeplatek smluvních plateb ve výši 104 miliony DKK za kolejová vozidla, která nebyla uvedena do provozu. |
| --- | --- |

—

Na závěr se DKT domnívá, že vzhledem k výrazným hospodářským výsledkům DSB by tato společnost bývala mohla čelit sama finančním důsledkům zpoždění v dodávce kolejových vozidel a zejména důsledkům spojeným s náhradními kolejovými vozidly. DSB od AnsaldoBreda údajně získala 225 milionů DKK jako kompenzaci za zpoždění a tato částka měla být převedena dánskému státu, který tím podle DKT utrpěl újmu. DSB údajně získala přeplatek smluvních plateb ve výši 104 miliony DKK za kolejová vozidla, která nebyla uvedena do provozu.

| (180) | Vysoké zisky DSB jsou podle DKT důkazem, že podnik získal nadměrnou kompenzaci z následujících důvodů:






  — | Výsledky DSB jsou nad výší zisku, kterou by mohl přiměřeně dosáhnout podnik vystavený podobnému, to znamená nízkému riziku. |
| --- | --- | --- |

(180)

Vysoké zisky DSB jsou podle DKT důkazem, že podnik získal nadměrnou kompenzaci z následujících důvodů:

—

Výsledky DSB jsou nad výší zisku, kterou by mohl přiměřeně dosáhnout podnik vystavený podobnému, to znamená nízkému riziku.

| — | DKT připomíná analýzu vypracovanou v rámci své stížnosti, která ukazuje, že ziskové rozpětí DSB před zdaněním (12,3 % v období 1999–2004 a 12,77 % v období 1999–2007) je údajně vyšší než rozpětí jiných podniků železniční dopravy v Evropě (2,21 % – 4,47 % ve Spojeném království; 3,35 % ve Švédsku; 0,49 – 4,65 % v Německu či 0,8 – 3,77 % u francouzské SNCF) a také vyšší než míra uvedená Komisí v jiném srovnatelném řízení (29). |
| --- | --- |

—

DKT připomíná analýzu vypracovanou v rámci své stížnosti, která ukazuje, že ziskové rozpětí DSB před zdaněním (12,3 % v období 1999–2004 a 12,77 % v období 1999–2007) je údajně vyšší než rozpětí jiných podniků železniční dopravy v Evropě (2,21 % – 4,47 % ve Spojeném království; 3,35 % ve Švédsku; 0,49 – 4,65 % v Německu či 0,8 – 3,77 % u francouzské SNCF) a také vyšší než míra uvedená Komisí v jiném srovnatelném řízení (29).

| — | Pokud jde o veřejných službách, DKT se domnívá, že hospodářské výsledky DSB jsou také jasně vyšší než výsledky jejích domácích konkurentů (DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %)). |
| --- | --- |

—

Pokud jde o veřejných službách, DKT se domnívá, že hospodářské výsledky DSB jsou také jasně vyšší než výsledky jejích domácích konkurentů (DSB (12,77 %); DSB S-tog (10,45 %); Arriva (4,39 %); Metro Service (6,18 %)).

| — | DKT zdůrazňuje, že výsledky DSB jasně přesahují míru 6 % návratnosti vlastního kapitálu, kterou dánský stát stanovil společnosti DSB jako cíl, což DKT odhaduje jako přebytek ve výši 3,678 miliard DKK. |
| --- | --- |

—

DKT zdůrazňuje, že výsledky DSB jasně přesahují míru 6 % návratnosti vlastního kapitálu, kterou dánský stát stanovil společnosti DSB jako cíl, což DKT odhaduje jako přebytek ve výši 3,678 miliard DKK.

| (181) | DKT se konečně domnívá, že argument, podle kterého vybírání dividend umožnilo zabránit jakékoli nadměrné kompenzaci, je nutné odmítnut z následujících důvodů:






  — | Smlouvy o veřejných službách neobsahují mechanismus zpětné úhrady smluvních plateb pro případ, že by platby přesáhly výši požadovanou pro přesnou kompenzaci za úkoly veřejné služby; |
| --- | --- | --- |

(181)

DKT se konečně domnívá, že argument, podle kterého vybírání dividend umožnilo zabránit jakékoli nadměrné kompenzaci, je nutné odmítnut z následujících důvodů:

—

Smlouvy o veřejných službách neobsahují mechanismus zpětné úhrady smluvních plateb pro případ, že by platby přesáhly výši požadovanou pro přesnou kompenzaci za úkoly veřejné služby;

| — | V tomto konkrétním případě dánský stát zaměňuje svou úlohu investora, akcionáře veřejného podniku, s úlohou veřejné moci, která mu umožňuje vyrovnávat úkoly veřejné služby. |
| --- | --- |

—

V tomto konkrétním případě dánský stát zaměňuje svou úlohu investora, akcionáře veřejného podniku, s úlohou veřejné moci, která mu umožňuje vyrovnávat úkoly veřejné služby.

| — | Vybírání dividend nemůže samo o sobě odstranit ani hospodářské dopady nadměrné kompenzace, ani narušení hospodářské soutěže, jehož dopady se na trhu trvale projevují. |
| --- | --- |

—

Vybírání dividend nemůže samo o sobě odstranit ani hospodářské dopady nadměrné kompenzace, ani narušení hospodářské soutěže, jehož dopady se na trhu trvale projevují.

| — | Argument vybírání dividend by zavedl diskriminaci mezi veřejnými a soukromými podniky. |
| --- | --- |

—

Argument vybírání dividend by zavedl diskriminaci mezi veřejnými a soukromými podniky.

| — | Rámec Komise pro podpory ve formě kompenzace za závazky veřejné služby stanoví možnost převádět přebytky pouze do výše 10 % ročně. |
| --- | --- |

—

Rámec Komise pro podpory ve formě kompenzace za závazky veřejné služby stanoví možnost převádět přebytky pouze do výše 10 % ročně.

| — | Neexistuje přímá vazba mezi nadměrnou kompenzací a výší dividend vyplacených dánskému státu, což je ostatně zásada, která byla stanovena v desetiletých rozpočtech ještě před zjištěním případných nadměrných kompenzací. |
| --- | --- |

—

Neexistuje přímá vazba mezi nadměrnou kompenzací a výší dividend vyplacených dánskému státu, což je ostatně zásada, která byla stanovena v desetiletých rozpočtech ještě před zjištěním případných nadměrných kompenzací.

| (182) | DKT uvádí, že dánský stát zrušil osvobození od daně ze mzdy v roce 2008. Odvolává se na návrh dánského zákona, ve kterém odhad nákladů na tuto daňovou povinnost DSB činil 80 milionů DKK ročně. Na základě této skutečnosti se DKT domnívá, že osvobození od daně mělo výrazný záporný dopad na hospodářskou soutěž, a to ve výši takřka 800 milionů DKK za deset let, což je částka, kterou by měl dánský stát získat zpět. |
| --- | --- |

(182)

DKT uvádí, že dánský stát zrušil osvobození od daně ze mzdy v roce 2008. Odvolává se na návrh dánského zákona, ve kterém odhad nákladů na tuto daňovou povinnost DSB činil 80 milionů DKK ročně. Na základě této skutečnosti se DKT domnívá, že osvobození od daně mělo výrazný záporný dopad na hospodářskou soutěž, a to ve výši takřka 800 milionů DKK za deset let, což je částka, kterou by měl dánský stát získat zpět.

| (183) | DKT mimoto upozorňuje Komisi na skutečnost, že se dánský stát údajně rozhodl vyrovnat v budoucnu daňovou povinnost DSB prostřednictvím zvýšení smluvních plateb. |
| --- | --- |

(183)

DKT mimoto upozorňuje Komisi na skutečnost, že se dánský stát údajně rozhodl vyrovnat v budoucnu daňovou povinnost DSB prostřednictvím zvýšení smluvních plateb.

| (184) | DKT si přeje, aby Komise projednala tuto otázku v rámci tohoto řízení, protože řízení CP 78/06, na které se odvolává v rozhodnutí o zahájení řízení, bylo mezitím uzavřeno. |
| --- | --- |

(184)

DKT si přeje, aby Komise projednala tuto otázku v rámci tohoto řízení, protože řízení CP 78/06, na které se odvolává v rozhodnutí o zahájení řízení, bylo mezitím uzavřeno.

| (185) | Dne 10. ledna 2010 předložila DKT Komisi své připomínky k výběru vhodného právního základu mezi nařízeními (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(185)

Dne 10. ledna 2010 předložila DKT Komisi své připomínky k výběru vhodného právního základu mezi nařízeními (EHS) č. 1191/69 a (ES) č. 1370/2007.

| (186) | DKT se domnívá, že posouzení slučitelnosti dotčených opatření podpory na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 by bylo z právního hlediska chybné, jelikož toto nařízení vstoupilo v platnost teprve dne 3. prosince 2009. Po připomenutí některých zásad uplatňování ratione temporis předpisů EU v oblasti státních podpor DKT tvrdila, že rozlišení je nutné provádět podle toho, zda se jedná o oznámené podpory či nikoliv. DKT se opírala o rozsudek Soudu prvního stupně ve věci SIDE (30), aby prokázala, že v tomto konkrétním případě by Komise měla zkoumat slučitelnost na základě nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

DKT se domnívá, že posouzení slučitelnosti dotčených opatření podpory na základě nařízení (ES) č. 1370/2007 by bylo z právního hlediska chybné, jelikož toto nařízení vstoupilo v platnost teprve dne 3. prosince 2009. Po připomenutí některých zásad uplatňování ratione temporis předpisů EU v oblasti státních podpor DKT tvrdila, že rozlišení je nutné provádět podle toho, zda se jedná o oznámené podpory či nikoliv. DKT se opírala o rozsudek Soudu prvního stupně ve věci SIDE (30), aby prokázala, že v tomto konkrétním případě by Komise měla zkoumat slučitelnost na základě nařízení (EHS) č. 1191/69.

| (187) | Závěr DKT je založen především na skutečnosti, že dotčené smlouvy o veřejných službách pokrývají období 1999–2004 a 2005–2014 a že jsou podpory udělovány v rámci měsíčních smluvních plateb. DKT kromě toho poznamenává, že nařízení (ES) č. 1370/2007 neobsahuje žádné ustanovení o již udělených státních podporách nebo o podporách, které jsou předmětem vyšetřovacího řízení. Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. září 2008 neobsahuje ostatně žádný odkaz na nové nařízení, přestože již bylo přijato. DKT konečně také zdůrazňuje rozpor se sdělením Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (31). |
| --- | --- |

(187)

Závěr DKT je založen především na skutečnosti, že dotčené smlouvy o veřejných službách pokrývají období 1999–2004 a 2005–2014 a že jsou podpory udělovány v rámci měsíčních smluvních plateb. DKT kromě toho poznamenává, že nařízení (ES) č. 1370/2007 neobsahuje žádné ustanovení o již udělených státních podporách nebo o podporách, které jsou předmětem vyšetřovacího řízení. Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. září 2008 neobsahuje ostatně žádný odkaz na nové nařízení, přestože již bylo přijato. DKT konečně také zdůrazňuje rozpor se sdělením Komise o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (31).

| (188) | DKT se domnívá, že by mohlo být nařízení (ES) č. 1370/2007 vhodným právním základem pro posouzení slučitelnosti pouze vzhledem k budoucím dopadům smluv o veřejných službách, tedy smluvním platbám uskutečněným po 3. prosinci 2009. |
| --- | --- |

(188)

DKT se domnívá, že by mohlo být nařízení (ES) č. 1370/2007 vhodným právním základem pro posouzení slučitelnosti pouze vzhledem k budoucím dopadům smluv o veřejných službách, tedy smluvním platbám uskutečněným po 3. prosinci 2009.

7.   POZNÁMKY DÁNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (189) | Podle Dánska nejsou připomínky DKT důvodem pro odlišné posouzení dotčených skutečností. Dánsko trvá na tom, že čtyři kritéria rozsudku ve věci Altmark jsou v tomto konkrétním případě splněna a že společnost DSB nezískala nadměrnou kompenzaci. |
| --- | --- |

(189)

Podle Dánska nejsou připomínky DKT důvodem pro odlišné posouzení dotčených skutečností. Dánsko trvá na tom, že čtyři kritéria rozsudku ve věci Altmark jsou v tomto konkrétním případě splněna a že společnost DSB nezískala nadměrnou kompenzaci.

| (190) | Dánsko se domnívá, že formální vyšetřovací řízení se netýká dopravy v regionu hlavního města, a že tudíž není nutné se vyjadřovat ke stanoviskům DKT k těmto smlouvám. |
| --- | --- |

(190)

Dánsko se domnívá, že formální vyšetřovací řízení se netýká dopravy v regionu hlavního města, a že tudíž není nutné se vyjadřovat ke stanoviskům DKT k těmto smlouvám.

| (191) | Dánsko udává, že DSB S-tog a/s je 100 % dceřinou společností DSB SV a že údaje týkající DSB S-tog a/s jsou zahrnuty do konsolidovaných účetních závěrek skupiny DSB a do údajů předložených dánskými orgány. |
| --- | --- |

(191)

Dánsko udává, že DSB S-tog a/s je 100 % dceřinou společností DSB SV a že údaje týkající DSB S-tog a/s jsou zahrnuty do konsolidovaných účetních závěrek skupiny DSB a do údajů předložených dánskými orgány.

| (192) | Dánské orgány upřesňují, že předběžné a smluvní platby, které se vztahují na dopravu zajišťovanou společností S-tog, byly také stanoveny na základě výnosu vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %. Hospodářský výsledek DSB S-tog a/s byl zahrnut do rozpočtu DSB SV a následně byly vypočítány smluvní platby, které mají být zaplaceny společnosti za dopravu na dálkových a regionálních tratích. Provozní výsledek dceřiné společnosti DSB S-tog a/s je navíc zohledněn v konsolidovaném výsledku DSB SV. Výsledek dosažený dopravní činností společnosti S-tog je tudíž zohledněn v celkovém finančním výsledku DSB SV. |
| --- | --- |

(192)

Dánské orgány upřesňují, že předběžné a smluvní platby, které se vztahují na dopravu zajišťovanou společností S-tog, byly také stanoveny na základě výnosu vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %. Hospodářský výsledek DSB S-tog a/s byl zahrnut do rozpočtu DSB SV a následně byly vypočítány smluvní platby, které mají být zaplaceny společnosti za dopravu na dálkových a regionálních tratích. Provozní výsledek dceřiné společnosti DSB S-tog a/s je navíc zohledněn v konsolidovaném výsledku DSB SV. Výsledek dosažený dopravní činností společnosti S-tog je tudíž zohledněn v celkovém finančním výsledku DSB SV.

| (193) | Připomínky DKT nezpochybňují podle Dánska skutečnost, že v tomto konkrétním případě jsou čtyři kritéria rozsudku ve věci Altmark splněna. |
| --- | --- |

(193)

Připomínky DKT nezpochybňují podle Dánska skutečnost, že v tomto konkrétním případě jsou čtyři kritéria rozsudku ve věci Altmark splněna.

| (194) | Pokud jde o první kritérium, dánské orgány připomínají, že Komise k tomuto bodu nevyjádřila žádné pochybnosti. Otázka, zda trať Kodaň–Århus představuje úkol veřejné služby, je probrána níže. |
| --- | --- |

(194)

Pokud jde o první kritérium, dánské orgány připomínají, že Komise k tomuto bodu nevyjádřila žádné pochybnosti. Otázka, zda trať Kodaň–Århus představuje úkol veřejné služby, je probrána níže.

| (195) | Pokud jde o druhé kritérium, dánské orgány připomínají, že Komise nevyjádřila pochybnosti o období do roku 2008, a upřesňují, že pro období mezi rokem 2009 a rokem 2014 byla kompenzace placená DSB rovněž vypočítána na základě desetiletého rozpočtu předloženého Komisi. |
| --- | --- |

(195)

Pokud jde o druhé kritérium, dánské orgány připomínají, že Komise nevyjádřila pochybnosti o období do roku 2008, a upřesňují, že pro období mezi rokem 2009 a rokem 2014 byla kompenzace placená DSB rovněž vypočítána na základě desetiletého rozpočtu předloženého Komisi.

| (196) | Pokud jde o připomínky DKT ke třetímu kritériu a o skutečnost, že by mělo být zkoumáno pouze tehdy, je-li předem splněno čtvrté kritérium, dánské orgány tento názor nesdílejí a domnívají se, že kritéria mohou být zkoumána zcela nezávisle jedno na druhém a v pořadí, kterým se Soudní dvůr řídil v rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(196)

Pokud jde o připomínky DKT ke třetímu kritériu a o skutečnost, že by mělo být zkoumáno pouze tehdy, je-li předem splněno čtvrté kritérium, dánské orgány tento názor nesdílejí a domnívají se, že kritéria mohou být zkoumána zcela nezávisle jedno na druhém a v pořadí, kterým se Soudní dvůr řídil v rozsudku ve věci Altmark.

| (197) | Co se týká čtvrtého kritéria, dánské orgány odmítají argumenty DKT, které by vedly k závěru, že toto kritérium nebylo dodrženo. Upřesňují, že desetileté rozpočty byly vypracovány na základě všech dostupných údajů a dostatečné analýzy nákladů zahrnující dlouhodobé výhledy zlepšení. Rozpočet byl navíc během vyjednávání druhé smlouvy upraven a smluvní platby sníženy, aby se zohlednila vyšší účinnost. Dánské orgány kromě toho udávají, že skutečnost, že podnik má z historických důvodů mimořádné náklady ve spojení se zaměstnanci přijatými se statutem státních zaměstnanců, nesouvisí s dobrým nebo špatným řízením podniku. Také připomínají, že ve složení kapitálu, profilu rizika atd. existují mezi různými železničními podniky značné rozdíly, což znemožňuje srovnání s jinými podniky. Stejně tak okolnost, že společnost DSB First byla schopna předložit pro trať Kystbanen nabídku za cenu na první pohled nižší, není projevem ani náznakem toho, že by platby vyplácené DSB byly příliš vysoké, protože tato nabídka byla předložena jinou společností a vychází z odlišných parametrů (pouze smluvní zaměstnanci, novější kolejová vozidla, méně početný personál v jednotlivých soupravách). |
| --- | --- |

(197)

Co se týká čtvrtého kritéria, dánské orgány odmítají argumenty DKT, které by vedly k závěru, že toto kritérium nebylo dodrženo. Upřesňují, že desetileté rozpočty byly vypracovány na základě všech dostupných údajů a dostatečné analýzy nákladů zahrnující dlouhodobé výhledy zlepšení. Rozpočet byl navíc během vyjednávání druhé smlouvy upraven a smluvní platby sníženy, aby se zohlednila vyšší účinnost. Dánské orgány kromě toho udávají, že skutečnost, že podnik má z historických důvodů mimořádné náklady ve spojení se zaměstnanci přijatými se statutem státních zaměstnanců, nesouvisí s dobrým nebo špatným řízením podniku. Také připomínají, že ve složení kapitálu, profilu rizika atd. existují mezi různými železničními podniky značné rozdíly, což znemožňuje srovnání s jinými podniky. Stejně tak okolnost, že společnost DSB First byla schopna předložit pro trať Kystbanen nabídku za cenu na první pohled nižší, není projevem ani náznakem toho, že by platby vyplácené DSB byly příliš vysoké, protože tato nabídka byla předložena jinou společností a vychází z odlišných parametrů (pouze smluvní zaměstnanci, novější kolejová vozidla, méně početný personál v jednotlivých soupravách).

| (198) | Dánsko opět zpochybňuje stanovisko Komise týkající se provádění nařízení (EHS) č. 1191/69, o kterém se domnívá, že přináší značnou právní nejistotu, a to zejména pokud jde o oznamovací povinnost u smluv o veřejných službách. |
| --- | --- |

(198)

Dánsko opět zpochybňuje stanovisko Komise týkající se provádění nařízení (EHS) č. 1191/69, o kterém se domnívá, že přináší značnou právní nejistotu, a to zejména pokud jde o oznamovací povinnost u smluv o veřejných službách.

| (199) | Dánsko přesto nesdílí výklad DKT, a to především ohledně použití termínu „cena“ v čl. 14 odst. 2 písm. b) a ohledně nepoužitelnosti pravidel týkajících se státních podpor v případech, kdy by bylo použitelné nařízení (EHS) č. 1191/69. |
| --- | --- |

(199)

Dánsko přesto nesdílí výklad DKT, a to především ohledně použití termínu „cena“ v čl. 14 odst. 2 písm. b) a ohledně nepoužitelnosti pravidel týkajících se státních podpor v případech, kdy by bylo použitelné nařízení (EHS) č. 1191/69.

i)   Obecné informace týkající se analýzy

| (200) | Dánsko zásadně nesouhlasí s argumentem DKT, podle kterého by se kompenzace měla stanovit na základě nákladů u každé dotčené trati. Žádný právní základ neumožňuje požadovat, aby kompenzace vyplácená na základě souhrnné smlouvy o plnění úkolů veřejné služby byla vypočítána na základě analýz provedených na „mikroúrovni“ každého úkolu, který poskytovatel služeb přijal. |
| --- | --- |

(200)

Dánsko zásadně nesouhlasí s argumentem DKT, podle kterého by se kompenzace měla stanovit na základě nákladů u každé dotčené trati. Žádný právní základ neumožňuje požadovat, aby kompenzace vyplácená na základě souhrnné smlouvy o plnění úkolů veřejné služby byla vypočítána na základě analýz provedených na „mikroúrovni“ každého úkolu, který poskytovatel služeb přijal.

| (201) | Dánské orgány odmítají výklad DKT týkající se rozsudku ve věci Fred Olsen (věc T-17/02) a zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě se jedná o ucelenou, integrovanou síť provozovanou v rámci dojednané souhrnné smlouvy. Stanovení výše kompenzace na základě analýzy jednotlivých tratí je tudíž zbytečné a mohlo by vést k zavádějícím výsledkům. Mělo by za následek větší nejistoty ohledně rozdělení společných nákladů, než má souhrnný přehled všech příjmů a výdajů spojených s plněním úkolů veřejné služby uložených smlouvou. |
| --- | --- |

(201)

Dánské orgány odmítají výklad DKT týkající se rozsudku ve věci Fred Olsen (věc T-17/02) a zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě se jedná o ucelenou, integrovanou síť provozovanou v rámci dojednané souhrnné smlouvy. Stanovení výše kompenzace na základě analýzy jednotlivých tratí je tudíž zbytečné a mohlo by vést k zavádějícím výsledkům. Mělo by za následek větší nejistoty ohledně rozdělení společných nákladů, než má souhrnný přehled všech příjmů a výdajů spojených s plněním úkolů veřejné služby uložených smlouvou.

| (202) | Na druhou stranu připomínají, že účetní údaje DSB týkající se služeb poskytovaných na základě smlouvy lze zkoumat odděleně, protože jsou založeny na oddělených účetnictvích. |
| --- | --- |

(202)

Na druhou stranu připomínají, že účetní údaje DSB týkající se služeb poskytovaných na základě smlouvy lze zkoumat odděleně, protože jsou založeny na oddělených účetnictvích.

ii)   Spoj Kodaň–Århus

| (203) | Dánské orgány nesdílejí názor, že poskytování služeb, které by bylo možné provést bez finanční podpory, nemůže představovat úkol veřejné služby. Stát může rozhodnout, že ho zahrne do rozsáhlé, ucelené veřejné služby (požadavky ohledně jízdních řádů dopravní obslužnosti, kapacity, sazeb atd.), o což jde v tomto konkrétním případě, protože tato trať je úzce integrovaná do ostatních služeb zajišťovaných DSB, a to kvůli návazným spojům směrem na sever od Århusu, propojením s ostatními tratěmi a seskupováním a rozdělováním souprav, které po ní jezdí. |
| --- | --- |

(203)

Dánské orgány nesdílejí názor, že poskytování služeb, které by bylo možné provést bez finanční podpory, nemůže představovat úkol veřejné služby. Stát může rozhodnout, že ho zahrne do rozsáhlé, ucelené veřejné služby (požadavky ohledně jízdních řádů dopravní obslužnosti, kapacity, sazeb atd.), o což jde v tomto konkrétním případě, protože tato trať je úzce integrovaná do ostatních služeb zajišťovaných DSB, a to kvůli návazným spojům směrem na sever od Århusu, propojením s ostatními tratěmi a seskupováním a rozdělováním souprav, které po ní jezdí.

| (204) | Dánské orgány navíc uvádějí, že kompenzace placené DSB jsou vypočteny na základě příjmů a nákladů souvisejících se všemi úkoly veřejné služby. Jsou-li do nich zahrnuty tratě nebo některé služby, které by mohly vykazovat přebytky, jsou příjmy, které z nich vyplývají, zahrnuty do celkového účetního výkazu. Vyřazení některých tratí, které by mohly být samy o sobě ziskové, by tak mohlo mít pouze za následek zvýšení celkové podpory vyplácené DSB a zahrnutí neprodělečné trati nevede nutně k nadměrné kompenzaci. |
| --- | --- |

(204)

Dánské orgány navíc uvádějí, že kompenzace placené DSB jsou vypočteny na základě příjmů a nákladů souvisejících se všemi úkoly veřejné služby. Jsou-li do nich zahrnuty tratě nebo některé služby, které by mohly vykazovat přebytky, jsou příjmy, které z nich vyplývají, zahrnuty do celkového účetního výkazu. Vyřazení některých tratí, které by mohly být samy o sobě ziskové, by tak mohlo mít pouze za následek zvýšení celkové podpory vyplácené DSB a zahrnutí neprodělečné trati nevede nutně k nadměrné kompenzaci.

| (205) | Dánské orgány ostatně upozorňují, že výpočty DKT týkající se trati Kodaň–Århus jsou nepřesné, a předkládají podklady, které to umožňují potvrdit. Zdůrazňují, že DKT dostatečně neupřesňuje, jak byly tyto výpočty provedeny, a tvrdí, že uváděná čísla jim nejsou známa. Podle Dánska vede optimistický odhad příjmů na této trati k částce o více než [...] milionů DKK nižší, než je [...] milionů uváděných DKT. |
| --- | --- |

(205)

Dánské orgány ostatně upozorňují, že výpočty DKT týkající se trati Kodaň–Århus jsou nepřesné, a předkládají podklady, které to umožňují potvrdit. Zdůrazňují, že DKT dostatečně neupřesňuje, jak byly tyto výpočty provedeny, a tvrdí, že uváděná čísla jim nejsou známa. Podle Dánska vede optimistický odhad příjmů na této trati k částce o více než [...] milionů DKK nižší, než je [...] milionů uváděných DKT.

iii)   Produktivita

| (206) | Dánské orgány odmítají argument, podle kterého DSB nedosáhla v období 1999–2007 výraznějšího růstu produktivity. Zpochybňují metodu výpočtu DKT založenou na poměru mezi jmenovitými náklady na zaměstnance a obchodním obratem. Obchodní obrat DSB je ovlivněn určitým počtem mikroekonomických a makroekonomických faktorů, které mají za následek, že neexistuje stálá poměrná vazba mezi produkcí a obratem (faktory: místní konkurence, vývoj hospodářské konjunktury, politické priority, inflace, vývoj sociálního složení cestujících atd.). |
| --- | --- |

(206)

Dánské orgány odmítají argument, podle kterého DSB nedosáhla v období 1999–2007 výraznějšího růstu produktivity. Zpochybňují metodu výpočtu DKT založenou na poměru mezi jmenovitými náklady na zaměstnance a obchodním obratem. Obchodní obrat DSB je ovlivněn určitým počtem mikroekonomických a makroekonomických faktorů, které mají za následek, že neexistuje stálá poměrná vazba mezi produkcí a obratem (faktory: místní konkurence, vývoj hospodářské konjunktury, politické priority, inflace, vývoj sociálního složení cestujících atd.).

| (207) | Dánské orgány navrhují dvě metody pro vyhodnocení produktivity činností DSB:






  — | produkce DSB, to znamená počet cestujících na kilometr (zvýšení o 1,8 % za rok v období 1999–2007) v porovnání s počtem zaměstnanců (v přepočtu na plný pracovní úvazek), |
| --- | --- | --- |

(207)

Dánské orgány navrhují dvě metody pro vyhodnocení produktivity činností DSB:

—

produkce DSB, to znamená počet cestujících na kilometr (zvýšení o 1,8 % za rok v období 1999–2007) v porovnání s počtem zaměstnanců (v přepočtu na plný pracovní úvazek),

| — | produkce DSB v poměru ke skutečným personálním nákladům (to znamená očištěných o inflaci mezd). |
| --- | --- |

—

produkce DSB v poměru ke skutečným personálním nákladům (to znamená očištěných o inflaci mezd).

| (208) | Obě metody vykazují zvýšení produktivity, v prvním případě o 1,9 % a v druhém případě o 2 % ročně. |
| --- | --- |

(208)

Obě metody vykazují zvýšení produktivity, v prvním případě o 1,9 % a v druhém případě o 2 % ročně.

iv)   Snížení smluvních plateb

| (209) | Dánské orgány tvrdí, že čísla uváděná v tomto ohledu DKT nejsou přesná. „Smluvní platby“ zanesené do účtů DSB a použité DKT se týkají jak smlouvy uzavřené se státem, jíž se týká tento konkrétní případ, tak jiných plateb spojených s jinými smlouvami (smlouvy uzavřené společností DSB ve Švédsku, smlouva s Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) a smlouva o dočasné dopravě na trati Langå–Struer). |
| --- | --- |

(209)

Dánské orgány tvrdí, že čísla uváděná v tomto ohledu DKT nejsou přesná. „Smluvní platby“ zanesené do účtů DSB a použité DKT se týkají jak smlouvy uzavřené se státem, jíž se týká tento konkrétní případ, tak jiných plateb spojených s jinými smlouvami (smlouvy uzavřené společností DSB ve Švédsku, smlouva s Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) a smlouva o dočasné dopravě na trati Langå–Struer).

| (210) | Upřesňují, že snížení o miliardu DKK zcela jasně vyplývá ze zákona o rozpočtu na rok 2003 (čl. 28.61.01 odst. 10). Ze zákona o rozpočtu na rok 2003 a ze zákona o rozpočtu na rok 2004 je kromě toho zřejmé, že se přistoupilo ke zvýšení částek, které byly sníženy v roce 2003 a v roce 2004. Dánsko předkládá souhrnnou tabulku, která dokládá, že celkové snížení skutečně dosáhlo nakonec částky 1018 milionů DKK. |
| --- | --- |

(210)

Upřesňují, že snížení o miliardu DKK zcela jasně vyplývá ze zákona o rozpočtu na rok 2003 (čl. 28.61.01 odst. 10). Ze zákona o rozpočtu na rok 2003 a ze zákona o rozpočtu na rok 2004 je kromě toho zřejmé, že se přistoupilo ke zvýšení částek, které byly sníženy v roce 2003 a v roce 2004. Dánsko předkládá souhrnnou tabulku, která dokládá, že celkové snížení skutečně dosáhlo nakonec částky 1018 milionů DKK.

v)   Vlakové kilometry

| (211) | Dánské orgány uvádějí, že povinnost stanovená smlouvou ohledně produkce vlakových kilometrů je nižší než údaj předložený DKT, protože je nutné zohlednit nabídkové řízení na dopravní služby ve středním a západním Jutlandu z listopadu 2003. V tabulce předkládají přesné údaje, které dokládají, že DSB uskutečnila celkem o 1,5 milionu vlakových kilometrů více, než ukládala smlouva, takže nelze tvrdit, že společnost DSB získala kompenzaci za služby, které neposkytla. Navíc zdůrazňují, že DSB zasílala čtvrtletně ministerstvu dopravy zprávu o své smluvní produkci. |
| --- | --- |

(211)

Dánské orgány uvádějí, že povinnost stanovená smlouvou ohledně produkce vlakových kilometrů je nižší než údaj předložený DKT, protože je nutné zohlednit nabídkové řízení na dopravní služby ve středním a západním Jutlandu z listopadu 2003. V tabulce předkládají přesné údaje, které dokládají, že DSB uskutečnila celkem o 1,5 milionu vlakových kilometrů více, než ukládala smlouva, takže nelze tvrdit, že společnost DSB získala kompenzaci za služby, které neposkytla. Navíc zdůrazňují, že DSB zasílala čtvrtletně ministerstvu dopravy zprávu o své smluvní produkci.

vi)   Hospodářské výsledky DSB

| (212) | Dánsko se domnívá, že výhledový rozpočet DSB založený na výhledovém ziskovém rozpětí ve výši 6 % byl přiměřený a realistický. Za skutečnost, že se ziskové rozpětí nakonec ukázalo vyšší, než předpokládal výhledový rozpočet, může celá řada nepředvídatelných okolností, jejichž dopad vláda odstranila na jedné straně mimořádným snížením smluvních plateb a na druhé straně výběrem dividend. |
| --- | --- |

(212)

Dánsko se domnívá, že výhledový rozpočet DSB založený na výhledovém ziskovém rozpětí ve výši 6 % byl přiměřený a realistický. Za skutečnost, že se ziskové rozpětí nakonec ukázalo vyšší, než předpokládal výhledový rozpočet, může celá řada nepředvídatelných okolností, jejichž dopad vláda odstranila na jedné straně mimořádným snížením smluvních plateb a na druhé straně výběrem dividend.

| (213) | Dánské orgány kromě toho zpochybňují výpovědní hodnotu údajů o výkonnosti evropských podniků zabývajících se osobní železniční dopravou. Vyzdvihují potíže podobných srovnání (různá složení kapitálu a různá míra investovaných prostředků, podmínky provozního rizika, makroekonomické a strukturální faktory mající vliv na účetní údaje podniků) a citují zprávu vypracovanou Komisí, ze které nevyplývá, že by společnost DSB byla rentabilnější než její konkurenti na evropském trhu. |
| --- | --- |

(213)

Dánské orgány kromě toho zpochybňují výpovědní hodnotu údajů o výkonnosti evropských podniků zabývajících se osobní železniční dopravou. Vyzdvihují potíže podobných srovnání (různá složení kapitálu a různá míra investovaných prostředků, podmínky provozního rizika, makroekonomické a strukturální faktory mající vliv na účetní údaje podniků) a citují zprávu vypracovanou Komisí, ze které nevyplývá, že by společnost DSB byla rentabilnější než její konkurenti na evropském trhu.

| (214) | Dánsko ostatně nepopírá, že vývoj hospodářských výsledků DSB byl lepší, než předpokládaly původní rozpočty. Dánské orgány přesto předkládají objasnění ohledně dopadů vývoje daňových sazeb a předkládají souhrnnou tabulku výsledků DSB. |
| --- | --- |

(214)

Dánsko ostatně nepopírá, že vývoj hospodářských výsledků DSB byl lepší, než předpokládaly původní rozpočty. Dánské orgány přesto předkládají objasnění ohledně dopadů vývoje daňových sazeb a předkládají souhrnnou tabulku výsledků DSB.

| (215) | Dánsko konečně předložilo aktuální údaje o finanční situaci DSB a upřesnilo, že hospodářské výsledky po zdanění u činnosti související s poskytováním veřejných služeb dosáhly v roce 2007 výše 670 milionů DKK 2007 a 542 milionů DKK v roce 2008. |
| --- | --- |

(215)

Dánsko konečně předložilo aktuální údaje o finanční situaci DSB a upřesnilo, že hospodářské výsledky po zdanění u činnosti související s poskytováním veřejných služeb dosáhly v roce 2007 výše 670 milionů DKK 2007 a 542 milionů DKK v roce 2008.

vii)   Politika v oblasti dividend

| (216) | Dánsko se domnívá, že politika v oblasti dividend představuje ve spojení s důkladně vypracovaným rozpočtem velmi účinný prostředek proti nadměrné kompenzaci, protože je pružným nástrojem pro zabránění nadměrné kompenzace v případě, kdy se pracovní předpoklady rozpočtu ukáží jako nedostatečné. Politika v oblasti dividend působí jako doplněk důkladně vypracovaného rozpočtu, na kterém je postavena dopravní smlouva. |
| --- | --- |

(216)

Dánsko se domnívá, že politika v oblasti dividend představuje ve spojení s důkladně vypracovaným rozpočtem velmi účinný prostředek proti nadměrné kompenzaci, protože je pružným nástrojem pro zabránění nadměrné kompenzace v případě, kdy se pracovní předpoklady rozpočtu ukáží jako nedostatečné. Politika v oblasti dividend působí jako doplněk důkladně vypracovaného rozpočtu, na kterém je postavena dopravní smlouva.

| (217) | Dánské orgány připomínají, že kompenzace je stanovena předem na základě podloženého odhadu výnosů a nákladů a že nepředstavuje zdroj, jehož by DSB mohla využívat bez omezení. Upřesňují také, že v případě, kdy skutečné údaje vykáží zápornou odchylku od výhledového rozpočtu – například kvůli růstu nákladů (chyby v řízení, zvýšení mezd, výdajů nebo nákupů) nebo kvůli ztrátě příjmů oproti odhadům v důsledku snížení dopravy –, nemůže DSB získat od státu další kompenzaci. V případě špatného výkonu tak DSB nese část rizika. |
| --- | --- |

(217)

Dánské orgány připomínají, že kompenzace je stanovena předem na základě podloženého odhadu výnosů a nákladů a že nepředstavuje zdroj, jehož by DSB mohla využívat bez omezení. Upřesňují také, že v případě, kdy skutečné údaje vykáží zápornou odchylku od výhledového rozpočtu – například kvůli růstu nákladů (chyby v řízení, zvýšení mezd, výdajů nebo nákupů) nebo kvůli ztrátě příjmů oproti odhadům v důsledku snížení dopravy –, nemůže DSB získat od státu další kompenzaci. V případě špatného výkonu tak DSB nese část rizika.

| (218) | Podle dánských orgánů tak politika v oblasti dividend hraje úlohu dodatečné pojistky proti jakékoliv nadměrné kompenzaci v případě, kdy hospodářský výsledek vykáže kladnou odchylku od výhledového rozpočtu. Představuje pružný nástroj, jehož pomocí stát může zajistit, že společnosti je odebrána daná částka. |
| --- | --- |

(218)

Podle dánských orgánů tak politika v oblasti dividend hraje úlohu dodatečné pojistky proti jakékoliv nadměrné kompenzaci v případě, kdy hospodářský výsledek vykáže kladnou odchylku od výhledového rozpočtu. Představuje pružný nástroj, jehož pomocí stát může zajistit, že společnosti je odebrána daná částka.

| (219) | Dánsko upřesňuje, že společnost DSB neměla možnost využít případné výhody v oblasti likvidity – zejména prostřednictvím křížového dotování – k narušení hospodářské soutěže na trhu například poskytováním dalších služeb. |
| --- | --- |

(219)

Dánsko upřesňuje, že společnost DSB neměla možnost využít případné výhody v oblasti likvidity – zejména prostřednictvím křížového dotování – k narušení hospodářské soutěže na trhu například poskytováním dalších služeb.

| (220) | Dánské orgány ostatně upřesňují, že celková částka dividend vztahující se k účetním závěrkám 1999 až 2007 převyšuje o 3469 milionů DKK částku, kterou předpokládal rozpočet. Upřesnily, že DSB vyplatila dánskému státu dividendy ve výši 607 milionů DKK v roce 2007 a 359 milionů v roce 2008. |
| --- | --- |

(220)

Dánské orgány ostatně upřesňují, že celková částka dividend vztahující se k účetním závěrkám 1999 až 2007 převyšuje o 3469 milionů DKK částku, kterou předpokládal rozpočet. Upřesnily, že DSB vyplatila dánskému státu dividendy ve výši 607 milionů DKK v roce 2007 a 359 milionů v roce 2008.

| (221) | Přestože je pravda, že vyplácení dividend nebylo výlučně prováděno na základě výpočtu ke zjištění případné nadměrné kompenzace, výše vybraných dividend podle Dánska jasně převyšuje rozdíl mezi předpokládanými a skutečnými hospodářskými výsledky. Jelikož DSB vykázala výsledky převyšující předpokládané hodnoty, byly tyto přebytky v plné míře vyvedeny ze společnosti ve formě dividend. Dánsko se proto domnívá, že k žádné nadměrné kompenzaci nedošlo. |
| --- | --- |

(221)

Přestože je pravda, že vyplácení dividend nebylo výlučně prováděno na základě výpočtu ke zjištění případné nadměrné kompenzace, výše vybraných dividend podle Dánska jasně převyšuje rozdíl mezi předpokládanými a skutečnými hospodářskými výsledky. Jelikož DSB vykázala výsledky převyšující předpokládané hodnoty, byly tyto přebytky v plné míře vyvedeny ze společnosti ve formě dividend. Dánsko se proto domnívá, že k žádné nadměrné kompenzaci nedošlo.

viii)   Zavedení mechanismu zpětné úhrady

| (222) | V rámci vypracování svých připomínek a debat s Komisí Dánsko uvedlo, že uvažuje začlenit do dotčených smluv o veřejných službách uzavřených s DSB mechanismus zpětné úhrady. |
| --- | --- |

(222)

V rámci vypracování svých připomínek a debat s Komisí Dánsko uvedlo, že uvažuje začlenit do dotčených smluv o veřejných službách uzavřených s DSB mechanismus zpětné úhrady.

| (223) | Zvažovaný mechanismus má následující vlastnosti. |
| --- | --- |

(223)

Zvažovaný mechanismus má následující vlastnosti.

| (224) | V případě, že by dánské orgány předem obdržely přesné informace o výkonech DSB, měl být podle jejich názoru vyrovnávací mechanismus vyjádřen následující rovnicí:

  Celkové příjmy (cestující + smluvní platby) – přiměřený zisk – celkové výdaje = 0 |
| --- | --- |

(224)

V případě, že by dánské orgány předem obdržely přesné informace o výkonech DSB, měl být podle jejich názoru vyrovnávací mechanismus vyjádřen následující rovnicí:

Celkové příjmy (cestující + smluvní platby) – přiměřený zisk – celkové výdaje = 0

| (225) | Dánské orgány ovšem upozorňují, že nemohou mít předem k dispozici přesné informace vztahující se na celou dobu trvání víceletých smluv, a že se tudíž v praxi tato rovnice rovná nule jen zřídka. |
| --- | --- |

(225)

Dánské orgány ovšem upozorňují, že nemohou mít předem k dispozici přesné informace vztahující se na celou dobu trvání víceletých smluv, a že se tudíž v praxi tato rovnice rovná nule jen zřídka.

| (226) | V současném systému je rovnice ve skutečnosti upravována podle výsledku (pravá strana rovnice) pomocí politiky dividend. Jiné řešení, o kterém dánské orgány uvažují, by spočívalo v úpravách celkových příjmů (levá strana rovnice) každoročním přizpůsobením smluvních plateb pomocí ročního mechanismu zpětné úhrady. |
| --- | --- |

(226)

V současném systému je rovnice ve skutečnosti upravována podle výsledku (pravá strana rovnice) pomocí politiky dividend. Jiné řešení, o kterém dánské orgány uvažují, by spočívalo v úpravách celkových příjmů (levá strana rovnice) každoročním přizpůsobením smluvních plateb pomocí ročního mechanismu zpětné úhrady.

| (227) | Rozsah úpravy by měl odpovídat hrubému snížení vyjádřenému v níže uvedené rovnici.

  Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení |
| --- | --- |

(227)

Rozsah úpravy by měl odpovídat hrubému snížení vyjádřenému v níže uvedené rovnici.

Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení

| (228) | Aby se zajistilo, že DSB bude nadále motivována ke zlepšení své účinnosti a k přilákání nových cestujících, měla by podle dánských orgánů doložka o zpětné úhradě umožnit odměnu za zlepšení výkonu podniku na základě předem nastavených ukazatelů. DSB by si tak mohla ponechat určitou část hrubého snížení, pokud by k hrubému snížení (tj. přiměřený zisk/návratnost vlastního kapitálu přesahující zisk stanovený v rovnici) došlo kvůli:






  — | snížení nákladů měřenému podle osobokilometrů a/nebo |
| --- | --- | --- |

(228)

Aby se zajistilo, že DSB bude nadále motivována ke zlepšení své účinnosti a k přilákání nových cestujících, měla by podle dánských orgánů doložka o zpětné úhradě umožnit odměnu za zlepšení výkonu podniku na základě předem nastavených ukazatelů. DSB by si tak mohla ponechat určitou část hrubého snížení, pokud by k hrubému snížení (tj. přiměřený zisk/návratnost vlastního kapitálu přesahující zisk stanovený v rovnici) došlo kvůli:

—

snížení nákladů měřenému podle osobokilometrů a/nebo

| — | zvýšení počtu cestujících měřenému v osobokilometrech. |
| --- | --- |

—

zvýšení počtu cestujících měřenému v osobokilometrech.

| (229) | Dánské orgány tak mají v úmyslu upravit mechanismus zpětné úhrady následujícím způsobem:






  — | pokud DSB sníží své náklady (na osobokilometry) vůči průměrným nákladům na poslední čtyři roky, bude toto zlepšení vypočteno (diferenciál nákladů vyjádřený v procentech vynásobený základem celkových nákladů), a |
| --- | --- | --- |

(229)

Dánské orgány tak mají v úmyslu upravit mechanismus zpětné úhrady následujícím způsobem:

—

pokud DSB sníží své náklady (na osobokilometry) vůči průměrným nákladům na poslední čtyři roky, bude toto zlepšení vypočteno (diferenciál nákladů vyjádřený v procentech vynásobený základem celkových nákladů), a

| — | pokud se zvýší počet cestujících, bude zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech vynásobeno 0,80 DKK a hrubé snížení bude sníženo o tuto částku (32). |
| --- | --- |

—

pokud se zvýší počet cestujících, bude zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech vynásobeno 0,80 DKK a hrubé snížení bude sníženo o tuto částku (32).

| (230) | Dánské orgány upřesnily, že celková výše snížení z důvodu zlepšení výkonů nesmí přesáhnout hrubé snížení za daný rok. Čisté snížení se tím bude pohybovat mezi nulou a výší hrubého snížení. |
| --- | --- |

(230)

Dánské orgány upřesnily, že celková výše snížení z důvodu zlepšení výkonů nesmí přesáhnout hrubé snížení za daný rok. Čisté snížení se tím bude pohybovat mezi nulou a výší hrubého snížení.

| (231) | Mechanismus zpětné úhrady by tak měl fungovat podle následující rovnice:

  Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – proměnná (Δ. + osobokilometry Δ) = čisté snížení |
| --- | --- |

(231)

Mechanismus zpětné úhrady by tak měl fungovat podle následující rovnice:

Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – proměnná (Δ. + osobokilometry Δ) = čisté snížení

| (232) | Dánské orgány zdůraznily, že zavedení podobného mechanismu zpětné úhrady by mělo významný dopad na politiku dánského státu v oblasti dividend, jak ukazuje níže uvedená tabulka: |
| --- | --- |

(232)

Dánské orgány zdůraznily, že zavedení podobného mechanismu zpětné úhrady by mělo významný dopad na politiku dánského státu v oblasti dividend, jak ukazuje níže uvedená tabulka:

Image

| (233) | Dánské orgány také uvedly, že tento mechanismus zpětné úhrady bude doplněn o stanovení horní hranice, která umožní dohlédnout, aby nevedl k tomu, že by byl DSB přisouzen zisk, jehož výše by přesáhla míru považovanou za přiměřenou. |
| --- | --- |

(233)

Dánské orgány také uvedly, že tento mechanismus zpětné úhrady bude doplněn o stanovení horní hranice, která umožní dohlédnout, aby nevedl k tomu, že by byl DSB přisouzen zisk, jehož výše by přesáhla míru považovanou za přiměřenou.

| (234) | Dánské orgány uvažují o stanovení této horní hranice vzhledem k návratnosti vlastního kapitálu DSB, jež by v případě, že přesáhne hranici 6 % stanovenou ve smlouvách, zohlednila dodatečné zisky dosažené díky růstu účinnosti nebo díky zvýšení počtu cestujících. Tato horní hranice by se potom stanovila podle následující rovnice: |
| --- | --- |

(234)

Dánské orgány uvažují o stanovení této horní hranice vzhledem k návratnosti vlastního kapitálu DSB, jež by v případě, že přesáhne hranici 6 % stanovenou ve smlouvách, zohlednila dodatečné zisky dosažené díky růstu účinnosti nebo díky zvýšení počtu cestujících. Tato horní hranice by se potom stanovila podle následující rovnice:

Formula

| (235) | Motivační prvky v mechanismu zpětné úhrady tak mohou přinést DSB další zisk, pokud společnost zlepší složení svých nákladů nebo pokud se zvýší počet přepravených cestujících (Δ. + osobokilometry Δ). |
| --- | --- |

(235)

Motivační prvky v mechanismu zpětné úhrady tak mohou přinést DSB další zisk, pokud společnost zlepší složení svých nákladů nebo pokud se zvýší počet přepravených cestujících (Δ. + osobokilometry Δ).

| (236) | Dánské orgány upřesnily, že ve výpočtu se přihlédlo pouze k té části vlastního kapitálu DSB, která odpovídá na základě odděleného účetnictví její činnosti v oblasti veřejné služby. |
| --- | --- |

(236)

Dánské orgány upřesnily, že ve výpočtu se přihlédlo pouze k té části vlastního kapitálu DSB, která odpovídá na základě odděleného účetnictví její činnosti v oblasti veřejné služby.

| (237) | Podle tohoto mechanismu by mohla být horní hranice přiměřeného zisku stanovena na návratnost vlastního kapitálu ve výši 12 %. Dánské orgány upřesnily, že roční limit nesmí přesáhnout 10 % rozložených na tři roky. |
| --- | --- |

(237)

Podle tohoto mechanismu by mohla být horní hranice přiměřeného zisku stanovena na návratnost vlastního kapitálu ve výši 12 %. Dánské orgány upřesnily, že roční limit nesmí přesáhnout 10 % rozložených na tři roky.

| (238) | Dánské orgány předložily Komisi analýzu, která empiricky dokládá, jaký by byl dopad podobného mechanismu zpětné úhrady na období 2004–2008, což ukazuje níže uvedená tabulka:



















  Činnosti veřejné služby (v milionech DKK) | Výsledek před zdaněním | Přiměřený zisk (6 % návratnost vlastního kapitálu před zdaněním) | Hrubá zpětná úhrada | Odhad vlastního kapitálu | Osobokilometry (v milionech) | Náklady na osobokilometr (DKK/km) | Rozdíl v nákladech na osobokilometr (4 roky) | Růst účinnosti DSB | Zvýšení osobokilometrů | Zisky DSB celkem | Zpětná úhrada – čisté snížení | Výsledek DSB | Návratnost vlastního kapitálu po uplatnění mech. zpětné úhrady (v %) | Průměrná návratnost vlastního kapitálu po zpětné úhradě (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

Dánské orgány předložily Komisi analýzu, která empiricky dokládá, jaký by byl dopad podobného mechanismu zpětné úhrady na období 2004–2008, což ukazuje níže uvedená tabulka:

Činnosti veřejné služby (v milionech DKK)

Výsledek před zdaněním

Přiměřený zisk (6 % návratnost vlastního kapitálu před zdaněním)

Hrubá zpětná úhrada

Odhad vlastního kapitálu

Osobokilometry (v milionech)

Náklady na osobokilometr (DKK/km)

Rozdíl v nákladech na osobokilometr (4 roky)

Růst účinnosti DSB

Zvýšení osobokilometrů

Zisky DSB celkem

Zpětná úhrada – čisté snížení

Výsledek DSB

Návratnost vlastního kapitálu po uplatnění mech. zpětné úhrady (v %)

Průměrná návratnost vlastního kapitálu po zpětné úhradě (v %)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Uplatnění mechanismu zpětné úhrady by tím pádem vedlo k návratnosti vlastního kapitálu DSB v období 2004–2008 v mírách pohybujících se mezi 8,8 % a 11,9 %. |
| --- | --- |

(239)

Uplatnění mechanismu zpětné úhrady by tím pádem vedlo k návratnosti vlastního kapitálu DSB v období 2004–2008 v mírách pohybujících se mezi 8,8 % a 11,9 %.

| (240) | Při uplatnění pravidla 10 % v průměru za 3 roky, které bylo překročeno v roce 2006 o 0,2 %, by mechanismus zpětné úhrady znamenal úpravu ve výši 38 milionů DKK za tento rozpočtový rok. |
| --- | --- |

(240)

Při uplatnění pravidla 10 % v průměru za 3 roky, které bylo překročeno v roce 2006 o 0,2 %, by mechanismus zpětné úhrady znamenal úpravu ve výši 38 milionů DKK za tento rozpočtový rok.

| (241) | Dánsko připomíná, že osvobození od daně ze mzdy je pro příště zrušeno. |
| --- | --- |

(241)

Dánsko připomíná, že osvobození od daně ze mzdy je pro příště zrušeno.

| (242) | Podle dánských orgánů nemělo toto osvobození za následek žádnou hospodářskou výhodu pro podniky jako DSB, které ho využívaly. Osvobození bylo zohledněno ve smlouvě, stejně jako bylo zohledněno při nabídkových řízeních týkajících se dopravních smluv atd., a to takovým způsobem, aby se všichni uchazeči nacházeli v rovném postavení. |
| --- | --- |

(242)

Podle dánských orgánů nemělo toto osvobození za následek žádnou hospodářskou výhodu pro podniky jako DSB, které ho využívaly. Osvobození bylo zohledněno ve smlouvě, stejně jako bylo zohledněno při nabídkových řízeních týkajících se dopravních smluv atd., a to takovým způsobem, aby se všichni uchazeči nacházeli v rovném postavení.

| (243) | Pokud jde o případnou kompenzaci společnosti DSB po jejím podřízení dani ze mzdy, dánské orgány upozorňují, že smluvní platby vyplácené DSB byly původně vypočítány podle zásady, že DSB nemusí daň ze mzdy platit. Kompenzace tak byla o tuto částku „snížena“. Jelikož DSB nyní dani z příjmu podléhá, přestal tím platit základ pro výpočet kompenzace a DSB byla vyplacena kompenzace, aby se zohlednila tato změna v ukazatelích výpočtu. Tato kompenzace dosahuje přibližně částky 80 milionů DKK za rok a týká se pouze činností veřejné služby DSB. |
| --- | --- |

(243)

Pokud jde o případnou kompenzaci společnosti DSB po jejím podřízení dani ze mzdy, dánské orgány upozorňují, že smluvní platby vyplácené DSB byly původně vypočítány podle zásady, že DSB nemusí daň ze mzdy platit. Kompenzace tak byla o tuto částku „snížena“. Jelikož DSB nyní dani z příjmu podléhá, přestal tím platit základ pro výpočet kompenzace a DSB byla vyplacena kompenzace, aby se zohlednila tato změna v ukazatelích výpočtu. Tato kompenzace dosahuje přibližně částky 80 milionů DKK za rok a týká se pouze činností veřejné služby DSB.

| (244) | Podle Dánska tak mělo osvobození od daně ze mzdy a pozdější zrušení tohoto osvobození na finanční situaci DSB neutrální dopad. |
| --- | --- |

(244)

Podle Dánska tak mělo osvobození od daně ze mzdy a pozdější zrušení tohoto osvobození na finanční situaci DSB neutrální dopad.

8.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ OBSAŽENÝCH VE SMLOUVÁCH O VEŘEJNÝCH DOPRAVNÍCH SLUŽBÁCH

8.1   ROZSAH PŮSOBNOSTI ROZHODNUTÍ

| (245) | Toto rozhodnutí se týká slučitelnosti smluv o veřejných dopravních službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností Danske Statsbaner s předpisy Společenství v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(245)

Toto rozhodnutí se týká slučitelnosti smluv o veřejných dopravních službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností Danske Statsbaner s předpisy Společenství v oblasti státních podpor.

| (246) | Zahájení řízení dne 10. září 2008 a především poznámky dánských orgánů a připomínky zúčastněných stran umožnily Komisi přesně určit rozsah a oblast působnosti různých dotčených smluv o veřejných službách, způsoby určení kompenzace za veřejnou službu a souhrn okolností, které mohly vést k nadměrné kompenzaci ve prospěch společnosti Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(246)

Zahájení řízení dne 10. září 2008 a především poznámky dánských orgánů a připomínky zúčastněných stran umožnily Komisi přesně určit rozsah a oblast působnosti různých dotčených smluv o veřejných službách, způsoby určení kompenzace za veřejnou službu a souhrn okolností, které mohly vést k nadměrné kompenzaci ve prospěch společnosti Danske Statsbaner.

| (247) | Komise tak identifikovala čtyři smlouvy o veřejných službách, které se týkají období 2000–2004 a 2005–2014 a dopravních služeb na dálkových, regionálních a místních tratích, jež by mohly obsahovat prvky státní podpory (viz výše uvedený 28., 46., 50. a 69. bod odůvodnění). K nim se také připojují doplňkové smlouvy, které byly uzavřeny s cílem čelit zpožděním v dodávce kolejových vozidel (viz 114. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(247)

Komise tak identifikovala čtyři smlouvy o veřejných službách, které se týkají období 2000–2004 a 2005–2014 a dopravních služeb na dálkových, regionálních a místních tratích, jež by mohly obsahovat prvky státní podpory (viz výše uvedený 28., 46., 50. a 69. bod odůvodnění). K nim se také připojují doplňkové smlouvy, které byly uzavřeny s cílem čelit zpožděním v dodávce kolejových vozidel (viz 114. bod odůvodnění).

| (248) | Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že zúčastněné strany předložily své připomínky k různým bodům debaty a k pochybnostem vyjádřeným Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení, a to u všech těchto smluv. |
| --- | --- |

(248)

Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že zúčastněné strany předložily své připomínky k různým bodům debaty a k pochybnostem vyjádřeným Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení, a to u všech těchto smluv.

| (249) | Komise zkoumá také dopad dalších opatření fiskální povahy na slučitelnost dotčených kompenzací za závazky veřejné služby (33). |
| --- | --- |

(249)

Komise zkoumá také dopad dalších opatření fiskální povahy na slučitelnost dotčených kompenzací za závazky veřejné služby (33).

8.2   EXISTENCE PODPORY

| (250) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“. |
| --- | --- |

(250)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.

8.2.1   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (251) | Smlouva o veřejných službách stanoví úhradu kompenzace za plnění smlouvy o veřejných službách ve prospěch společnosti DSB z rozpočtu dánského státu. Tato kompenzace se tudíž uskutečňuje prostřednictvím státních prostředků. |
| --- | --- |

(251)

Smlouva o veřejných službách stanoví úhradu kompenzace za plnění smlouvy o veřejných službách ve prospěch společnosti DSB z rozpočtu dánského státu. Tato kompenzace se tudíž uskutečňuje prostřednictvím státních prostředků.

8.2.2   SELEKTIVITA

| (252) | Společnost DSB, která je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je jediným příjemcem kompenzace za závazky veřejné služby stanovené ve smlouvách. Opatření je tudíž selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(252)

Společnost DSB, která je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je jediným příjemcem kompenzace za závazky veřejné služby stanovené ve smlouvách. Opatření je tudíž selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.2.3   HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA

| (253) | Podle Soudního dvora nezískává podnik hospodářskou výhodu, pokud kompenzace za závazek veřejné služby splňuje čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark. Je proto třeba přezkoumat, zda smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánskou vládou a DSB splňují kumulativně tato čtyři kritéria. |
| --- | --- |

(253)

Podle Soudního dvora nezískává podnik hospodářskou výhodu, pokud kompenzace za závazek veřejné služby splňuje čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark. Je proto třeba přezkoumat, zda smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánskou vládou a DSB splňují kumulativně tato čtyři kritéria.

| (254) | Jelikož jsou čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark kumulativní povahy, nedodržení jednoho z těchto kritérií stačí ke zjištění, že zkoumaná opatření poskytují selektivní výhodu. Z důvodu srozumitelnosti a vzhledem k zvláštnostem této věci bude Komise v prvé řadě analyzovat, zda se v tomto konkrétním případě skutečně jedná o podnik pověřený úkoly veřejných služeb, který z tohoto důvodu získává kompenzaci stanovenou na objektivních a transparentních základech (první dvě kritéria Altmark), aby poté konkrétně přezkoumala, zda výběr tohoto podniku byl uskutečněn v rámci nabídkového řízení, a pokud ne, zda kompenzace, která mu byla k tomuto účelu poskytnuta, spočívá na analýze nákladů průměrného a správně řízeného podniku (čtvrté kritérium Altmark). |
| --- | --- |

(254)

Jelikož jsou čtyři kritéria stanovená v rozsudku ve věci Altmark kumulativní povahy, nedodržení jednoho z těchto kritérií stačí ke zjištění, že zkoumaná opatření poskytují selektivní výhodu. Z důvodu srozumitelnosti a vzhledem k zvláštnostem této věci bude Komise v prvé řadě analyzovat, zda se v tomto konkrétním případě skutečně jedná o podnik pověřený úkoly veřejných služeb, který z tohoto důvodu získává kompenzaci stanovenou na objektivních a transparentních základech (první dvě kritéria Altmark), aby poté konkrétně přezkoumala, zda výběr tohoto podniku byl uskutečněn v rámci nabídkového řízení, a pokud ne, zda kompenzace, která mu byla k tomuto účelu poskytnuta, spočívá na analýze nákladů průměrného a správně řízeného podniku (čtvrté kritérium Altmark).

| (255) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise dospěla ke zjištění, že společnost DSB je skutečně pověřena výkonem jasně určených úkolů veřejné služby, a že je tudíž splněno první kritérium rozsudku ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(255)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise dospěla ke zjištění, že společnost DSB je skutečně pověřena výkonem jasně určených úkolů veřejné služby, a že je tudíž splněno první kritérium rozsudku ve věci Altmark.

| (256) | I když Komise nevyjádřila pochybnosti ohledně tohoto kritéria, společnost DKT odmítla její stanovisko, protože se domnívá, že Komise měla ověřit nutnost a přiměřenost úkolů veřejné služby. |
| --- | --- |

(256)

I když Komise nevyjádřila pochybnosti ohledně tohoto kritéria, společnost DKT odmítla její stanovisko, protože se domnívá, že Komise měla ověřit nutnost a přiměřenost úkolů veřejné služby.

| (257) | DKT je také názoru, že nutnost by měla být prověřována u každé jednotlivé trati a že přiměřenost by měla být posuzována vzhledem k možnostem ziskovosti každé z dotčených tratí při zohlednění omezení a požadavků uložených veřejnou mocí. Na podporu svého stanoviska DKT uvádí příklad železniční trati Kodaň–Århus, která je zahrnuta do smluv o veřejných službách, zatímco podle analýzy vypracované samotnou společností je DKT údajně zisková. |
| --- | --- |

(257)

DKT je také názoru, že nutnost by měla být prověřována u každé jednotlivé trati a že přiměřenost by měla být posuzována vzhledem k možnostem ziskovosti každé z dotčených tratí při zohlednění omezení a požadavků uložených veřejnou mocí. Na podporu svého stanoviska DKT uvádí příklad železniční trati Kodaň–Århus, která je zahrnuta do smluv o veřejných službách, zatímco podle analýzy vypracované samotnou společností je DKT údajně zisková.

| (258) | Dánské orgány tyto argumenty odmítly a také odmítly výpočty provedené společností DKT v případě železniční trati Kodaň–Århus s upřesněním, že tyto výpočty nejsou dostatečně podrobné a neodpovídají číselným údajům, které samy mají. Podle dánských orgánů je dotyčná trať údajně také ztrátová. |
| --- | --- |

(258)

Dánské orgány tyto argumenty odmítly a také odmítly výpočty provedené společností DKT v případě železniční trati Kodaň–Århus s upřesněním, že tyto výpočty nejsou dostatečně podrobné a neodpovídají číselným údajům, které samy mají. Podle dánských orgánů je dotyčná trať údajně také ztrátová.

| (259) | Komise připomíná, že v odvětví pozemní dopravy cestujících musí být nutnost služby obecného hospodářského zájmu posuzována podle článku 93 SFEU a právních předpisů, což v tomto případě znamená nařízení (EHS) č. 1191/69 až do dne 3. prosince 2009 a od tohoto dne nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(259)

Komise připomíná, že v odvětví pozemní dopravy cestujících musí být nutnost služby obecného hospodářského zájmu posuzována podle článku 93 SFEU a právních předpisů, což v tomto případě znamená nařízení (EHS) č. 1191/69 až do dne 3. prosince 2009 a od tohoto dne nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (260) | V ustanoveních čl. 1 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 se uvádí, že:
  „za účelem zajištění přiměřených dopravních služeb, které zejména berou v úvahu sociální faktory a faktory životního prostředí a územního plánování, nebo s cílem nabídnout zvláštní jízdné určitým kategoriím cestujících mohou příslušné orgány členských států uzavřít s dopravním podnikem smlouvu na veřejné služby“. |
| --- | --- |

(260)

V ustanoveních čl. 1 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69 se uvádí, že:

„za účelem zajištění přiměřených dopravních služeb, které zejména berou v úvahu sociální faktory a faktory životního prostředí a územního plánování, nebo s cílem nabídnout zvláštní jízdné určitým kategoriím cestujících mohou příslušné orgány členských států uzavřít s dopravním podnikem smlouvu na veřejné služby“.

| (261) | V ustanoveních čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení je vymezen obsah a typické vlastnosti smluv o veřejných službách: standardy plynulosti, pravidelnosti, kapacity a kvality, určené sazby a podmínky. |
| --- | --- |

(261)

V ustanoveních čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení je vymezen obsah a typické vlastnosti smluv o veřejných službách: standardy plynulosti, pravidelnosti, kapacity a kvality, určené sazby a podmínky.

| (262) | Úkoly veřejné služby jsou nyní vymezeny v čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007 jako:
  „požadavek, který vymezí nebo stanoví příslušný orgán k zajištění veřejné služby v přepravě cestujících v obecném zájmu, který by provozovatel na základě svých vlastních obchodních zájmů bez odměny nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu nebo za stejných podmínek“. |
| --- | --- |

(262)

Úkoly veřejné služby jsou nyní vymezeny v čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1370/2007 jako:

„požadavek, který vymezí nebo stanoví příslušný orgán k zajištění veřejné služby v přepravě cestujících v obecném zájmu, který by provozovatel na základě svých vlastních obchodních zájmů bez odměny nepřevzal vůbec nebo nepřevzal ve stejném rozsahu nebo za stejných podmínek“.

| (263) | Komise tak zaznamenává, že platné specifické právní předpisy nijak neomezují možnost svěřit úkoly služeb pokrývající všechny tratě s cílem vytvořit ucelený dopravní systém, a to zejména z důvodů umožnit určitou plynulost dopravy. Není uvedeno žádné kritérium ohledně výnosnosti či nevýnosnosti jednotlivých dotčených tratí. Tato možnost není konečně ani omezena existencí srovnatelných dopravních služeb, jak usuzoval první stěžovatel ve zvláštním případě trati Kodaň–Ystad. |
| --- | --- |

(263)

Komise tak zaznamenává, že platné specifické právní předpisy nijak neomezují možnost svěřit úkoly služeb pokrývající všechny tratě s cílem vytvořit ucelený dopravní systém, a to zejména z důvodů umožnit určitou plynulost dopravy. Není uvedeno žádné kritérium ohledně výnosnosti či nevýnosnosti jednotlivých dotčených tratí. Tato možnost není konečně ani omezena existencí srovnatelných dopravních služeb, jak usuzoval první stěžovatel ve zvláštním případě trati Kodaň–Ystad.

| (264) | Komise se také domnívá, že argumenty uvedené DKT ohledně jiných druhů dopravy nejsou relevantní, protože zákonodárce stanovil pro každý z těchto způsobů odlišná pravidla, což lze vysvětlit především různým stupněm otevření trhu konkurenci a různými zvláštnostmi pro uživatele a veřejnou moc. |
| --- | --- |

(264)

Komise se také domnívá, že argumenty uvedené DKT ohledně jiných druhů dopravy nejsou relevantní, protože zákonodárce stanovil pro každý z těchto způsobů odlišná pravidla, což lze vysvětlit především různým stupněm otevření trhu konkurenci a různými zvláštnostmi pro uživatele a veřejnou moc.

| (265) | Konečně skutečnost, že se dopravní služba týká přeshraničního nebo mezinárodního spoje, nemůže zpochybnit možnost jejího provozování v rámci veřejné služby. Komise zdůrazňuje v tomto ohledu, že i v odvětvích plně otevřených konkurenci existují pro mezinárodní spoje (34) služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(265)

Konečně skutečnost, že se dopravní služba týká přeshraničního nebo mezinárodního spoje, nemůže zpochybnit možnost jejího provozování v rámci veřejné služby. Komise zdůrazňuje v tomto ohledu, že i v odvětvích plně otevřených konkurenci existují pro mezinárodní spoje (34) služby obecného hospodářského zájmu.

| (266) | Komise se proto domnívá, že se Dánsko nedopouští zjevně nesprávného posouzení, zahrnuje-li do smlouvy o veřejných službách jednu nebo více ziskových tratí, pokud jsou tyto tratě součástí uceleného dopravního systému, aniž by byla existence takových tratí dotčena, což Dánsko v tomto konkrétním případě popírá. Komise také poznamenává, že, pokud by měla být jedna trať tohoto systému zisková, musí být tyto příjmy zohledněny v celkovém výpočtu nákladů a příjmů týkajících se dotčených služeb a při stanovení výše kompenzací. Z toho vyplývá, že výsledky ziskové trati by nakonec stejnou měrou snížily finanční kompenzaci nutnou pro provozování ostatních neziskových tratí tohoto systému. Při neexistenci přesných protikladných pravidel může členský stát volně posoudit rozsah úkolů veřejné služby, které si přeje svěřit určitému podniku, aby vytvořil dostatečný dopravní systém. |
| --- | --- |

(266)

Komise se proto domnívá, že se Dánsko nedopouští zjevně nesprávného posouzení, zahrnuje-li do smlouvy o veřejných službách jednu nebo více ziskových tratí, pokud jsou tyto tratě součástí uceleného dopravního systému, aniž by byla existence takových tratí dotčena, což Dánsko v tomto konkrétním případě popírá. Komise také poznamenává, že, pokud by měla být jedna trať tohoto systému zisková, musí být tyto příjmy zohledněny v celkovém výpočtu nákladů a příjmů týkajících se dotčených služeb a při stanovení výše kompenzací. Z toho vyplývá, že výsledky ziskové trati by nakonec stejnou měrou snížily finanční kompenzaci nutnou pro provozování ostatních neziskových tratí tohoto systému. Při neexistenci přesných protikladných pravidel může členský stát volně posoudit rozsah úkolů veřejné služby, které si přeje svěřit určitému podniku, aby vytvořil dostatečný dopravní systém.

| (267) | Komise se domnívá, že předchozí posouzení posiluje stálá judikatura, podle které:
  „Co se týče pravomoci stanovit povahu a rozsah úkolu služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu Smlouvy, jakož i stupně kontroly, kterou orgány Společenství musí v této souvislosti vykonávat, vyplývá [...] z judikatury Soudu, že členské státy mají širokou posuzovací pravomoc při určení definice toho, co považují za služby obecného hospodářského zájmu a že Komise může zpochybnit definici těchto služeb vytvořenou členským státem pouze v případě zjevného pochybení“ (35). |
| --- | --- |

(267)

Komise se domnívá, že předchozí posouzení posiluje stálá judikatura, podle které:

„Co se týče pravomoci stanovit povahu a rozsah úkolu služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu Smlouvy, jakož i stupně kontroly, kterou orgány Společenství musí v této souvislosti vykonávat, vyplývá [...] z judikatury Soudu, že členské státy mají širokou posuzovací pravomoc při určení definice toho, co považují za služby obecného hospodářského zájmu a že Komise může zpochybnit definici těchto služeb vytvořenou členským státem pouze v případě zjevného pochybení“ (35).

| (268) | Úloha Komise se tím omezuje na kontrolu toho, zda se Dánsko nedopustilo zjevně nesprávného posouzení při stanovení rozsahu úkolů veřejné služby uvedených v dotčených smlouvách. |
| --- | --- |

(268)

Úloha Komise se tím omezuje na kontrolu toho, zda se Dánsko nedopustilo zjevně nesprávného posouzení při stanovení rozsahu úkolů veřejné služby uvedených v dotčených smlouvách.

| (269) | Komise proto nadále tvrdí, že z vnitrostátního právního základu smlouvy, to znamená dánského zákona o železniční dopravě, vyplývá, že společnost DSB je pověřena výkonem veřejné služby na základě smluv dojednaných s dánským ministerstvem dopravy. Připomíná také, že smlouvy podrobně vymezují na dobu určitou (smlouvy jsou uzavřeny pro období 2000–2004 a 2005–2014) závazky DSB ohledně obslužnosti tratí a přesnosti, kvality a četnosti vlakových služeb, které má poskytnout. |
| --- | --- |

(269)

Komise proto nadále tvrdí, že z vnitrostátního právního základu smlouvy, to znamená dánského zákona o železniční dopravě, vyplývá, že společnost DSB je pověřena výkonem veřejné služby na základě smluv dojednaných s dánským ministerstvem dopravy. Připomíná také, že smlouvy podrobně vymezují na dobu určitou (smlouvy jsou uzavřeny pro období 2000–2004 a 2005–2014) závazky DSB ohledně obslužnosti tratí a přesnosti, kvality a četnosti vlakových služeb, které má poskytnout.

| (270) | Komise zdůrazňuje, že Dánsko prokázalo, že cílem dotčených smluv o veřejných službách je vytvořit rozsáhlý a ucelený dopravní systém, který zaručuje cestujícím kvalitní službu a splňuje cíle dopravní obslužnosti území. |
| --- | --- |

(270)

Komise zdůrazňuje, že Dánsko prokázalo, že cílem dotčených smluv o veřejných službách je vytvořit rozsáhlý a ucelený dopravní systém, který zaručuje cestujícím kvalitní službu a splňuje cíle dopravní obslužnosti území.

| (271) | Pokud jde o zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad, Komise poznamenává, že dánské orgány rovněž předložily vysvětlení okolností a jednotlivých etap, které vedly k jeho zahrnutí do dopravního systému, jehož se týkají smlouvy o veřejných službách. Dánské orgány tak vysvětlily, jak byla tato trať postupně provozována v režimu „volné dopravy“ až do roku 2002, poté v režimu „veřejné dopravy“, ale bez dodatečné kompenzace až do 31. prosince 2004, aby byla konečně na období 2005–2014 zahrnuta do smlouvy o veřejných službách (k tomu viz 122. bod odůvodnění). Dále poznamenávají, že tato trať byla při provozování v rámci „volné dopravy“ ztrátová a že na provozování této trati nebyly před rokem 2005 uvolněny žádné veřejné prostředky. |
| --- | --- |

(271)

Pokud jde o zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad, Komise poznamenává, že dánské orgány rovněž předložily vysvětlení okolností a jednotlivých etap, které vedly k jeho zahrnutí do dopravního systému, jehož se týkají smlouvy o veřejných službách. Dánské orgány tak vysvětlily, jak byla tato trať postupně provozována v režimu „volné dopravy“ až do roku 2002, poté v režimu „veřejné dopravy“, ale bez dodatečné kompenzace až do 31. prosince 2004, aby byla konečně na období 2005–2014 zahrnuta do smlouvy o veřejných službách (k tomu viz 122. bod odůvodnění). Dále poznamenávají, že tato trať byla při provozování v rámci „volné dopravy“ ztrátová a že na provozování této trati nebyly před rokem 2005 uvolněny žádné veřejné prostředky.

| (272) | Komise bere rovněž na vědomí cíl vyhlášený dánskými orgány spojit ostrov Bronholm nejenom s Kodaní, ale také se zbytkem dánského území, jak to potvrzuje sazební nabídka podporující především spoje mezi Jutlandem a Bornholmem (DSB Orange). Dánské orgány se navíc domnívaly, že dopravní služba po železnici uspokojuje určité zvláštní potřeby, na které stávající autobusová doprava nepřináší odpověď, jako je průjezd vlaků se třemi zastávkami v sousedních švédských městech Fosieby (Malmö), Svedala a Skurup. Tato dopravní obslužnost je také součástí vůle posílit možnosti přístupu na ostrov Bornholm. Jak je uvedeno výše v 263. bodě odůvodnění, Komise zdůrazňuje, že skutečnost, že tento spoj prochází jiným členským státem a má v něm zastávky, nezpochybňuje existenci úkolu veřejné služby nebo služby obecného hospodářského zájmu. V tomto ohledu je nutné především brát v úvahu zájem, který mohou mít dánští občané na lepší dopravní obslužnosti dotčených sousedních švédských měst. |
| --- | --- |

(272)

Komise bere rovněž na vědomí cíl vyhlášený dánskými orgány spojit ostrov Bronholm nejenom s Kodaní, ale také se zbytkem dánského území, jak to potvrzuje sazební nabídka podporující především spoje mezi Jutlandem a Bornholmem (DSB Orange). Dánské orgány se navíc domnívaly, že dopravní služba po železnici uspokojuje určité zvláštní potřeby, na které stávající autobusová doprava nepřináší odpověď, jako je průjezd vlaků se třemi zastávkami v sousedních švédských městech Fosieby (Malmö), Svedala a Skurup. Tato dopravní obslužnost je také součástí vůle posílit možnosti přístupu na ostrov Bornholm. Jak je uvedeno výše v 263. bodě odůvodnění, Komise zdůrazňuje, že skutečnost, že tento spoj prochází jiným členským státem a má v něm zastávky, nezpochybňuje existenci úkolu veřejné služby nebo služby obecného hospodářského zájmu. V tomto ohledu je nutné především brát v úvahu zájem, který mohou mít dánští občané na lepší dopravní obslužnosti dotčených sousedních švédských měst.

| (273) | Tyto prvky doplňují prvky uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení a posilují Komisi v jejím závěru, že se dánská vláda nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když zahrnula trať Kodaň–Ystad do režimu smluv o veřejných službách. |
| --- | --- |

(273)

Tyto prvky doplňují prvky uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení a posilují Komisi v jejím závěru, že se dánská vláda nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když zahrnula trať Kodaň–Ystad do režimu smluv o veřejných službách.

| (274) | Obecně Komise potvrzuje svůj původní závěr a domnívá se, že první kritérium stanovené Soudem v rozsudku ve věci Altmark je splněno. |
| --- | --- |

(274)

Obecně Komise potvrzuje svůj původní závěr a domnívá se, že první kritérium stanovené Soudem v rozsudku ve věci Altmark je splněno.

| (275) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že výše kompenzací ve prospěch DSB za uspokojení uložených požadavků veřejné služby byla stanovena na základě výhledového rozpočtu na deset let. V tomto stádiu byl Komisi dostupný pouze desetiletý rozpočet pro období 1999–2008. Vyjádřila proto své pochybnosti o období 2009–2014, na které se rovněž vztahují smlouvy o veřejných službách. |
| --- | --- |

(275)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že výše kompenzací ve prospěch DSB za uspokojení uložených požadavků veřejné služby byla stanovena na základě výhledového rozpočtu na deset let. V tomto stádiu byl Komisi dostupný pouze desetiletý rozpočet pro období 1999–2008. Vyjádřila proto své pochybnosti o období 2009–2014, na které se rovněž vztahují smlouvy o veřejných službách.

| (276) | Ve svých připomínkách dánské orgány objasnily ukazatele uplatnitelné na toto druhé období tím, že Komisi předložily desetiletý rozpočet pro období 2005–2014, který byl vypracován na základě výhledů provozního rozvoje DSB během dotčeného období. Tím potvrdily, že kompenzace stanovené každou smlouvou o veřejných službách spočívají na výhledovém rozpočtu na 10 let. |
| --- | --- |

(276)

Ve svých připomínkách dánské orgány objasnily ukazatele uplatnitelné na toto druhé období tím, že Komisi předložily desetiletý rozpočet pro období 2005–2014, který byl vypracován na základě výhledů provozního rozvoje DSB během dotčeného období. Tím potvrdily, že kompenzace stanovené každou smlouvou o veřejných službách spočívají na výhledovém rozpočtu na 10 let.

| (277) | DKT však popřela, že by tyto výhledové rozpočty mohly být dostatečné pro splnění požadavků stanovených v rozsudku ve věci Altmark, neboť se domnívala, že tyto výhledové rozpočty nebyly dostatečně podrobným výkladem zvolených ukazatelů a že kompenzace měly být založeny na analýze nákladů na jednotlivé tratě. |
| --- | --- |

(277)

DKT však popřela, že by tyto výhledové rozpočty mohly být dostatečné pro splnění požadavků stanovených v rozsudku ve věci Altmark, neboť se domnívala, že tyto výhledové rozpočty nebyly dostatečně podrobným výkladem zvolených ukazatelů a že kompenzace měly být založeny na analýze nákladů na jednotlivé tratě.

| (278) | První rozpočet na období 1999–2008 byl vypracován na základě podrobné výhledové ekonomické analýzy společnosti DSB. Byl pojat jako výchozí základ pro přípravu zákona, který z DSB vytvořil nezávislý podnik (viz 8. bod odůvodnění). Poté byl na jaře roku 1999 aktualizován, předložen finanční komisi dánského parlamentu a schválen v rámci přijetí zákona č. 249 ze dne 11. června 1999. |
| --- | --- |

(278)

První rozpočet na období 1999–2008 byl vypracován na základě podrobné výhledové ekonomické analýzy společnosti DSB. Byl pojat jako výchozí základ pro přípravu zákona, který z DSB vytvořil nezávislý podnik (viz 8. bod odůvodnění). Poté byl na jaře roku 1999 aktualizován, předložen finanční komisi dánského parlamentu a schválen v rámci přijetí zákona č. 249 ze dne 11. června 1999.

| (279) | Spočíval hlavně na následujících předpokladech:






  — | zvýšení ceny jízdenek odpovídající inflaci (index čistých cen), |
| --- | --- | --- |

(279)

Spočíval hlavně na následujících předpokladech:

—

zvýšení ceny jízdenek odpovídající inflaci (index čistých cen),

| — | průměrný růst produktivity o 2 % za rok, |
| --- | --- |

—

průměrný růst produktivity o 2 % za rok,

| — | roční úroková míra ve výši 5 %, |
| --- | --- |

—

roční úroková míra ve výši 5 %,

| — | návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %,

| — | investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK, |
| --- | --- |

—

investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK,

| — | objemy produkce (vlakové kilometry) a prodeje (osobokilometry) upřesněné v několika tabulkách a používající jako výchozí hodnoty údaje z roku 1999: 41 milionů vlakových kilometrů a 4 023 miliard osobokilometrů u regionální a mezinárodní dopravy a u vlaků intercity a 15,6 milionu vlakových kilometrů a 1 208 miliardy osobokilometrů u předměstské dopravy. |
| --- | --- |

—

objemy produkce (vlakové kilometry) a prodeje (osobokilometry) upřesněné v několika tabulkách a používající jako výchozí hodnoty údaje z roku 1999: 41 milionů vlakových kilometrů a 4 023 miliard osobokilometrů u regionální a mezinárodní dopravy a u vlaků intercity a 15,6 milionu vlakových kilometrů a 1 208 miliardy osobokilometrů u předměstské dopravy.

| (280) | Dánské orgány upřesnily, že druhý rozpočet pro období 2005–2014 byl vypracován na základě následujících údajů a předpokladů:






  — | celková roční inflace ve výši 2,5 %, |
| --- | --- | --- |

(280)

Dánské orgány upřesnily, že druhý rozpočet pro období 2005–2014 byl vypracován na základě následujících údajů a předpokladů:

—

celková roční inflace ve výši 2,5 %,

| — | zvýšení ceny jízdenek o 2,5 % odpovídající inflaci, |
| --- | --- |

—

zvýšení ceny jízdenek o 2,5 % odpovídající inflaci,

| — | průměrný růst produktivity o 2,5 % za rok, |
| --- | --- |

—

průměrný růst produktivity o 2,5 % za rok,

| — | roční úroková míra ve výši 5,15 %, |
| --- | --- |

—

roční úroková míra ve výši 5,15 %,

| — | návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %, |
| --- | --- |

—

návratnost vlastního kapitálu po zdanění ve výši 6 %,

| — | investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK, |
| --- | --- |

—

investice do kolejových vozidel ve výši přibližně 10 miliard DKK,

| — | zvýšení počtu ujetých kilometrů o přibližně 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšení počtu ujetých kilometrů o přibližně 20 %,

| — | zvýšení počtu cestujících o přibližně 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšení počtu cestujících o přibližně 20 %,

| — | osvobození zaměstnanců DSB od daně ze mzdy. |
| --- | --- |

—

osvobození zaměstnanců DSB od daně ze mzdy.

| (281) | Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že rozpočty spočívají na přiměřených údajích a předpokladech, které jsou dostatečně podrobné pro stanovení ukazatelů výpočtu kompenzací. Komise navíc poznamenává, že byly provedeny úpravy, aby se zohlednila změna výše poplatků v roce 2003, a že všechny tyto ukazatele byly uvedeny dánským ministerstvem dopravy v relevantních právních předpisech (36). Komise mimoto dochází k zjištění, že smluvní platby byly stanoveny předem, protože jejich výše se upřesnila ve smlouvách na ročním základě pro celou dobu trvání smluv. |
| --- | --- |

(281)

Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že rozpočty spočívají na přiměřených údajích a předpokladech, které jsou dostatečně podrobné pro stanovení ukazatelů výpočtu kompenzací. Komise navíc poznamenává, že byly provedeny úpravy, aby se zohlednila změna výše poplatků v roce 2003, a že všechny tyto ukazatele byly uvedeny dánským ministerstvem dopravy v relevantních právních předpisech (36). Komise mimoto dochází k zjištění, že smluvní platby byly stanoveny předem, protože jejich výše se upřesnila ve smlouvách na ročním základě pro celou dobu trvání smluv.

| (282) | Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že v rámci smluv o veřejných službách, které stanoví dopravní systém složený z několika vzájemně závislých tratí, nemusí členský stát nutně stanovit výši kompenzací pro každou trať zvlášť. Druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark po členském státu vyžaduje, aby objektivním a jasným způsobem předem stanovil ukazatele, které umožní stanovit celkovou výši plateb, jejichž cílem je kompenzace za závazky vyplývající ze smlouvy jako celku. |
| --- | --- |

(282)

Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že v rámci smluv o veřejných službách, které stanoví dopravní systém složený z několika vzájemně závislých tratí, nemusí členský stát nutně stanovit výši kompenzací pro každou trať zvlášť. Druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark po členském státu vyžaduje, aby objektivním a jasným způsobem předem stanovil ukazatele, které umožní stanovit celkovou výši plateb, jejichž cílem je kompenzace za závazky vyplývající ze smlouvy jako celku.

| (283) | Komise proto může dojít k závěru, že smluvní platby byly vypočítány na základě ukazatelů stanovených předem jasným a objektivním způsobem a že druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark je také splněno. |
| --- | --- |

(283)

Komise proto může dojít k závěru, že smluvní platby byly vypočítány na základě ukazatelů stanovených předem jasným a objektivním způsobem a že druhé kritérium rozsudku ve věci Altmark je také splněno.

| (284) | Smlouva o veřejných službách nebyla předmětem žádného nabídkového řízení. Je tedy nutné zjistit, zda je výše kompenzace stanovena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto úkolů se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto úkolů. |
| --- | --- |

(284)

Smlouva o veřejných službách nebyla předmětem žádného nabídkového řízení. Je tedy nutné zjistit, zda je výše kompenzace stanovena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený dopravními prostředky k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil při plnění těchto úkolů se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto úkolů.

| (285) | Dánsko se domnívá, že toto kritérium je splněno, a předložilo připomínky, aby odstranilo pochybnosti Komise ohledně metody použité pro stanovení výše smluvních plateb a celkové kompenzace za úkoly veřejné služby. |
| --- | --- |

(285)

Dánsko se domnívá, že toto kritérium je splněno, a předložilo připomínky, aby odstranilo pochybnosti Komise ohledně metody použité pro stanovení výše smluvních plateb a celkové kompenzace za úkoly veřejné služby.

| (286) | Dánské orgány upozornily, že vytvoření DSB jako podniku nezávislého na státě provázela hloubková ekonomická analýza (Bernsteinova zpráva) a opatření umožňující posílit účinnost a produktivitu podniku. Stejně tak byly cíle týkající se zvýšení účinnosti zahrnuty do desetiletých rozpočtů, které sloužily jako základ pro výpočet smluvních plateb. Dánské orgány tvrdí, že cíl návratnosti vlastního kapitálu ve výši 6 % představuje přiměřených zisk. Zvolený přístup pro stanovení výše kompenzací tak podle nich vychází z obecného posouzení dostupných údajů a z předvídání růstu účinnosti v souladu se zásadami tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(286)

Dánské orgány upozornily, že vytvoření DSB jako podniku nezávislého na státě provázela hloubková ekonomická analýza (Bernsteinova zpráva) a opatření umožňující posílit účinnost a produktivitu podniku. Stejně tak byly cíle týkající se zvýšení účinnosti zahrnuty do desetiletých rozpočtů, které sloužily jako základ pro výpočet smluvních plateb. Dánské orgány tvrdí, že cíl návratnosti vlastního kapitálu ve výši 6 % představuje přiměřených zisk. Zvolený přístup pro stanovení výše kompenzací tak podle nich vychází z obecného posouzení dostupných údajů a z předvídání růstu účinnosti v souladu se zásadami tržního hospodářství.

| (287) | Dánské orgány původně předložily prvky srovnání (poměrná srovnání) s jinými železničními podniky. Připomínky předložené Dánskem v rámci řízení ale naopak zdůrazňovaly potíže při srovnávání finančních výkonů vnitrostátních nebo evropských provozovatelů železniční dopravy. Za tyto potíže mohou zvláštnosti vlastní těmto podnikům a dotčeným trhům a chybějící srovnatelnost finančních a účetních údajů obzvláště v odvětví železniční dopravy. |
| --- | --- |

(287)

Dánské orgány původně předložily prvky srovnání (poměrná srovnání) s jinými železničními podniky. Připomínky předložené Dánskem v rámci řízení ale naopak zdůrazňovaly potíže při srovnávání finančních výkonů vnitrostátních nebo evropských provozovatelů železniční dopravy. Za tyto potíže mohou zvláštnosti vlastní těmto podnikům a dotčeným trhům a chybějící srovnatelnost finančních a účetních údajů obzvláště v odvětví železniční dopravy.

| (288) | Kromě toho DKT upozornila, že jedna dceřiná společnost DSB byla schopna zúčastnit se nabídkových řízení a nabízet služby za nižší náklady, než za jaké se zavázala služby poskytovat DSB v rámci smluv o veřejných službách. Dánské orgány trvaly na skutečnosti, že DSB a její dceřinou společnost DSB First nelze srovnávat, protože obě společnosti mají rozdílné zvláštnosti a rozdílné složení nákladů (zaměstnanci, kolejová vozidla, obchodní postupy). |
| --- | --- |

(288)

Kromě toho DKT upozornila, že jedna dceřiná společnost DSB byla schopna zúčastnit se nabídkových řízení a nabízet služby za nižší náklady, než za jaké se zavázala služby poskytovat DSB v rámci smluv o veřejných službách. Dánské orgány trvaly na skutečnosti, že DSB a její dceřinou společnost DSB First nelze srovnávat, protože obě společnosti mají rozdílné zvláštnosti a rozdílné složení nákladů (zaměstnanci, kolejová vozidla, obchodní postupy).

| (289) | Komise uznává, že dánské ministerstvo dopravy přijalo opatření (finanční studie a strukturální restrukturalizační opatření), aby z DSB učinilo efektivní nezávislý podnik. Zaznamenává také kvantifikované cíle v oblasti návratnosti vlastního kapitálu a růstu produktivity. |
| --- | --- |

(289)

Komise uznává, že dánské ministerstvo dopravy přijalo opatření (finanční studie a strukturální restrukturalizační opatření), aby z DSB učinilo efektivní nezávislý podnik. Zaznamenává také kvantifikované cíle v oblasti návratnosti vlastního kapitálu a růstu produktivity.

| (290) | Komise ale také zdůrazňuje nízkou míru srovnatelnosti mezi podniky daného odvětví, kterou uznávají jak dánské orgány, tak společnost DKT, která neumožňuje porovnat ukazatele výkonnosti DSB s ukazateli jiných provozovatelů. |
| --- | --- |

(290)

Komise ale také zdůrazňuje nízkou míru srovnatelnosti mezi podniky daného odvětví, kterou uznávají jak dánské orgány, tak společnost DKT, která neumožňuje porovnat ukazatele výkonnosti DSB s ukazateli jiných provozovatelů.

| (291) | Komise se navíc domnívá, že uvedený příklad výkonnosti dceřiné společnosti DSB First zřejmě ukazuje, že pro DSB snad existují možnosti dlouhodobého zvyšování produktivity, a to uplatněním všech nebo části opatření prováděných DSB First ke snížení svých nákladů. |
| --- | --- |

(291)

Komise se navíc domnívá, že uvedený příklad výkonnosti dceřiné společnosti DSB First zřejmě ukazuje, že pro DSB snad existují možnosti dlouhodobého zvyšování produktivity, a to uplatněním všech nebo části opatření prováděných DSB First ke snížení svých nákladů.

| (292) | Z uvedeného plyne, že Komise nemůže s jistotou dojít k tomu závěru, že kompenzace přiznaná DSB byla opravdu stanovena na základě analýzy skutečných nákladů průměrného podniku, správně řízeného a přiměřeně vybaveného dopravními prostředky. |
| --- | --- |

(292)

Z uvedeného plyne, že Komise nemůže s jistotou dojít k tomu závěru, že kompenzace přiznaná DSB byla opravdu stanovena na základě analýzy skutečných nákladů průměrného podniku, správně řízeného a přiměřeně vybaveného dopravními prostředky.

| (293) | Za těchto okolností dochází Komise ke zjištění, že čtvrté kritérium rozsudku ve věci Altmark není splněno. |
| --- | --- |

(293)

Za těchto okolností dochází Komise ke zjištění, že čtvrté kritérium rozsudku ve věci Altmark není splněno.

| (294) | Jelikož se kritéria stanovená Soudem v rozsudku ve věci Altmark musí posuzovat kumulativně, není nutné přistoupit k posouzení třetího kritéria a v tomto stádiu úvah ověřovat neexistenci nadměrné kompenzace. Komise se proto domnívá, že kompenzace mohla poskytnout DSB hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(294)

Jelikož se kritéria stanovená Soudem v rozsudku ve věci Altmark musí posuzovat kumulativně, není nutné přistoupit k posouzení třetího kritéria a v tomto stádiu úvah ověřovat neexistenci nadměrné kompenzace. Komise se proto domnívá, že kompenzace mohla poskytnout DSB hospodářskou výhodu.

8.2.4   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (295) | Hospodářská výhoda byla poskytnuta dopravnímu podniku, který vyvíjí činnost v železniční dopravě jak v Dánsku, tak v sousedních zemích. Trhy osobní železniční dopravy jsou v Dánsku otevřené konkurenci. Finanční podpora tak narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(295)

Hospodářská výhoda byla poskytnuta dopravnímu podniku, který vyvíjí činnost v železniční dopravě jak v Dánsku, tak v sousedních zemích. Trhy osobní železniční dopravy jsou v Dánsku otevřené konkurenci. Finanční podpora tak narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.

| (296) | Jak upozornil Soud ve svém rozsudku ve věci Altmark, několik členských států mimo jiné otevřelo svůj vnitrostátní trh a mezi nimi se nacházejí některé sousední země Dánska, jako je Švédsko nebo Německo. Tradiční provozovatelé těchto zemí, ale také nově příchozí, vyvíjejí činnost v několika členských státech Společenství. Tím pádem podpora poskytnutá jednomu dánskému železničnímu podniku může ovlivnit obchod mezi členskými státy, které již otevřely přepravu cestujících po železnici konkurenci nebo jejichž podniky působí na vnitrostátních trzích otevřených konkurenci. |
| --- | --- |

(296)

Jak upozornil Soud ve svém rozsudku ve věci Altmark, několik členských států mimo jiné otevřelo svůj vnitrostátní trh a mezi nimi se nacházejí některé sousední země Dánska, jako je Švédsko nebo Německo. Tradiční provozovatelé těchto zemí, ale také nově příchozí, vyvíjejí činnost v několika členských státech Společenství. Tím pádem podpora poskytnutá jednomu dánskému železničnímu podniku může ovlivnit obchod mezi členskými státy, které již otevřely přepravu cestujících po železnici konkurenci nebo jejichž podniky působí na vnitrostátních trzích otevřených konkurenci.

| (297) | Je nutné ostatně brát ohled také na hospodářskou soutěž mezi různými druhy dopravy, jako je např. doprava cestujících autobusy. |
| --- | --- |

(297)

Je nutné ostatně brát ohled také na hospodářskou soutěž mezi různými druhy dopravy, jako je např. doprava cestujících autobusy.

| (298) | Dotčená podpůrná opatření tudíž mohou narušit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(298)

Dotčená podpůrná opatření tudíž mohou narušit obchod mezi členskými státy.

| (299) | V důsledku této skutečnosti se Komise domnívá, že kompenzace za veřejnou službu představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(299)

V důsledku této skutečnosti se Komise domnívá, že kompenzace za veřejnou službu představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

8.3   SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM

8.3.1.   PRÁVNÍ ZÁKLAD SLUČITELNOSTI SE SMLOUVOU O FUNGOVÁNÍ EU

| (300) | Článek 93 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví podmínky slučitelnosti „podpor, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu nebo které představují náhradu za určitá plnění související s pojmem veřejné služby“. Tento článek je lex specialis vzhledem k čl. 106 odst. 2 (37) a čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. |
| --- | --- |

(300)

Článek 93 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví podmínky slučitelnosti „podpor, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu nebo které představují náhradu za určitá plnění související s pojmem veřejné služby“. Tento článek je lex specialis vzhledem k čl. 106 odst. 2 (37) a čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.

| (301) | Podle Soudu provádějí nařízení (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (38) vyčerpávajícím způsobem článek 93 SFEU, který tak nelze použít přímo (39). |
| --- | --- |

(301)

Podle Soudu provádějí nařízení (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (38) vyčerpávajícím způsobem článek 93 SFEU, který tak nelze použít přímo (39).

| (302) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že dotčené kompenzace nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že dotčené kompenzace nelze považovat za slučitelné s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1107/70.

| (303) | Ve stejném rozhodnutí se Komise domnívala, že smlouvy uzavřené mezi dánskou vládou a společností Danske Statsbaner představují smlouvy o veřejných službách ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 a že slučitelnost těchto podpor musí být posuzována na základě tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(303)

Ve stejném rozhodnutí se Komise domnívala, že smlouvy uzavřené mezi dánskou vládou a společností Danske Statsbaner představují smlouvy o veřejných službách ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 a že slučitelnost těchto podpor musí být posuzována na základě tohoto nařízení.

| (304) | Komise nicméně zdůrazňuje, že dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici, kterým se současně zrušila nařízení (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70. Komise je toho názoru, že posouzení slučitelnosti se nyní musí zakládat na nařízení (ES) č. 1370/2007, protože se jedná o právní předpisy platné v okamžiku, kdy Komise přijímá své rozhodnutí. |
| --- | --- |

(304)

Komise nicméně zdůrazňuje, že dne 3. prosince 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1370/2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici, kterým se současně zrušila nařízení (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70. Komise je toho názoru, že posouzení slučitelnosti se nyní musí zakládat na nařízení (ES) č. 1370/2007, protože se jedná o právní předpisy platné v okamžiku, kdy Komise přijímá své rozhodnutí.

| (305) | V tomto ohledu Komise poznamenává, že dánské orgány nevyjádřily k této změně právního základu připomínky. DSB a DKT ale naopak předložily argumenty, podle nichž by Komise měla nadále provádět své posouzení na základě předpisů platných v okamžiku uzavření smluv. |
| --- | --- |

(305)

V tomto ohledu Komise poznamenává, že dánské orgány nevyjádřily k této změně právního základu připomínky. DSB a DKT ale naopak předložily argumenty, podle nichž by Komise měla nadále provádět své posouzení na základě předpisů platných v okamžiku uzavření smluv.

| (306) | Po zvážení argumentů společností DSB a DKT se Komise přesto domnívá, že předložené argumenty nejsou takové povahy, aby zpochybnily její přístup uplatnění ratione temporis předpisů EU o státních podporách, který vede k závěru, že Komise musí založit své stanovisko na právních předpisech platných v okamžiku přijetí svého rozhodnutí. Komise se domnívá, že smlouvy o veřejných službách by měly být posuzovány na základě nařízení č. 1370/2007, a to z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(306)

Po zvážení argumentů společností DSB a DKT se Komise přesto domnívá, že předložené argumenty nejsou takové povahy, aby zpochybnily její přístup uplatnění ratione temporis předpisů EU o státních podporách, který vede k závěru, že Komise musí založit své stanovisko na právních předpisech platných v okamžiku přijetí svého rozhodnutí. Komise se domnívá, že smlouvy o veřejných službách by měly být posuzovány na základě nařízení č. 1370/2007, a to z následujících důvodů.

| (307) | Za prvé Komise zdůrazňuje, že samotné nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví způsoby svého vstupu v platnost a svého provádění ratione temporis. V souladu se svým článkem 12 vstoupilo nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnost dne 3. prosince 2009. Podle čl. 10 odst. 1 se nařízení (EHS) č. 1191/69 zrušuje počínaje stejným dnem. Komise proto nemůže vycházet z nařízení (EHS) č. 1191/69, které v okamžiku rozhodnutí Komise již neplatí; Komise naopak musí založit své posouzení na nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Za prvé Komise zdůrazňuje, že samotné nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví způsoby svého vstupu v platnost a svého provádění ratione temporis. V souladu se svým článkem 12 vstoupilo nařízení (ES) č. 1370/2007 v platnost dne 3. prosince 2009. Podle čl. 10 odst. 1 se nařízení (EHS) č. 1191/69 zrušuje počínaje stejným dnem. Komise proto nemůže vycházet z nařízení (EHS) č. 1191/69, které v okamžiku rozhodnutí Komise již neplatí; Komise naopak musí založit své posouzení na nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (308) | Za druhé Komise dochází ke zjištění, že v nařízení (ES) č. 1370/2007 není žádná zmínka o tom, že by se toto nařízení nemělo vztahovat na smlouvy o veřejných službách uzavřené před jeho vstupem v platnost. Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 obsahuje přechodná pravidla pro smlouvy uzavřené před jeho vstupem v platnost. Toto ustanovení ve skutečnosti představuje odchylku v provádění čl. 8 odst. 2 nařízení, který se týká dodržování předpisů o uzavírání smluv, jež jsou definovány v článku 5. Je nutné poznamenat, že by tato výjimečná přechodná ustanovení o uzavírání smluv nebyla nutná, pokud by smlouvy o veřejných službách uzavřené před vstupem nařízení v platnost byly vyňaty z jeho oblasti působnosti. Článek 8 naopak potvrzuje, že ostatní ustanovení nařízení se na tyto smlouvy vztahují. |
| --- | --- |

(308)

Za druhé Komise dochází ke zjištění, že v nařízení (ES) č. 1370/2007 není žádná zmínka o tom, že by se toto nařízení nemělo vztahovat na smlouvy o veřejných službách uzavřené před jeho vstupem v platnost. Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007 obsahuje přechodná pravidla pro smlouvy uzavřené před jeho vstupem v platnost. Toto ustanovení ve skutečnosti představuje odchylku v provádění čl. 8 odst. 2 nařízení, který se týká dodržování předpisů o uzavírání smluv, jež jsou definovány v článku 5. Je nutné poznamenat, že by tato výjimečná přechodná ustanovení o uzavírání smluv nebyla nutná, pokud by smlouvy o veřejných službách uzavřené před vstupem nařízení v platnost byly vyňaty z jeho oblasti působnosti. Článek 8 naopak potvrzuje, že ostatní ustanovení nařízení se na tyto smlouvy vztahují.

| (309) | Za třetí Komise upřesňuje, že se její sdělení o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (40) na tento konkrétní případ nevztahuje. Toto sdělení ve skutečnosti výslovně uvádí, že se nedotýká výkladu nařízení Rady a Komise v oblasti státních podpor. Nařízení (ES) č. 1370/2007 přímo stanoví pravidla svého dočasného provádění. |
| --- | --- |

(309)

Za třetí Komise upřesňuje, že se její sdělení o stanovení pravidel pro hodnocení protiprávně poskytnuté státní podpory (40) na tento konkrétní případ nevztahuje. Toto sdělení ve skutečnosti výslovně uvádí, že se nedotýká výkladu nařízení Rady a Komise v oblasti státních podpor. Nařízení (ES) č. 1370/2007 přímo stanoví pravidla svého dočasného provádění.

| (310) | Za čtvrté Komise zdůrazňuje, že rovněž Soudní dvůr potvrdil zásadu, podle které se nové pravidlo ihned použije na budoucí účinky situace, která vznikla za platnosti dřívějšího pravidla. Soudní dvůr rovněž rozhodl, že zásada ochrany legitimního očekávání nemůže být natolik rozšířena, aby obecně bránila použití nového pravidla na budoucí účinky situací, které vznikly za platnosti dřívějšího pravidla (41). |
| --- | --- |

(310)

Za čtvrté Komise zdůrazňuje, že rovněž Soudní dvůr potvrdil zásadu, podle které se nové pravidlo ihned použije na budoucí účinky situace, která vznikla za platnosti dřívějšího pravidla. Soudní dvůr rovněž rozhodl, že zásada ochrany legitimního očekávání nemůže být natolik rozšířena, aby obecně bránila použití nového pravidla na budoucí účinky situací, které vznikly za platnosti dřívějšího pravidla (41).

| (311) | Za páté Soudní dvůr usoudil, že hmotněprávní pravidla EU musejí být vykládána jako vztahující se na situace vzniklé před jejich vstupem v platnost pouze tehdy, pokud z jejich znění, cíle a struktury jasně vyplývá, že jim musí být přiznán takový účinek (42). A jak je uvedeno výše, tato poslední podmínka je v případě nařízení (ES) č. 1370/2007 zjevně splněna. |
| --- | --- |

(311)

Za páté Soudní dvůr usoudil, že hmotněprávní pravidla EU musejí být vykládána jako vztahující se na situace vzniklé před jejich vstupem v platnost pouze tehdy, pokud z jejich znění, cíle a struktury jasně vyplývá, že jim musí být přiznán takový účinek (42). A jak je uvedeno výše, tato poslední podmínka je v případě nařízení (ES) č. 1370/2007 zjevně splněna.

| (312) | Za šesté Komise rovněž poznamenává, že ve stejném rozsudku dospěl Soudní dvůr k závěru, že pokud se právní režim, za jehož platnosti členský stát oznámil zamýšlenou podporu, změní před přijetím rozhodnutí Komise, musí Komise rozhodovat na základě nových pravidel (43). Soudní dvůr také upřesnil, že oznámení zamýšlené podpory členským státem nevytváří konečný právní stav a nepřisuzuje legitimní očekávání, které by znamenalo, že se Komise vyjádří k slučitelnosti podpor se společným trhem tak, že použije pravidla platná ke dni, ke kterému k tomuto oznámení došlo. Rozpor by nastal tudíž v případě, že by bylo členskému státu, jenž naopak oznamovací povinnost nedodržel, umožněno vytvoření konečného právního stavu poskytnutím protiprávní podpory. |
| --- | --- |

(312)

Za šesté Komise rovněž poznamenává, že ve stejném rozsudku dospěl Soudní dvůr k závěru, že pokud se právní režim, za jehož platnosti členský stát oznámil zamýšlenou podporu, změní před přijetím rozhodnutí Komise, musí Komise rozhodovat na základě nových pravidel (43). Soudní dvůr také upřesnil, že oznámení zamýšlené podpory členským státem nevytváří konečný právní stav a nepřisuzuje legitimní očekávání, které by znamenalo, že se Komise vyjádří k slučitelnosti podpor se společným trhem tak, že použije pravidla platná ke dni, ke kterému k tomuto oznámení došlo. Rozpor by nastal tudíž v případě, že by bylo členskému státu, jenž naopak oznamovací povinnost nedodržel, umožněno vytvoření konečného právního stavu poskytnutím protiprávní podpory.

| (313) | Na závěr se Komise domnívá, že rozsudek ve věci SIDE není v tomto konkrétním případě relevantní (44). Tento rozsudek se týká otázky uplatnění jednoho ustanovení primárního práva, a to čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES. Soud prvního stupně v tomto rozsudku rozhodl, že Smlouva o ES neobsahuje přechodná ustanovení týkající se použití tohoto článku, ani žádný údaj, podle kterého by se měl uplatňovat na situace časově předcházející dni jeho vstupu v platnost (45). Tato situace není tudíž srovnatelná s tímto konkrétním případem. Nařízení (ES) č. 1370/2007 totiž přechodná ustanovení obsahuje a na jejich základě může Komise vyvodit, že se nařízení vztahuje na smlouvy o veřejných službách uzavřené před jeho vstupem v platnost, s výjimkou pravidel o uzavírání smluv. |
| --- | --- |

(313)

Na závěr se Komise domnívá, že rozsudek ve věci SIDE není v tomto konkrétním případě relevantní (44). Tento rozsudek se týká otázky uplatnění jednoho ustanovení primárního práva, a to čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy o ES. Soud prvního stupně v tomto rozsudku rozhodl, že Smlouva o ES neobsahuje přechodná ustanovení týkající se použití tohoto článku, ani žádný údaj, podle kterého by se měl uplatňovat na situace časově předcházející dni jeho vstupu v platnost (45). Tato situace není tudíž srovnatelná s tímto konkrétním případem. Nařízení (ES) č. 1370/2007 totiž přechodná ustanovení obsahuje a na jejich základě může Komise vyvodit, že se nařízení vztahuje na smlouvy o veřejných službách uzavřené před jeho vstupem v platnost, s výjimkou pravidel o uzavírání smluv.

| (314) | Nařízení (ES) č. 1370/2007 je tudíž použitelné na tento konkrétní případ. |
| --- | --- |

(314)

Nařízení (ES) č. 1370/2007 je tudíž použitelné na tento konkrétní případ.

8.3.2   SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM NA ZÁKLADĚ NAŘÍZENÍ (ES) Č. 1370/2007

| (315) | V ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že, „pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace jakékoli povahy za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách“. V tomto konkrétním případě byly úkoly veřejné služby svěřeny společnosti DSB prostřednictvím několika smluv o veřejných službách, jak je výše uvedeno v bodě odůvodnění 247. |
| --- | --- |

(315)

V ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že, „pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace jakékoli povahy za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách“. V tomto konkrétním případě byly úkoly veřejné služby svěřeny společnosti DSB prostřednictvím několika smluv o veřejných službách, jak je výše uvedeno v bodě odůvodnění 247.

| (316) | Článek 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách. V další části Komise postupně posuzuje různé prvky popsané v tomto ustanovení nařízení. |
| --- | --- |

(316)

Článek 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách. V další části Komise postupně posuzuje různé prvky popsané v tomto ustanovení nařízení.

| (317) | Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) musí smlouvy o veřejných službách „jasně vymezit závazky veřejné služby, které musí provozovatel veřejných služeb plnit, a dotčené územní oblasti“. Z posouzení dotyčných smluv, které Komise s ohledem na první kritérium rozsudku ve věci Altmark uskutečnila jak ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, tak v tomto dokumentu (viz 274. bod odůvodnění), vyplývá, že tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna. |
| --- | --- |

(317)

Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) musí smlouvy o veřejných službách „jasně vymezit závazky veřejné služby, které musí provozovatel veřejných služeb plnit, a dotčené územní oblasti“. Z posouzení dotyčných smluv, které Komise s ohledem na první kritérium rozsudku ve věci Altmark uskutečnila jak ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, tak v tomto dokumentu (viz 274. bod odůvodnění), vyplývá, že tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna.

| (318) | Při posouzení druhého kritéria rozsudku ve věci Altmark (viz 269. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že smluvní platby byly vypočteny na základě předem stanovených jasných a objektivních parametrů, což jí umožňuje považovat v tomto konkrétním případě čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007 za rovněž splněný. Toto ustanovení stanoví, že smlouvy o veřejných službách „objektivním a transparentním způsobem předem stanoví: i) ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, a ii) povahu a rozsah případných udělených výlučných práv způsobem, který zabraňuje nadměrnému poskytnutí kompenzací“. Otázkou existence případné nadměrné kompenzace v dotyčných smlouvách se bude zabývat níže uvedená podrobná analýza. Komise také zdůrazňuje, že tyto smlouvy o veřejných službách stanoví způsoby rozdělení nákladů spojených s poskytováním služeb. Pokud jde o přiměřený zisk, Komise odkazuje na níže uvedené stanovisko. |
| --- | --- |

(318)

Při posouzení druhého kritéria rozsudku ve věci Altmark (viz 269. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že smluvní platby byly vypočteny na základě předem stanovených jasných a objektivních parametrů, což jí umožňuje považovat v tomto konkrétním případě čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007 za rovněž splněný. Toto ustanovení stanoví, že smlouvy o veřejných službách „objektivním a transparentním způsobem předem stanoví: i) ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, a ii) povahu a rozsah případných udělených výlučných práv způsobem, který zabraňuje nadměrnému poskytnutí kompenzací“. Otázkou existence případné nadměrné kompenzace v dotyčných smlouvách se bude zabývat níže uvedená podrobná analýza. Komise také zdůrazňuje, že tyto smlouvy o veřejných službách stanoví způsoby rozdělení nákladů spojených s poskytováním služeb. Pokud jde o přiměřený zisk, Komise odkazuje na níže uvedené stanovisko.

| (319) | Komise poznamenává, že dotčené smlouvy o veřejných službách stanoví způsob rozdělení příjmů z prodeje jízdenek, což je v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. V tomto konkrétním případě si příjmy ponechává DSB. |
| --- | --- |

(319)

Komise poznamenává, že dotčené smlouvy o veřejných službách stanoví způsob rozdělení příjmů z prodeje jízdenek, což je v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. V tomto konkrétním případě si příjmy ponechává DSB.

| (320) | Doba trvání smluv o veřejných službách, a to 5 a 10 let, je také v souladu s pokyny čl. 4 odst. 3, který stanoví maximální dobu trvání smluv o službách v oblasti přepravy cestujících po železnici nebo jiné železniční přepravy na 15 let. |
| --- | --- |

(320)

Doba trvání smluv o veřejných službách, a to 5 a 10 let, je také v souladu s pokyny čl. 4 odst. 3, který stanoví maximální dobu trvání smluv o službách v oblasti přepravy cestujících po železnici nebo jiné železniční přepravy na 15 let.

| (321) | Jelikož ostatní ustanovení nejsou pro tento případ relevantní, dospívá Komise k závěru, že smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem a společností DSB jsou v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Jelikož ostatní ustanovení nejsou pro tento případ relevantní, dospívá Komise k závěru, že smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem a společností DSB jsou v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (322) | Článek 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví pravidla pro uzavírání smluv o veřejných službách. Článek 8 stejného nařízení ale stanoví pro tuto oblast určitá přechodná pravidla. |
| --- | --- |

(322)

Článek 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví pravidla pro uzavírání smluv o veřejných službách. Článek 8 stejného nařízení ale stanoví pro tuto oblast určitá přechodná pravidla.

| (323) | Komise zdůrazňuje, že všechny dotyčné smlouvy o veřejných službách se týkají služeb v oblasti přepravy cestujících po železnici a že všechny smlouvy uzavřelo přímo dánské ministerstvo dopravy se společností DSB. Tyto smlouvy byly navíc podepsány buď před 26. červencem 2000 nebo počínaje 26. červencem 2000 a před 3. prosincem 2009. Byly uzavřeny na dobu 5 a 10 let. Komise tak dochází ke zjištění, že uzavírání smluv o veřejných službách je v souladu s přechodnými ustanoveními čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Komise zdůrazňuje, že všechny dotyčné smlouvy o veřejných službách se týkají služeb v oblasti přepravy cestujících po železnici a že všechny smlouvy uzavřelo přímo dánské ministerstvo dopravy se společností DSB. Tyto smlouvy byly navíc podepsány buď před 26. červencem 2000 nebo počínaje 26. červencem 2000 a před 3. prosincem 2009. Byly uzavřeny na dobu 5 a 10 let. Komise tak dochází ke zjištění, že uzavírání smluv o veřejných službách je v souladu s přechodnými ustanoveními čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (324) | Podle čl. 8 odst. 2, „aniž je dotčen odstavec 3, musí být uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě po železnici a po silnici uvedeno do souladu s článkem 5 tohoto nařízení do 3. prosince 2019“. Na tomto základě mohly být dotčené smlouvy o veřejných službách uzavřeny přímo. |
| --- | --- |

(324)

Podle čl. 8 odst. 2, „aniž je dotčen odstavec 3, musí být uzavírání smluv o veřejných službách v přepravě po železnici a po silnici uvedeno do souladu s článkem 5 tohoto nařízení do 3. prosince 2019“. Na tomto základě mohly být dotčené smlouvy o veřejných službách uzavřeny přímo.

| (325) | Toto ustanovení mimoto stanoví, že „během tohoto přechodného období přijmou členské státy opatření, aby postupně dosáhly souladu s článkem 5, a tím se vyhnuly vážným strukturálním problémům, zejména s přepravní kapacitou“. Je ovšem nutné uznat, že čl. 5 odst. 6 zachovává pro příslušné orgány možnost uzavírat smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici přímo. |
| --- | --- |

(325)

Toto ustanovení mimoto stanoví, že „během tohoto přechodného období přijmou členské státy opatření, aby postupně dosáhly souladu s článkem 5, a tím se vyhnuly vážným strukturálním problémům, zejména s přepravní kapacitou“. Je ovšem nutné uznat, že čl. 5 odst. 6 zachovává pro příslušné orgány možnost uzavírat smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici přímo.

| (326) | Komise se tak domnívá, že dotčené smlouvy o veřejných službách jsou v souladu s pravidly uzavírání stanovenými článkem 5 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

Komise se tak domnívá, že dotčené smlouvy o veřejných službách jsou v souladu s pravidly uzavírání stanovenými článkem 5 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (327) | V ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že „všechny kompenzace související s obecným pravidlem nebo smlouvou o veřejných službách musí být v souladu s článkem 4, a to bez ohledu na způsob, jakým byla smlouva uzavřena. Jakákoli kompenzace jakékoliv povahy související s přímo uzavřenou smlouvou o veřejných službách podle čl. 5 odst. 2, 4, 5 nebo 6 nebo související s obecným pravidlem musí být rovněž v souladu s přílohou“. |
| --- | --- |

(327)

V ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že „všechny kompenzace související s obecným pravidlem nebo smlouvou o veřejných službách musí být v souladu s článkem 4, a to bez ohledu na způsob, jakým byla smlouva uzavřena. Jakákoli kompenzace jakékoliv povahy související s přímo uzavřenou smlouvou o veřejných službách podle čl. 5 odst. 2, 4, 5 nebo 6 nebo související s obecným pravidlem musí být rovněž v souladu s přílohou“.

| (328) | Slučitelnost kompenzace za veřejnou službu musí být tudíž posuzována na základě ustanovení přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007, protože dotčené smlouvy byly uzavřeny přímo v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Slučitelnost kompenzace za veřejnou službu musí být tudíž posuzována na základě ustanovení přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007, protože dotčené smlouvy byly uzavřeny přímo v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (329) | Tato příloha upřesňuje, že „kompenzace nesmí přesáhnout částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění závazků veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb“. To v podstatě znamená, že Komise musí ověřit, zda smluvní platby nebyly příčinou nadměrné kompenzace při zohlednění přiměřeného zisku pro DSB. Komise se při tom opírá o kritéria stanovená v příloze. |
| --- | --- |

(329)

Tato příloha upřesňuje, že „kompenzace nesmí přesáhnout částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění závazků veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb“. To v podstatě znamená, že Komise musí ověřit, zda smluvní platby nebyly příčinou nadměrné kompenzace při zohlednění přiměřeného zisku pro DSB. Komise se při tom opírá o kritéria stanovená v příloze.

| (330) | V tomto konkrétním případě Komise zdůrazňuje, že výpočet nákladů a příjmů je proveden v souladu s platnými daňovými a účetními pravidly. Připomíná, že právní rámec použitelný na DSB v oblasti účetních standardů a vnitrostátních pravidel v oblasti hospodářské soutěže ukládá podniku vedení odděleného účetnictví pro jeho různé činnosti. Smluvní platby hrazené DSB na základě smluv o veřejných službách jsou tak účtovány odděleně od ostatních činností prováděných na obchodním základě. Tato pravidla tak umožňují zabránit křížovým dotacím. |
| --- | --- |

(330)

V tomto konkrétním případě Komise zdůrazňuje, že výpočet nákladů a příjmů je proveden v souladu s platnými daňovými a účetními pravidly. Připomíná, že právní rámec použitelný na DSB v oblasti účetních standardů a vnitrostátních pravidel v oblasti hospodářské soutěže ukládá podniku vedení odděleného účetnictví pro jeho různé činnosti. Smluvní platby hrazené DSB na základě smluv o veřejných službách jsou tak účtovány odděleně od ostatních činností prováděných na obchodním základě. Tato pravidla tak umožňují zabránit křížovým dotacím.

| (331) | Smlouvy o veřejných službách sice obsahují ustanovení ohledně kontroly a úpravy kompenzace, Komise nicméně zdůrazňuje, že tyto mechanismy neumožňují zabránit případným nadměrným kompenzacím a že smlouvy neobsahují mechanismus zpětné úhrady těchto nadměrných kompenzací. |
| --- | --- |

(331)

Smlouvy o veřejných službách sice obsahují ustanovení ohledně kontroly a úpravy kompenzace, Komise nicméně zdůrazňuje, že tyto mechanismy neumožňují zabránit případným nadměrným kompenzacím a že smlouvy neobsahují mechanismus zpětné úhrady těchto nadměrných kompenzací.

| (332) | Komise se domnívá, že případným nadměrným kompenzacím lze zabránit pouze zavedením mechanismu zpětné úhrady. Smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB musejí být změněny tak, aby byly v souladu s výše uvedenými podmínkami, a to především zavedením mechanismu zpětné úhrady. |
| --- | --- |

(332)

Komise se domnívá, že případným nadměrným kompenzacím lze zabránit pouze zavedením mechanismu zpětné úhrady. Smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB musejí být změněny tak, aby byly v souladu s výše uvedenými podmínkami, a to především zavedením mechanismu zpětné úhrady.

| (333) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda výše kompenzace je omezena na částku nezbytně nutnou pro pokrytí nákladů vyvolaných plněním úkolů veřejné služby. Tyto pochybnosti se zakládaly na důvodech, které byly vysvětleny v posouzení týkajícím se dodržení třetího kritéria stanoveného judikaturou Altmark, to znamená:







  i) | Přebytky hospodářských výsledků DSB |
| --- | --- | --- |

(333)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda výše kompenzace je omezena na částku nezbytně nutnou pro pokrytí nákladů vyvolaných plněním úkolů veřejné služby. Tyto pochybnosti se zakládaly na důvodech, které byly vysvětleny v posouzení týkajícím se dodržení třetího kritéria stanoveného judikaturou Altmark, to znamená:

i)

Přebytky hospodářských výsledků DSB

| ii) | Zpoždění v dodávkách kolejových vozidel |
| --- | --- |

ii)

Zpoždění v dodávkách kolejových vozidel

| iii) | Spoj Kodaň–Ystad |
| --- | --- |

iii)

Spoj Kodaň–Ystad

| (334) | Komise přezkoumá postupně tyto tři aspekty, aby posoudila existenci nadměrných kompenzací v rámci plnění smluv o veřejných službách a opatření nutná k zabránění jakékoliv nadměrné kompenzace v budoucnu. Komise přitom zohlední definici přiměřeného zisku uvedenou v bodě 6 přílohy, to znamená „míru návratnosti kapitálu, která je běžná v odvětví v daném členském státě a která musí zohledňovat riziko nebo neexistenci rizika pro provozovatele veřejných služeb z důvodu zásahu orgánů veřejné správy“. |
| --- | --- |

(334)

Komise přezkoumá postupně tyto tři aspekty, aby posoudila existenci nadměrných kompenzací v rámci plnění smluv o veřejných službách a opatření nutná k zabránění jakékoliv nadměrné kompenzace v budoucnu. Komise přitom zohlední definici přiměřeného zisku uvedenou v bodě 6 přílohy, to znamená „míru návratnosti kapitálu, která je běžná v odvětví v daném členském státě a která musí zohledňovat riziko nebo neexistenci rizika pro provozovatele veřejných služeb z důvodu zásahu orgánů veřejné správy“.

i)   Přebytky hospodářského výsledku DSB

| (335) | Komise přezkoumala vývoj vlastního kapitálu a hospodářské výsledky DSB, pokud jde o její činnosti v oblasti veřejných služeb, za dobu trvání dotčených smluv. Toto přezkoumání v zásadě spočívá na podrobné analýze finanční situace DSB za období 1999–2006 vypracované KPMG dne 30. ledna 2008 na objednávku dánského státu. Dánské orgány mimoto předaly doplňující prvky týkající se roků 2007 a 2008 a v rámci formálního vyšetřovacího řízení svá objasnění. |
| --- | --- |

(335)

Komise přezkoumala vývoj vlastního kapitálu a hospodářské výsledky DSB, pokud jde o její činnosti v oblasti veřejných služeb, za dobu trvání dotčených smluv. Toto přezkoumání v zásadě spočívá na podrobné analýze finanční situace DSB za období 1999–2006 vypracované KPMG dne 30. ledna 2008 na objednávku dánského státu. Dánské orgány mimoto předaly doplňující prvky týkající se roků 2007 a 2008 a v rámci formálního vyšetřovacího řízení svá objasnění.

| (336) | Komise bere na vědomí zejména informace předložené dánskými orgány k vysvětlení tohoto vývoje v porovnání s desetiletými rozpočty, a to zejména pokud jde o vypracování rozpočtu při založení společnosti DSB v roce 1999 a o změny některých účetních pravidel nebo míry zdanění. Vývoj odpisů, finančního řízení nebo úrokové míry slouží také jako vysvětlení. Komise rovněž uznává, že DSB mohla dosáhnout růstu účinnosti, který jí umožnil zlepšit své výsledky a svou finanční situaci. |
| --- | --- |

(336)

Komise bere na vědomí zejména informace předložené dánskými orgány k vysvětlení tohoto vývoje v porovnání s desetiletými rozpočty, a to zejména pokud jde o vypracování rozpočtu při založení společnosti DSB v roce 1999 a o změny některých účetních pravidel nebo míry zdanění. Vývoj odpisů, finančního řízení nebo úrokové míry slouží také jako vysvětlení. Komise rovněž uznává, že DSB mohla dosáhnout růstu účinnosti, který jí umožnil zlepšit své výsledky a svou finanční situaci.

| (337) | Komise se ale domnívá, že všechny tyto prvky byly takové povahy, že mohly změnit výši nákladů nebo břemen DSB při provozování dopravních služeb stanovených v různých smlouvách o veřejných službách. Zlepšení finanční situace DSB tím pádem mělo vést ke snížení břemena dánského státu při provozování uvedených služeb ve srovnání s výhledy desetiletých rozpočtů. Toto snížení tedy v sobě zahrnovalo celkové snížení kompenzace za závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(337)

Komise se ale domnívá, že všechny tyto prvky byly takové povahy, že mohly změnit výši nákladů nebo břemen DSB při provozování dopravních služeb stanovených v různých smlouvách o veřejných službách. Zlepšení finanční situace DSB tím pádem mělo vést ke snížení břemena dánského státu při provozování uvedených služeb ve srovnání s výhledy desetiletých rozpočtů. Toto snížení tedy v sobě zahrnovalo celkové snížení kompenzace za závazky veřejné služby.

| (338) | Vzhledem k tomu, že nedošlo k odpovídající opravě smluvních plateb, se Komise domnívá, že tyto různé faktory odrážejí skutečnost, že DSB získala kompenzace převyšující náklady vynaložené v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby, navýšené o přiměřený zisk, který byl stanoven na 6 %. Komise poznamenává, že smluvní platby byly sníženy pouze v letech 2002, 2003 a 2004, a to ve výši 1 018 miliardy DKK. |
| --- | --- |

(338)

Vzhledem k tomu, že nedošlo k odpovídající opravě smluvních plateb, se Komise domnívá, že tyto různé faktory odrážejí skutečnost, že DSB získala kompenzace převyšující náklady vynaložené v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby, navýšené o přiměřený zisk, který byl stanoven na 6 %. Komise poznamenává, že smluvní platby byly sníženy pouze v letech 2002, 2003 a 2004, a to ve výši 1 018 miliardy DKK.

| (339) | Komise ale poznamenává, že dánské orgány nepopírají, že při zohlednění všech těchto prvků dosáhla společnost DSB vyšší míry ziskovosti, než původně předpokládaly desetileté rozpočty, které sloužily jako základ pro výpočet kompenzace za závazky veřejné služby. Toto zjištění vyplývá rovněž z připomínek předložených zúčastněnými stranami, i když je možnost vzájemného srovnání výkonů železničních podniků v Dánsku a v Evropě slabá, jak je uvedeno v předchozí části (viz 290. až 292. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(339)

Komise ale poznamenává, že dánské orgány nepopírají, že při zohlednění všech těchto prvků dosáhla společnost DSB vyšší míry ziskovosti, než původně předpokládaly desetileté rozpočty, které sloužily jako základ pro výpočet kompenzace za závazky veřejné služby. Toto zjištění vyplývá rovněž z připomínek předložených zúčastněnými stranami, i když je možnost vzájemného srovnání výkonů železničních podniků v Dánsku a v Evropě slabá, jak je uvedeno v předchozí části (viz 290. až 292. bod odůvodnění).

| (340) | Komise také zaznamenává, že výsledky společnosti DSB S-tog a/s, která je 100 % dceřinou společnosti DSB SV, jsou konsolidovány na úrovni mateřské společnosti a že míra očekávaného přiměřeného zisku je u obou společností stejná. Komise tudíž přistoupí ke globálnímu přezkumu přebytků hospodářských výsledků v rámci různých smluv o veřejných službách na úrovni DSB. |
| --- | --- |

(340)

Komise také zaznamenává, že výsledky společnosti DSB S-tog a/s, která je 100 % dceřinou společnosti DSB SV, jsou konsolidovány na úrovni mateřské společnosti a že míra očekávaného přiměřeného zisku je u obou společností stejná. Komise tudíž přistoupí ke globálnímu přezkumu přebytků hospodářských výsledků v rámci různých smluv o veřejných službách na úrovni DSB.

| (341) | Komise tak zdůrazňuje, že účty DSB vykazují oproti výhledovému rozpočtu zvýšení výsledku DSB po zdanění během období 1999–2006 o 2,715 miliardy DKK. Údaje předložené dánskými orgány ukazují, že DSB zaznamenala v roce 2007 výsledek po zdanění ve výši 670 milionů DKK a v roce 2008 ve výši 542 milionů DKK, to znamená výsledky o 227 milionů a o 97 milionů DKK vyšší, než předpokládal výhledový rozpočet pro tyto dva roky (46). Za celé období 1999–2008 tak Komise odhaduje přebytky hospodaření ve srovnání s původními rozpočty DSB na částku 3,039 miliardy DKK. |
| --- | --- |

(341)

Komise tak zdůrazňuje, že účty DSB vykazují oproti výhledovému rozpočtu zvýšení výsledku DSB po zdanění během období 1999–2006 o 2,715 miliardy DKK. Údaje předložené dánskými orgány ukazují, že DSB zaznamenala v roce 2007 výsledek po zdanění ve výši 670 milionů DKK a v roce 2008 ve výši 542 milionů DKK, to znamená výsledky o 227 milionů a o 97 milionů DKK vyšší, než předpokládal výhledový rozpočet pro tyto dva roky (46). Za celé období 1999–2008 tak Komise odhaduje přebytky hospodaření ve srovnání s původními rozpočty DSB na částku 3,039 miliardy DKK.

| (342) | Komise se domnívá, že tyto přebytky svědčí o skutečnosti, že smluvní platby převýšily částku nezbytně nutnou pro kompenzaci nákladů vynaložených v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby a navýšených o přiměřený zisk. |
| --- | --- |

(342)

Komise se domnívá, že tyto přebytky svědčí o skutečnosti, že smluvní platby převýšily částku nezbytně nutnou pro kompenzaci nákladů vynaložených v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby a navýšených o přiměřený zisk.

| (343) | Komise ale připomíná, že podle dánských orgánů nevedly tyto přebytky hospodářských výsledků k akumulaci kapitálu DSB nad míru původně stanovenou ve výhledovém rozpočtu. Dánské orgány usuzují, že část přebytků výsledků hospodaření byla převedena zpět dánskému státu v podobě dividend. |
| --- | --- |

(343)

Komise ale připomíná, že podle dánských orgánů nevedly tyto přebytky hospodářských výsledků k akumulaci kapitálu DSB nad míru původně stanovenou ve výhledovém rozpočtu. Dánské orgány usuzují, že část přebytků výsledků hospodaření byla převedena zpět dánskému státu v podobě dividend.

| (344) | Komise poznamenává, že mezi rokem 1999 a rokem 2007 společnost DSB skutečně vyplatila dánskému státu v dividendách částku 4,826 miliard DKK. To odpovídá za období 1999–2007 v dividendách částce o téměř 3,5 miliardy DKK vyšší, než předpokládaly výhledové rozpočty. V roce 2008 DSB vyplatila dánskému státu také částku ve výši 359 milionů DKK, tedy přibližně o 150 milionů více, než s čím počítaly výhledové rozpočty (47). Komise uvádí, že dánský stát vybral mezi rokem 1999 a rokem 2008 celkem přibližně 3,65 miliardy DKK v dodatečných dividendách. |
| --- | --- |

(344)

Komise poznamenává, že mezi rokem 1999 a rokem 2007 společnost DSB skutečně vyplatila dánskému státu v dividendách částku 4,826 miliard DKK. To odpovídá za období 1999–2007 v dividendách částce o téměř 3,5 miliardy DKK vyšší, než předpokládaly výhledové rozpočty. V roce 2008 DSB vyplatila dánskému státu také částku ve výši 359 milionů DKK, tedy přibližně o 150 milionů více, než s čím počítaly výhledové rozpočty (47). Komise uvádí, že dánský stát vybral mezi rokem 1999 a rokem 2008 celkem přibližně 3,65 miliardy DKK v dodatečných dividendách.

| (345) | Na rozdíl od tvrzení dánských orgánů se Komise domnívá, že politika v oblasti dividend nemůže být považována za doložku o zpětné úhradě umožňující upravit kompenzace za plnění úkolů veřejné služby a zabránit nadměrným kompenzacím. Výběr dividend strukturálně nesplňuje požadavky stanovené v nařízení (ES) č. 1370/2007 a zejména v jeho příloze. Vyplacení dividend totiž závisí na rozhodnutí akcionářů podniku a nenabízí automatičnost požadovanou pro zabránění nadměrných kompenzací. Kromě toho jsou dividendy obvykle vybírány později v roce ve srovnání s úpravami kompenzací, ke kterým musí dojít na konci rozpočtového roku. |
| --- | --- |

(345)

Na rozdíl od tvrzení dánských orgánů se Komise domnívá, že politika v oblasti dividend nemůže být považována za doložku o zpětné úhradě umožňující upravit kompenzace za plnění úkolů veřejné služby a zabránit nadměrným kompenzacím. Výběr dividend strukturálně nesplňuje požadavky stanovené v nařízení (ES) č. 1370/2007 a zejména v jeho příloze. Vyplacení dividend totiž závisí na rozhodnutí akcionářů podniku a nenabízí automatičnost požadovanou pro zabránění nadměrných kompenzací. Kromě toho jsou dividendy obvykle vybírány později v roce ve srovnání s úpravami kompenzací, ke kterým musí dojít na konci rozpočtového roku.

| (346) | Vzhledem k okolnostem tohoto konkrétního případu Komise uznává, že dánský stát vybral během období 1999–2008 dodatečné dividendy (ve srovnání s částkou původně stanovenou v rozpočtu) v celkové výši jasně převyšující přebytky hospodářského výsledku DSB. Komise zaznamenává, že dodatečné dividendy vybrané Dánskem jsou přibližně o 20 % vyšší než přebytky hospodářských výsledků vykázaných DSB. |
| --- | --- |

(346)

Vzhledem k okolnostem tohoto konkrétního případu Komise uznává, že dánský stát vybral během období 1999–2008 dodatečné dividendy (ve srovnání s částkou původně stanovenou v rozpočtu) v celkové výši jasně převyšující přebytky hospodářského výsledku DSB. Komise zaznamenává, že dodatečné dividendy vybrané Dánskem jsou přibližně o 20 % vyšší než přebytky hospodářských výsledků vykázaných DSB.

| (347) | Komise obecně poznamenává, že z účetního hlediska dochází k výběru dividend po určení výsledku a že tento výběr obvykle nezabrání nadměrné kompenzaci. Komise je ale nucena uznat, že ve skutečnosti dánský stát výběrem dividend z podniku, který má ve 100 % vlastnictví, v plné míře opravil přebytkový stav společnosti DSB tak, že tento podnik nezískal konkrétně žádnou nadměrnou kompenzaci. Ekonomické důsledky přebytků hospodářského výsledku nad původně předpokládaných 6 % byly zrušeny výběrem dividend a společnost DSB jich nemohla využít ke zvýšení vlastního kapitálu nebo k obohacení.
















  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| Hosp. výsledky DSB SV | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Celkem |
| Příjmy z cestujících | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Smluvní platby | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Skutečné náklady | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Skutečný provozní výsledek po zdanění | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Vyplacené dividendy | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Původně předpokládané dividendy | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Skutečné dodatečné dividendy | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Komise obecně poznamenává, že z účetního hlediska dochází k výběru dividend po určení výsledku a že tento výběr obvykle nezabrání nadměrné kompenzaci. Komise je ale nucena uznat, že ve skutečnosti dánský stát výběrem dividend z podniku, který má ve 100 % vlastnictví, v plné míře opravil přebytkový stav společnosti DSB tak, že tento podnik nezískal konkrétně žádnou nadměrnou kompenzaci. Ekonomické důsledky přebytků hospodářského výsledku nad původně předpokládaných 6 % byly zrušeny výběrem dividend a společnost DSB jich nemohla využít ke zvýšení vlastního kapitálu nebo k obohacení.

(v milionech DKK)

Hosp. výsledky DSB SV

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Celkem

Příjmy z cestujících

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Smluvní platby

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Skutečné náklady

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Skutečný provozní výsledek po zdanění

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Vyplacené dividendy

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Původně předpokládané dividendy

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Skutečné dodatečné dividendy

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Komise zdůrazňuje, že se tento závěr týká DSB SV, protože hospodářské výsledky DSB S-tog a/s jsou konsolidovány na úrovni mateřské společnosti a politika v oblasti dividend se určuje na její úrovni. |
| --- | --- |

(348)

Komise zdůrazňuje, že se tento závěr týká DSB SV, protože hospodářské výsledky DSB S-tog a/s jsou konsolidovány na úrovni mateřské společnosti a politika v oblasti dividend se určuje na její úrovni.

| (349) | Komise ale zdůrazňuje, že toto stanovisko nemůže trvale zaručit neexistenci nadměrné kompenzace po celou dobu trvání smluv o veřejných službách. Je založeno na empirickém a situačním přezkoumání účtů společnosti DSB za uplynulé období, ale nenabízí strukturální řešení týkající se nutné každoroční úpravy výše kompenzace za závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(349)

Komise ale zdůrazňuje, že toto stanovisko nemůže trvale zaručit neexistenci nadměrné kompenzace po celou dobu trvání smluv o veřejných službách. Je založeno na empirickém a situačním přezkoumání účtů společnosti DSB za uplynulé období, ale nenabízí strukturální řešení týkající se nutné každoroční úpravy výše kompenzace za závazky veřejné služby.

| (350) | V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dánské orgány mají v úmyslu změnit probíhající smlouvy o veřejných službách s cílem zavedení mechanismu zpětné úhrady. Výše popsaný mechanismus zpětné úhrady (viz 222. až 240. bod odůvodnění) má umožnit úpravu výše smluvních plateb na základě účetní rovnice. Podle takového mechanismu by byly případné přeplatky vráceny státu na základě stavu účtů na konci účetního období, aby se zabezpečilo, že návratnost vlastního kapitálu DSB zůstane v rozmezí stanoveném státem. |
| --- | --- |

(350)

V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dánské orgány mají v úmyslu změnit probíhající smlouvy o veřejných službách s cílem zavedení mechanismu zpětné úhrady. Výše popsaný mechanismus zpětné úhrady (viz 222. až 240. bod odůvodnění) má umožnit úpravu výše smluvních plateb na základě účetní rovnice. Podle takového mechanismu by byly případné přeplatky vráceny státu na základě stavu účtů na konci účetního období, aby se zabezpečilo, že návratnost vlastního kapitálu DSB zůstane v rozmezí stanoveném státem.

| (351) | Mechanismus zpětné úhrady předpokládá úpravu smluvních plateb na konci rozpočtového roku (viz 227. bod odůvodnění). Jeho uplatnění vede k hrubému snížení smluvních plateb, aby se zachovala výše přiměřeného zisku stanovená na 6 % návratnosti vlastního kapitálu podle následující rovnice:

  Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení |
| --- | --- |

(351)

Mechanismus zpětné úhrady předpokládá úpravu smluvních plateb na konci rozpočtového roku (viz 227. bod odůvodnění). Jeho uplatnění vede k hrubému snížení smluvních plateb, aby se zachovala výše přiměřeného zisku stanovená na 6 % návratnosti vlastního kapitálu podle následující rovnice:

Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení

| (352) | Podle názoru Komise splňuje tento mechanismus zpětné úhrady požadavky stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007 a také v rámci Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (48). Komise poznamenává, že takový systém je srovnatelný s kontrolami popsanými v oddíle III tohoto rámce. Rovněž zdůrazňuje, že základní výše přiměřeného zisku by zůstala stanovena na 6 % návratnosti vlastního kapitálu, což považuje za rozumnou výši pro tento druh činnosti s ohledem na výše dosahované současnými domácími konkurenty DSB, jak je uvádí společnost DKT. |
| --- | --- |

(352)

Podle názoru Komise splňuje tento mechanismus zpětné úhrady požadavky stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007 a také v rámci Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (48). Komise poznamenává, že takový systém je srovnatelný s kontrolami popsanými v oddíle III tohoto rámce. Rovněž zdůrazňuje, že základní výše přiměřeného zisku by zůstala stanovena na 6 % návratnosti vlastního kapitálu, což považuje za rozumnou výši pro tento druh činnosti s ohledem na výše dosahované současnými domácími konkurenty DSB, jak je uvádí společnost DKT.

| (353) | Komise také poznamenává, že tento mechanismus zahrnuje úpravy týkající se účinnosti a kvalitativních zlepšení. Plánovaný mechanismus počítá s upravováním hrubého snížení tak, aby si DSB mohla ponechat část odpovídající snížení nákladů na osobokilometry a zvýšení počtu cestujících měřené v osobokilometrech (viz 228. bod odůvodnění). Tyto opravy se uplatňují podle následující rovnice:

  Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – opravy (náklady Δ.+ osobokilometry Δ) = čisté snížení |
| --- | --- |

(353)

Komise také poznamenává, že tento mechanismus zahrnuje úpravy týkající se účinnosti a kvalitativních zlepšení. Plánovaný mechanismus počítá s upravováním hrubého snížení tak, aby si DSB mohla ponechat část odpovídající snížení nákladů na osobokilometry a zvýšení počtu cestujících měřené v osobokilometrech (viz 228. bod odůvodnění). Tyto opravy se uplatňují podle následující rovnice:

Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – opravy (náklady Δ.+ osobokilometry Δ) = čisté snížení

| (354) | Komise rovněž zaznamenává, že ukazatele umožňující určit čisté snížení, a tudíž zohlednění těchto oprav, jsou předem stanoveny a kvantifikovány (viz 229. bod odůvodnění). Mechanismus zpětné úhrady může být upravován následujícím způsobem:
  —   náklady Δ: pokud DSB snížil své náklady (na osobokilometry) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky, bude toto zlepšení vypočítáno následovně: rozdíl v nákladech na osobokilometry (vyjádřený v procentech) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky vynásobený základem celkových nákladů, a
  —   osobokilometry Δ: pokud se zvýší počet cestujících, bude zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech vynásobeno 0,80 DKK a hrubé snížení bude sníženo o tuto částku (49). |
| --- | --- |

(354)

Komise rovněž zaznamenává, že ukazatele umožňující určit čisté snížení, a tudíž zohlednění těchto oprav, jsou předem stanoveny a kvantifikovány (viz 229. bod odůvodnění). Mechanismus zpětné úhrady může být upravován následujícím způsobem:

—   náklady Δ: pokud DSB snížil své náklady (na osobokilometry) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky, bude toto zlepšení vypočítáno následovně: rozdíl v nákladech na osobokilometry (vyjádřený v procentech) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky vynásobený základem celkových nákladů, a

—   osobokilometry Δ: pokud se zvýší počet cestujících, bude zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech vynásobeno 0,80 DKK a hrubé snížení bude sníženo o tuto částku (49).

| (355) | Komise zdůrazňuje, že tyto opravy jsou v souladu s bodem 7 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007, který stanoví, že:
  „způsob kompenzace musí podporovat udržování nebo rozvíjení účinného řízení ze strany provozovatele veřejných služeb, který může být předmětem objektivního hodnocení, a poskytování služeb v přepravě cestujících dostatečné kvality“. |
| --- | --- |

(355)

Komise zdůrazňuje, že tyto opravy jsou v souladu s bodem 7 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007, který stanoví, že:

„způsob kompenzace musí podporovat udržování nebo rozvíjení účinného řízení ze strany provozovatele veřejných služeb, který může být předmětem objektivního hodnocení, a poskytování služeb v přepravě cestujících dostatečné kvality“.

| (356) | Stanovená oprava, která je založena na zvýšení počtu cestujících a snížení jednotkového nákladu, v tomto případě vhodným způsobem vyjadřuje pojmy zlepšení účinného řízení a kvality poskytované služby. Komise se ale domnívá, že každá z těchto oprav může být provedena jen za podmínky, že u každého ze zvolených ukazatelů dojde také ke zlepšení ve srovnání s výsledky, kterých se u nich předtím dosáhlo. Toto omezení je nutné, aby se v případě výrazného zlepšení jednoho z ukazatelů zabránilo získání náhrady na základě jiného ukazatele, i když tento druhý ukazatel vykazuje menší zlepšení, než se předpokládalo. |
| --- | --- |

(356)

Stanovená oprava, která je založena na zvýšení počtu cestujících a snížení jednotkového nákladu, v tomto případě vhodným způsobem vyjadřuje pojmy zlepšení účinného řízení a kvality poskytované služby. Komise se ale domnívá, že každá z těchto oprav může být provedena jen za podmínky, že u každého ze zvolených ukazatelů dojde také ke zlepšení ve srovnání s výsledky, kterých se u nich předtím dosáhlo. Toto omezení je nutné, aby se v případě výrazného zlepšení jednoho z ukazatelů zabránilo získání náhrady na základě jiného ukazatele, i když tento druhý ukazatel vykazuje menší zlepšení, než se předpokládalo.

| (357) | Mechanismus zpětné úhrady je konečně doplněn stanovením horní hranice, která slouží k tomu, aby výše zisku nepřesáhla výši přiměřeného zisku, a to podle následující rovnice (viz 233. až 237. bod odůvodnění): |
| --- | --- |

(357)

Mechanismus zpětné úhrady je konečně doplněn stanovením horní hranice, která slouží k tomu, aby výše zisku nepřesáhla výši přiměřeného zisku, a to podle následující rovnice (viz 233. až 237. bod odůvodnění):

Formula

| (358) | Opravy uplatňované kvůli zohlednění růstu účinnosti a/nebo zlepšení kvality služeb tak umožní, aby se přiměřený zisk pohyboval v rozmezí od 6 % do 12 % se stropem stanoveným na 10 % za tři roky, a to na základě objektivních kritérií (viz 235. až 237. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(358)

Opravy uplatňované kvůli zohlednění růstu účinnosti a/nebo zlepšení kvality služeb tak umožní, aby se přiměřený zisk pohyboval v rozmezí od 6 % do 12 % se stropem stanoveným na 10 % za tři roky, a to na základě objektivních kritérií (viz 235. až 237. bod odůvodnění).

| (359) | Komise se domnívá, že v tomto rozmezí zůstává zisk přiznaný Dánskem společnosti DSB v rámci jejích činností v oblasti veřejné služby přiměřený tím spíše, že je omezen na 10 % za tři roky. Závěr Komise spočívá na řadě příznaků vycházejících z informací, které jí jsou dostupné pro posouzení přiměřenosti výše zisku. |
| --- | --- |

(359)

Komise se domnívá, že v tomto rozmezí zůstává zisk přiznaný Dánskem společnosti DSB v rámci jejích činností v oblasti veřejné služby přiměřený tím spíše, že je omezen na 10 % za tři roky. Závěr Komise spočívá na řadě příznaků vycházejících z informací, které jí jsou dostupné pro posouzení přiměřenosti výše zisku.

| (360) | Posouzení Komise je tak zejména založeno na studii stavu železničních podniků v Evropě (50), ve které je především uvedeno srovnání ekonomické výnosnosti (51) železničních podniků v roce 2004. Podle této analýzy odpovídá výnosnost kapitálu (ROE) společnosti DSB zjištěná v roce 2004 (9 %) výnosnosti aktiv (ROA) společnosti ve výši 3 %. Je nutné poznamenat, že 9 % ROE odpovídá průměrné hodnotě rozmezí poskytnutého DSB v rámci smlouvy. Tato analýza také ukazuje, že některé železniční podniky měly během sledovaného období ekonomickou výnosnost nízkou nebo dokonce negativní (PKP, Eurostar, NSB). Podle této studie se u některých podniků naopak ekonomická výnosnost blížila 3 % úrovni ROA u DSB (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %) nebo ji značně převyšovala (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %). |
| --- | --- |

(360)

Posouzení Komise je tak zejména založeno na studii stavu železničních podniků v Evropě (50), ve které je především uvedeno srovnání ekonomické výnosnosti (51) železničních podniků v roce 2004. Podle této analýzy odpovídá výnosnost kapitálu (ROE) společnosti DSB zjištěná v roce 2004 (9 %) výnosnosti aktiv (ROA) společnosti ve výši 3 %. Je nutné poznamenat, že 9 % ROE odpovídá průměrné hodnotě rozmezí poskytnutého DSB v rámci smlouvy. Tato analýza také ukazuje, že některé železniční podniky měly během sledovaného období ekonomickou výnosnost nízkou nebo dokonce negativní (PKP, Eurostar, NSB). Podle této studie se u některých podniků naopak ekonomická výnosnost blížila 3 % úrovni ROA u DSB (SNCB: 2 %, SNCF: 2 %, Trenitalia 3 %) nebo ji značně převyšovala (Arriva Tog a/s 21,3 %, Chiltern Railways 16,1 %, Arriva Trains Wales 16 %, Great North Eastern Railway 12,2 %, DB Regio AG 12 %).

| (361) | Komise rovněž vychází ze své rozhodovací praxe v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu (52). |
| --- | --- |

(361)

Komise rovněž vychází ze své rozhodovací praxe v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu (52).

| (362) | Komise kromě toho zohledňuje skutečnost, že DSB nese část rizika spojeného s touto činností, protože smluvní platby jsou stanoveny předem a nemohou být zvýšeny v případě negativní odchylky od výhledů vyjadřující zhoršení výkonu DSB, které může být způsobeno například neočekávaným růstem nákladů nebo snížením příjmů podniku. Komise zaznamenává, že, jelikož je podnik vystaven tomuto negativnímu riziku ohledně své ziskovosti, které mu nezaručuje dosažení předpokládané smluvní ziskovosti ve výši 6 %, jeví se jako vhodné podnítit ho k růstu účinnosti, a tím mu umožnit ponechat si část takto dosažené ziskovosti včetně případu, kdy tato ziskovost přesáhne smluvní výši, pokud k tomu dojde v rámci výše uvedeného rozmezí. |
| --- | --- |

(362)

Komise kromě toho zohledňuje skutečnost, že DSB nese část rizika spojeného s touto činností, protože smluvní platby jsou stanoveny předem a nemohou být zvýšeny v případě negativní odchylky od výhledů vyjadřující zhoršení výkonu DSB, které může být způsobeno například neočekávaným růstem nákladů nebo snížením příjmů podniku. Komise zaznamenává, že, jelikož je podnik vystaven tomuto negativnímu riziku ohledně své ziskovosti, které mu nezaručuje dosažení předpokládané smluvní ziskovosti ve výši 6 %, jeví se jako vhodné podnítit ho k růstu účinnosti, a tím mu umožnit ponechat si část takto dosažené ziskovosti včetně případu, kdy tato ziskovost přesáhne smluvní výši, pokud k tomu dojde v rámci výše uvedeného rozmezí.

| (363) | Na základě empirického důkazu předloženého dánskými orgány Komise bere na vědomí, že uplatnění tohoto mechanismu zpětné úhrady v minulosti by vedlo k návratnosti vlastního kapitálu DSB ve výši pohybující se mezi 8,8 % a 11,9 % za období 2004–2008, což by při zohlednění pravidla 10 % za tři roky (viz 238. až 240. bod odůvodnění) znamenalo zpětnou úhradu 38 milionů DKK za rok 2006. |
| --- | --- |

(363)

Na základě empirického důkazu předloženého dánskými orgány Komise bere na vědomí, že uplatnění tohoto mechanismu zpětné úhrady v minulosti by vedlo k návratnosti vlastního kapitálu DSB ve výši pohybující se mezi 8,8 % a 11,9 % za období 2004–2008, což by při zohlednění pravidla 10 % za tři roky (viz 238. až 240. bod odůvodnění) znamenalo zpětnou úhradu 38 milionů DKK za rok 2006.

| (364) | Komise tak dochází k závěru, že přebytky hospodářského výsledku DSB odrážejí skutečnost, že smluvní platby přesáhly nezbytně nutnou kompenzaci nákladů na plnění úkolů vyplývajících ze všech smluv o veřejných službách, navýšených o přiměřený zisk. Komise se domnívá, že výběr dodatečných dividend ve výši jasně převyšující tyto přebytky konkrétně umožnil zabránit nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB. Dochází-li Komise k závěru, že v tomto konkrétním případě nedošlo k nadměrné kompenzaci, podmiňuje svůj závěr zavedením mechanismu zpětné úhrady popsaného v tomto rozhodnutí a upřesněného ve výše uvedeném 356. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(364)

Komise tak dochází k závěru, že přebytky hospodářského výsledku DSB odrážejí skutečnost, že smluvní platby přesáhly nezbytně nutnou kompenzaci nákladů na plnění úkolů vyplývajících ze všech smluv o veřejných službách, navýšených o přiměřený zisk. Komise se domnívá, že výběr dodatečných dividend ve výši jasně převyšující tyto přebytky konkrétně umožnil zabránit nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB. Dochází-li Komise k závěru, že v tomto konkrétním případě nedošlo k nadměrné kompenzaci, podmiňuje svůj závěr zavedením mechanismu zpětné úhrady popsaného v tomto rozhodnutí a upřesněného ve výše uvedeném 356. bodě odůvodnění.

ii)   Zpoždění v dodávkách kolejových vozidel

| (365) | Komise poznamenává, že žádná strana nepopírá, že dodávka kolejových vozidel výrobcem AnsaldoBreda, plánovaná v rámci smluv o veřejných službách, doznala značných zpoždění. Aby splnila své závazky, uchýlila se společnost DSB k pronájmu kolejových vozidel, což bylo předmětem doplňkových smluv uzavřených s dánským ministerstvem dopravy. |
| --- | --- |

(365)

Komise poznamenává, že žádná strana nepopírá, že dodávka kolejových vozidel výrobcem AnsaldoBreda, plánovaná v rámci smluv o veřejných službách, doznala značných zpoždění. Aby splnila své závazky, uchýlila se společnost DSB k pronájmu kolejových vozidel, což bylo předmětem doplňkových smluv uzavřených s dánským ministerstvem dopravy.

| (366) | Komise připomíná, že podle smluv o veřejných službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB měla společnost DSB nést náklady, které odpovídaly odpisům vlakových souprav a úrokům, a že tyto náklady byly pokryty smluvními platbami. |
| --- | --- |

(366)

Komise připomíná, že podle smluv o veřejných službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB měla společnost DSB nést náklady, které odpovídaly odpisům vlakových souprav a úrokům, a že tyto náklady byly pokryty smluvními platbami.

| (367) | Komise ale poznamenává, že se ve smlouvě o veřejných službách na období 2000–2004 nepočítalo s finančními důsledky zpoždění a jejich dopadem na smluvní platby. Ve smlouvě o veřejných službách na období 2005–2014 se s nimi naopak již počítalo. |
| --- | --- |

(367)

Komise ale poznamenává, že se ve smlouvě o veřejných službách na období 2000–2004 nepočítalo s finančními důsledky zpoždění a jejich dopadem na smluvní platby. Ve smlouvě o veřejných službách na období 2005–2014 se s nimi naopak již počítalo.

| (368) | Komise se proto domnívá, že je nutné rozlišovat tři aspekty. |
| --- | --- |

(368)

Komise se proto domnívá, že je nutné rozlišovat tři aspekty.

| (369) | Za prvé, Komise zdůrazňuje, že v rámci smlouvy o veřejných službách na období 2000–2004 nebyly důsledky zpoždění při výpočtu smluvních plateb plně zohledněny. Dánské orgány uznaly, že to mělo pozitivní dopad ve výši 154 milionů DKK. Z této částky bylo 50 milionů vráceno státu v podobě dobrovolného snížení smluvních plateb. Komise tím pádem soudí, že DSB získala smluvní platby ve výši 104 milionů DKK za náklady, které neměla. |
| --- | --- |

(369)

Za prvé, Komise zdůrazňuje, že v rámci smlouvy o veřejných službách na období 2000–2004 nebyly důsledky zpoždění při výpočtu smluvních plateb plně zohledněny. Dánské orgány uznaly, že to mělo pozitivní dopad ve výši 154 milionů DKK. Z této částky bylo 50 milionů vráceno státu v podobě dobrovolného snížení smluvních plateb. Komise tím pádem soudí, že DSB získala smluvní platby ve výši 104 milionů DKK za náklady, které neměla.

| (370) | Komise se v tomto ohledu domnívá, že nelze tvrdit, že tato částka (částečně) vyrovnala hospodářskou újmu DSB způsobenou zpožděními. Otázka újmy způsobené společnosti DSB spadá do plnění smlouvy o dodání uzavřené mezi DSB a jejím dodavatelem, která může být předmětem řešení sporu (dohodou, arbitráží nebo soudní cestou). Komise zaznamenává, že tato otázka nebyla dosud rozhodnuta s konečnou platností, přestože již došlo k zaplacení prozatímních kompenzací. |
| --- | --- |

(370)

Komise se v tomto ohledu domnívá, že nelze tvrdit, že tato částka (částečně) vyrovnala hospodářskou újmu DSB způsobenou zpožděními. Otázka újmy způsobené společnosti DSB spadá do plnění smlouvy o dodání uzavřené mezi DSB a jejím dodavatelem, která může být předmětem řešení sporu (dohodou, arbitráží nebo soudní cestou). Komise zaznamenává, že tato otázka nebyla dosud rozhodnuta s konečnou platností, přestože již došlo k zaplacení prozatímních kompenzací.

| (371) | Za druhé, Komise zdůrazňuje, že v rámci smlouvy o veřejných službách na období 2005–2014 byly naopak důsledky zpoždění při výpočtu smluvních plateb zohledněny. Dánské orgány doložily, jak funguje mechanismus úprav smluvních plateb v závislosti na zpoždění v dodávkách a druhu dotčených kolejových vozidel. Komise zaznamenává, že za první dva roky plnění smlouvy byly smluvní platby sníženy o 645 milionů DKK. Domnívá se tak, že zpoždění v dodávkách kolejových vozidel nevedla v rámci této smlouvy o veřejných službách k nadměrné kompenzaci. |
| --- | --- |

(371)

Za druhé, Komise zdůrazňuje, že v rámci smlouvy o veřejných službách na období 2005–2014 byly naopak důsledky zpoždění při výpočtu smluvních plateb zohledněny. Dánské orgány doložily, jak funguje mechanismus úprav smluvních plateb v závislosti na zpoždění v dodávkách a druhu dotčených kolejových vozidel. Komise zaznamenává, že za první dva roky plnění smlouvy byly smluvní platby sníženy o 645 milionů DKK. Domnívá se tak, že zpoždění v dodávkách kolejových vozidel nevedla v rámci této smlouvy o veřejných službách k nadměrné kompenzaci.

| (372) | Za třetí Komise dochází ke zjištění, že pronajatá náhradní kolejová vozidla byla předmětem doplňkových smluv uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB. Zdůrazňuje, že v rámci smluv o veřejných službách neměla DSB povinnost použít náhradní kolejová vozidla. Komise bere na vědomí, že tyto doplňkové smlouvy představovaly řešení v nové situaci, se kterou se ve smlouvách nepočítalo, tedy důsledky zpoždění v dodávkách nových vlakových souprav. Domnívá se tak, že kompenzace zaplacené DSB odpovídaly novým úkolům provozovatele železniční dopravy, a tím nebyla povahy, která by vedla k nadměrné kompenzaci v rámci smluv o veřejných službách. Komise v tomto ohledu upřesňuje následující: |
| --- | --- |

(372)

Za třetí Komise dochází ke zjištění, že pronajatá náhradní kolejová vozidla byla předmětem doplňkových smluv uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB. Zdůrazňuje, že v rámci smluv o veřejných službách neměla DSB povinnost použít náhradní kolejová vozidla. Komise bere na vědomí, že tyto doplňkové smlouvy představovaly řešení v nové situaci, se kterou se ve smlouvách nepočítalo, tedy důsledky zpoždění v dodávkách nových vlakových souprav. Domnívá se tak, že kompenzace zaplacené DSB odpovídaly novým úkolům provozovatele železniční dopravy, a tím nebyla povahy, která by vedla k nadměrné kompenzaci v rámci smluv o veřejných službách. Komise v tomto ohledu upřesňuje následující:

| (373) | Pokud se v rámci řešení sporu mezi DSB a AnsaldoBreda týkajícího se zpoždění v dodávkách (dohodou, arbitráží nebo soudní cestou) přiznají DSB určité újmy, pokud se tyto újmy budou týkat pronájmu náhradních kolejových vozidel a pokud se k tomuto účelu rozhodne o kompenzaci ze strany AnsaldoBreda, musí být tato kompenzace zpětně uhrazena dánskému státu, protože dánský stát prostřednictvím doplňkových smluv nesl náklady za pronájem. Komise se domnívá, že je nutné uložit dánskému státu v tomto smyslu podmínku. |
| --- | --- |

(373)

Pokud se v rámci řešení sporu mezi DSB a AnsaldoBreda týkajícího se zpoždění v dodávkách (dohodou, arbitráží nebo soudní cestou) přiznají DSB určité újmy, pokud se tyto újmy budou týkat pronájmu náhradních kolejových vozidel a pokud se k tomuto účelu rozhodne o kompenzaci ze strany AnsaldoBreda, musí být tato kompenzace zpětně uhrazena dánskému státu, protože dánský stát prostřednictvím doplňkových smluv nesl náklady za pronájem. Komise se domnívá, že je nutné uložit dánskému státu v tomto smyslu podmínku.

| (374) | Vzhledem k výše uvedenému dochází Komise k závěru, že DSB získala kvůli zpožděním v dodávkách kolejových vozidel, které byly uvedeny ve smlouvách o veřejných službách, nadměrnou kompenzaci ve výši 104 milionů DKK. Komise ale soudí, že dopadům této nadměrné kompenzace zabránil výběr dividend, jak je uvedeno výše. Celková částka dodatečných dividend vybraných dánským státem totiž zůstává vyšší než celková částka přebytků hospodářských výsledků navýšená o tuto částku týkající se zpoždění v dodávkách kolejových vozidel. Komise tak dochází ke zjištění, že DSB ve skutečnosti nadměrnou kompenzaci nezískala. |
| --- | --- |

(374)

Vzhledem k výše uvedenému dochází Komise k závěru, že DSB získala kvůli zpožděním v dodávkách kolejových vozidel, které byly uvedeny ve smlouvách o veřejných službách, nadměrnou kompenzaci ve výši 104 milionů DKK. Komise ale soudí, že dopadům této nadměrné kompenzace zabránil výběr dividend, jak je uvedeno výše. Celková částka dodatečných dividend vybraných dánským státem totiž zůstává vyšší než celková částka přebytků hospodářských výsledků navýšená o tuto částku týkající se zpoždění v dodávkách kolejových vozidel. Komise tak dochází ke zjištění, že DSB ve skutečnosti nadměrnou kompenzaci nezískala.

iii)   Zvláštní případ spoje Kodaň–Ystad

| (375) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise zvláštní pochybnosti, že DSB údajně mohla získat výhodu pro provozování této ojedinělé trati. V tomto ohledu Komise přezkoumala dva aspekty. |
| --- | --- |

(375)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise zvláštní pochybnosti, že DSB údajně mohla získat výhodu pro provozování této ojedinělé trati. V tomto ohledu Komise přezkoumala dva aspekty.

| (376) | Komise na jedné straně ověřila, zda DSB nezískala za období 2000–2004 finanční podporu v podobě dotací na základě smlouvy o veřejných službách, když spoj byl provozován, aniž by byl předmětem úkolu veřejné služby. |
| --- | --- |

(376)

Komise na jedné straně ověřila, zda DSB nezískala za období 2000–2004 finanční podporu v podobě dotací na základě smlouvy o veřejných službách, když spoj byl provozován, aniž by byl předmětem úkolu veřejné služby.

| (377) | Komise v tomto ohledu poznamenává, že dánské orgány vysvětlily podmínky provozování trati Kodaň–Ystad od roku 2000. Dánské orgány zejména upřesnily, že tato trať byla zvláštní smlouvou zahrnuta do režimu „veřejné dopravy“ teprve v roce 2002, když se ukázalo, že tato trať nemůže být zisková. Rovněž uvedly, že tato zvláštní smlouva nepočítala s žádnou dodatečnou kompenzací ve prospěch DSB ze strany dánského státu za provozování této trati mezi rokem 2002 a rokem 2004. Dánské orgány tak doložily, že železniční trať mezi Kodaní a Ystadem nebyla před rokem 2005 předmětem žádného veřejného financování. |
| --- | --- |

(377)

Komise v tomto ohledu poznamenává, že dánské orgány vysvětlily podmínky provozování trati Kodaň–Ystad od roku 2000. Dánské orgány zejména upřesnily, že tato trať byla zvláštní smlouvou zahrnuta do režimu „veřejné dopravy“ teprve v roce 2002, když se ukázalo, že tato trať nemůže být zisková. Rovněž uvedly, že tato zvláštní smlouva nepočítala s žádnou dodatečnou kompenzací ve prospěch DSB ze strany dánského státu za provozování této trati mezi rokem 2002 a rokem 2004. Dánské orgány tak doložily, že železniční trať mezi Kodaní a Ystadem nebyla před rokem 2005 předmětem žádného veřejného financování.

| (378) | Komise zdůrazňuje, že zařazení této trati do režimu „veřejné dopravy“ mezi rokem 2002 a rokem 2004 bez dodatečné kompenzace vzhledem ke kompenzacím zaplaceným v rámci smlouvy o veřejných službách uzavřené s DSB na období 2000–2004 není povahy, která by mohla způsobit nadměrnou kompenzaci. Její zařazení do režimu veřejné dopravy mělo totiž za následek zvýšení počtu úkolů DSB bez zvýšení smluvních plateb. Znamenalo také zahrnutí příjmů z této trati do celkových příjmů DSB z jejích činností v oblasti veřejné služby. Komise bere na vědomí skutečnost, že tato trať byla v roce 2002 ztrátová a že byla zahrnuta do režimu „veřejné dopravy“ právě z tohoto důvodu. Toto zahrnutí není tím pádem povahy, která by vedla k nadměrné kompenzaci. |
| --- | --- |

(378)

Komise zdůrazňuje, že zařazení této trati do režimu „veřejné dopravy“ mezi rokem 2002 a rokem 2004 bez dodatečné kompenzace vzhledem ke kompenzacím zaplaceným v rámci smlouvy o veřejných službách uzavřené s DSB na období 2000–2004 není povahy, která by mohla způsobit nadměrnou kompenzaci. Její zařazení do režimu veřejné dopravy mělo totiž za následek zvýšení počtu úkolů DSB bez zvýšení smluvních plateb. Znamenalo také zahrnutí příjmů z této trati do celkových příjmů DSB z jejích činností v oblasti veřejné služby. Komise bere na vědomí skutečnost, že tato trať byla v roce 2002 ztrátová a že byla zahrnuta do režimu „veřejné dopravy“ právě z tohoto důvodu. Toto zahrnutí není tím pádem povahy, která by vedla k nadměrné kompenzaci.

| (379) | Komise se domnívá následující: v případě, že by tato trať měla být zisková, specifické příjmy z této trati by v každém případě zvýšily celkové příjmy DSB z její činnosti v oblasti veřejné služby. Posouzení případné nadměrné kompenzace by tak bylo zahrnuto do celkového prověření případných nadměrných kompenzací ve prospěch DSB provedeného na základě přebytků hospodářských výsledků vykázaných v rámci plnění smlouvy o veřejných službách za období 2000–2004. Komise tak odkazuje na své stanovisko v 324. až 353. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(379)

Komise se domnívá následující: v případě, že by tato trať měla být zisková, specifické příjmy z této trati by v každém případě zvýšily celkové příjmy DSB z její činnosti v oblasti veřejné služby. Posouzení případné nadměrné kompenzace by tak bylo zahrnuto do celkového prověření případných nadměrných kompenzací ve prospěch DSB provedeného na základě přebytků hospodářských výsledků vykázaných v rámci plnění smlouvy o veřejných službách za období 2000–2004. Komise tak odkazuje na své stanovisko v 324. až 353. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

| (380) | Komise na druhé straně prošetřila náklady DSB na celý spoj Kodaň–Bornholm, a zejména pak zohlednění spojení trajektem mezi městy Ystad a Rønne (53) v integrovaných jízdenkách pro cestující DSB. |
| --- | --- |

(380)

Komise na druhé straně prošetřila náklady DSB na celý spoj Kodaň–Bornholm, a zejména pak zohlednění spojení trajektem mezi městy Ystad a Rønne (53) v integrovaných jízdenkách pro cestující DSB.

| (381) | Komise připomíná, že námořní spojení mezi těmito dvěma přístavy provozuje veřejný podnik Bornholmtrafikken A/S na základě smlouvy uzavřené s dánským státem po nabídkovém řízení. Dánské orgány upřesnily závazky Bornholmtrafikken A/S vyplývající z této smlouvy, a zejména pak závazky týkající se koordinace jízdních řádů s provozovateli autobusové nebo železniční dopravy. Rovněž upřesnily, že kromě minimálních sazeb nebyla stanovena žádná povinnost v oblasti cenové politiky. |
| --- | --- |

(381)

Komise připomíná, že námořní spojení mezi těmito dvěma přístavy provozuje veřejný podnik Bornholmtrafikken A/S na základě smlouvy uzavřené s dánským státem po nabídkovém řízení. Dánské orgány upřesnily závazky Bornholmtrafikken A/S vyplývající z této smlouvy, a zejména pak závazky týkající se koordinace jízdních řádů s provozovateli autobusové nebo železniční dopravy. Rovněž upřesnily, že kromě minimálních sazeb nebyla stanovena žádná povinnost v oblasti cenové politiky.

| (382) | Na základě prvků předložených dánskými orgány Komise zdůrazňuje, že Bornholmtrafikken A/S uplatňuje stejné ceny v případě společnosti DSB i společnosti Grådhundbus. Jediná sazba, která platí pouze pro DSB, je zvláštní cena pro DSB Orange vztahující se na přeplutí Velkého Beltu. Tato sazba ale odpovídá zvláštním obchodním cílům společnosti Bornholmtrafikken A/S, protože program DSB Orange umožňuje přilákat na Bornholm cestující z Jutlandu. Získání této zvláštní sazby je přesně podmíněno (týká se pouze určitých vlakových spojů, systém rezervace přes internet, omezený počet jízdenek atd.) a tato sazba se týká jiných služeb, než nabízejí provozovatelé autobusové dopravy na tomto spoji. Komise bere na vědomí, že se tato nabídka týkala pouze velmi omezeného počtu cestujících a že již od roku 2009 neexistuje. |
| --- | --- |

(382)

Na základě prvků předložených dánskými orgány Komise zdůrazňuje, že Bornholmtrafikken A/S uplatňuje stejné ceny v případě společnosti DSB i společnosti Grådhundbus. Jediná sazba, která platí pouze pro DSB, je zvláštní cena pro DSB Orange vztahující se na přeplutí Velkého Beltu. Tato sazba ale odpovídá zvláštním obchodním cílům společnosti Bornholmtrafikken A/S, protože program DSB Orange umožňuje přilákat na Bornholm cestující z Jutlandu. Získání této zvláštní sazby je přesně podmíněno (týká se pouze určitých vlakových spojů, systém rezervace přes internet, omezený počet jízdenek atd.) a tato sazba se týká jiných služeb, než nabízejí provozovatelé autobusové dopravy na tomto spoji. Komise bere na vědomí, že se tato nabídka týkala pouze velmi omezeného počtu cestujících a že již od roku 2009 neexistuje.

| (383) | Komise se proto domnívá, že ceny fakturované společností Bornholmtrafikken A/S za přeplutí trajektem neposkytly společnosti DSB výhodu v porovnání s jejími konkurenty, kteří nabízejí spojení autobusem, a rovněž uplatňují integrovanou fakturaci. Komise tedy zastává názor, že fakturace spojení trajektem nevedla k nadměrné kompenzaci ve prospěch společnosti DSB. |
| --- | --- |

(383)

Komise se proto domnívá, že ceny fakturované společností Bornholmtrafikken A/S za přeplutí trajektem neposkytly společnosti DSB výhodu v porovnání s jejími konkurenty, kteří nabízejí spojení autobusem, a rovněž uplatňují integrovanou fakturaci. Komise tedy zastává názor, že fakturace spojení trajektem nevedla k nadměrné kompenzaci ve prospěch společnosti DSB.

| (384) | Komise se tedy domnívá, že dotčené kompenzace za veřejnou službu byly vypočteny v souladu s pravidly stanovenými v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

Komise se tedy domnívá, že dotčené kompenzace za veřejnou službu byly vypočteny v souladu s pravidly stanovenými v příloze nařízení (ES) č. 1370/2007.

| (385) | Komise proto dochází k závěru, že státní podpory obsažené ve smluvních platbách zaplacených v rámci smluv o veřejných službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB jsou slučitelné s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se provádí článek 93 SFEU. |
| --- | --- |

(385)

Komise proto dochází k závěru, že státní podpory obsažené ve smluvních platbách zaplacených v rámci smluv o veřejných službách uzavřených mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB jsou slučitelné s vnitřním trhem na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, kterým se provádí článek 93 SFEU.

8.3.3   DOPAD NĚKTERÝCH FISKÁLNÍCH OPATŘENÍ NA SLUČITELNOST KOMPENZACÍ ZA VEŘEJNOU SLUŽBU

| (386) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise ke zjištění, že dánské soukromé podniky, které vyvíjejí svou činnost v odvětvích osvobozených od DPH, jako je odvětví veřejné dopravy, podléhají režimu zvláštní daně ze mzdy („lønsumsafgift“). Zjistila ale také, že veřejné podniky jako DSB této dani nepodléhají. |
| --- | --- |

(386)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise ke zjištění, že dánské soukromé podniky, které vyvíjejí svou činnost v odvětvích osvobozených od DPH, jako je odvětví veřejné dopravy, podléhají režimu zvláštní daně ze mzdy („lønsumsafgift“). Zjistila ale také, že veřejné podniky jako DSB této dani nepodléhají.

| (387) | Druhý stěžovatel, společnost DKT, sice tvrdil, že osvobození DSB od této daně ze mzdy jí může poskytnout konkurenční výhodu, ale Komise se touto otázkou nezabývala, protože je předmětem celkového šetření Komise v rámci jiného řízení (54). Sám stěžovatel citoval parlamentní dotaz a odpověď, kterou za Komisi učinila paní Kroes (55). |
| --- | --- |

(387)

Druhý stěžovatel, společnost DKT, sice tvrdil, že osvobození DSB od této daně ze mzdy jí může poskytnout konkurenční výhodu, ale Komise se touto otázkou nezabývala, protože je předmětem celkového šetření Komise v rámci jiného řízení (54). Sám stěžovatel citoval parlamentní dotaz a odpověď, kterou za Komisi učinila paní Kroes (55).

| (388) | Dopisem ze dne 9. června 2009 informovala Komise společnost DKT, že se po prošetření dotčených opatření rozhodla výše uvedené řízení uzavřít. Komise uvedla, že mezi Komisí a dánskými orgány došlo k jednáním a výměnám informací s cílem získat vysvětlení k možným problémům a nejasnostem vyplývajícím z tohoto osvobození z hlediska pravidel o státních podporách. Za těchto okolností dánské orgány souhlasily se změnou svých právních předpisů. |
| --- | --- |

(388)

Dopisem ze dne 9. června 2009 informovala Komise společnost DKT, že se po prošetření dotčených opatření rozhodla výše uvedené řízení uzavřít. Komise uvedla, že mezi Komisí a dánskými orgány došlo k jednáním a výměnám informací s cílem získat vysvětlení k možným problémům a nejasnostem vyplývajícím z tohoto osvobození z hlediska pravidel o státních podporách. Za těchto okolností dánské orgány souhlasily se změnou svých právních předpisů.

| (389) | Komise tak zdůrazňuje, že Dánsko přijalo zákon č. 526 ze dne 25. června 2008, který odstraňuje jakoukoliv případnou nevyváženost mezi soukromými a veřejnými podniky při uplatňování daně ze mzdy. Zdůrazňuje také, že tento zákon vstoupil v platnost dne 1. ledna 2009 a že od tohoto dne podléhá DSB dani ze mzdy. |
| --- | --- |

(389)

Komise tak zdůrazňuje, že Dánsko přijalo zákon č. 526 ze dne 25. června 2008, který odstraňuje jakoukoliv případnou nevyváženost mezi soukromými a veřejnými podniky při uplatňování daně ze mzdy. Zdůrazňuje také, že tento zákon vstoupil v platnost dne 1. ledna 2009 a že od tohoto dne podléhá DSB dani ze mzdy.

| (390) | Pro účely tohoto šetření Komise zdůrazňuje, že osvobození DSB od této daně bylo zahrnuto do ukazatelů, které vedly ke stanovení výše smluvních plateb ve prospěch DSB v rámci smluv o veřejných službách, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Komise poznamenává, že osvobození od daně snížilo provozní náklady DSB při provozování dopravních služeb stanovených smlouvami o veřejných službách. Konstatuje, že při neexistenci osvobození by dánský stát musel zvýšit své smluvní platby o stejnou částku. |
| --- | --- |

(390)

Pro účely tohoto šetření Komise zdůrazňuje, že osvobození DSB od této daně bylo zahrnuto do ukazatelů, které vedly ke stanovení výše smluvních plateb ve prospěch DSB v rámci smluv o veřejných službách, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Komise poznamenává, že osvobození od daně snížilo provozní náklady DSB při provozování dopravních služeb stanovených smlouvami o veřejných službách. Konstatuje, že při neexistenci osvobození by dánský stát musel zvýšit své smluvní platby o stejnou částku.

| (391) | Komise se proto domnívá, že v případě, že by osvobození DSB od daně ze mzdy mělo představovat státní podporu, musela by být tato podpora považována za rovnocennou „dodatečným smluvním platbám“ ve výši rovnající se daňové zátěži, která je předmětem osvobození. Za tohoto předpokladu Komise konstatuje, že by uvedené „dodatečné smluvní platby“ nevedly k nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB. |
| --- | --- |

(391)

Komise se proto domnívá, že v případě, že by osvobození DSB od daně ze mzdy mělo představovat státní podporu, musela by být tato podpora považována za rovnocennou „dodatečným smluvním platbám“ ve výši rovnající se daňové zátěži, která je předmětem osvobození. Za tohoto předpokladu Komise konstatuje, že by uvedené „dodatečné smluvní platby“ nevedly k nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB.

| (392) | Komise ostatně poznamenává, že od 1. ledna 2009 společnost DSB podléhá dani ze mzdy. DSB se tím zvýšilo daňové zatížení, což má dopad na její provozní náklady nutné na provozování dopravních služeb stanovených ve smlouvách o veřejných službách. Dánské orgány uvedly, že dodatečné náklady DSB budou vyrovnány, aby se tato změna zohlednila v ukazatelích používaných pro výpočet smluvních plateb. |
| --- | --- |

(392)

Komise ostatně poznamenává, že od 1. ledna 2009 společnost DSB podléhá dani ze mzdy. DSB se tím zvýšilo daňové zatížení, což má dopad na její provozní náklady nutné na provozování dopravních služeb stanovených ve smlouvách o veřejných službách. Dánské orgány uvedly, že dodatečné náklady DSB budou vyrovnány, aby se tato změna zohlednila v ukazatelích používaných pro výpočet smluvních plateb.

| (393) | Komise se v tomto ohledu domnívá, že kompenzace dodatečných daňových nákladů vyplývajících z ukončení daňového osvobození společnosti DSB spadá do rámce obecné struktury systému kompenzací u smluv o veřejných službách. Komise si ověřila, že tato kompenzace přesně odpovídá dodatečné daňové zátěži DSB související výlučně s její činností v oblasti veřejné služby. |
| --- | --- |

(393)

Komise se v tomto ohledu domnívá, že kompenzace dodatečných daňových nákladů vyplývajících z ukončení daňového osvobození společnosti DSB spadá do rámce obecné struktury systému kompenzací u smluv o veřejných službách. Komise si ověřila, že tato kompenzace přesně odpovídá dodatečné daňové zátěži DSB související výlučně s její činností v oblasti veřejné služby.

| (394) | Komise proto dochází k závěru, že kompenzace poskytnutá dánským státem za daň ze mzdy, kterou nyní DSB platí, nevede k nadměrné kompenzaci, a je proto nutné ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Komise proto dochází k závěru, že kompenzace poskytnutá dánským státem za daň ze mzdy, kterou nyní DSB platí, nevede k nadměrné kompenzaci, a je proto nutné ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007.

9.   ZÁVĚR

| (395) | Komise se domnívá, že smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(395)

Komise se domnívá, že smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (396) | Komise přesto dochází k závěru, že tyto podpory jsou slučitelné s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007 za předpokladu, že Dánsko zavede do probíhajících smluv o veřejných službách mechanismus zpětné úhrady popsaný v tomto rozhodnutí, v 222. až 240. bodě odůvodnění a v 356. bodě odůvodnění. Za těchto podmínek zůstávají dotčené podpory slučitelné s vnitřním trhem až do vypršení platnosti probíhajících smluv o veřejných službách. |
| --- | --- |

(396)

Komise přesto dochází k závěru, že tyto podpory jsou slučitelné s vnitřním trhem podle nařízení (ES) č. 1370/2007 za předpokladu, že Dánsko zavede do probíhajících smluv o veřejných službách mechanismus zpětné úhrady popsaný v tomto rozhodnutí, v 222. až 240. bodě odůvodnění a v 356. bodě odůvodnění. Za těchto podmínek zůstávají dotčené podpory slučitelné s vnitřním trhem až do vypršení platnosti probíhajících smluv o veřejných službách.

| (397) | Posouzení slučitelnosti podpor, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, bylo provedeno na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, jež je použitelné v okamžiku, kdy Komise přijímá své rozhodnutí. |
| --- | --- |

(397)

Posouzení slučitelnosti podpor, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, bylo provedeno na základě nařízení (ES) č. 1370/2007, jež je použitelné v okamžiku, kdy Komise přijímá své rozhodnutí.

| (398) | Komise poznamenává, že pravidla posouzení stanovená v nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou v podstatě podobná pravidlům nařízení (EHS) č. 1191/69, jak byla uvedena a vykládána Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení. Konstatuje, že v tomto konkrétním případě by uplatnění nařízení (EHS) č. 1191/69 nevedlo k odlišnému závěru. |
| --- | --- |

(398)

Komise poznamenává, že pravidla posouzení stanovená v nařízení (ES) č. 1370/2007 jsou v podstatě podobná pravidlům nařízení (EHS) č. 1191/69, jak byla uvedena a vykládána Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení. Konstatuje, že v tomto konkrétním případě by uplatnění nařízení (EHS) č. 1191/69 nevedlo k odlišnému závěru.

| (399) | Dotčené podpory zůstávají slučitelné až do vypršení platnosti probíhajících smluv o veřejných službách. Jedná se o smlouvy uzavřené v roce 2004, to znamená smlouvy uzavřené v období od 26. července 2000 a před 3. prosincem 2009, bez postupu spravedlivého výběrového řízení a na dobu 10 let. Podpory tak spadají pod čl. 8 odst. 3 písm. d) a odst. 3 poslední a předposlední větu nařízení (ES) č. 1370/2007. Komise ale připomíná, že podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 přijmou členské státy opatření za účelem postupného dosažení souladu s pravidly uzavírání uvedených smluv podle ustanovení článku 5, a to před 3. prosincem 2019. |
| --- | --- |

(399)

Dotčené podpory zůstávají slučitelné až do vypršení platnosti probíhajících smluv o veřejných službách. Jedná se o smlouvy uzavřené v roce 2004, to znamená smlouvy uzavřené v období od 26. července 2000 a před 3. prosincem 2009, bez postupu spravedlivého výběrového řízení a na dobu 10 let. Podpory tak spadají pod čl. 8 odst. 3 písm. d) a odst. 3 poslední a předposlední větu nařízení (ES) č. 1370/2007. Komise ale připomíná, že podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1370/2007 přijmou členské státy opatření za účelem postupného dosažení souladu s pravidly uzavírání uvedených smluv podle ustanovení článku 5, a to před 3. prosincem 2019.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Smlouvy o veřejných dopravních službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností Danske Statsbaner představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Tyto podpory jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu článku 93 SFEU s výhradou dodržování ustanovení článků 2 a 3 tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Dánsko zavede do všech probíhajících smluv o veřejných službách uzavřených se společností Danske Statsbaner mechanismus zpětné úhrady popsaný v 222. až 240. bodě odůvodnění a v 356. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, jehož hlavní vlastnosti jsou následující:

| — | Úprava smluvních plateb na konci rozpočtového roku stanovením hrubého snížení, které se vypočte na základě následující rovnice:

  Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení |
| --- | --- |

—

Úprava smluvních plateb na konci rozpočtového roku stanovením hrubého snížení, které se vypočte na základě následující rovnice:

Celkové příjmy – přiměřený zisk – celkové výdaje = hrubé snížení

| — | Úprava hrubého snížení za účelem zohlednění růstu účinnosti a zlepšení kvality služeb podle následující rovnice a ukazatelů:

  Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – opravy (náklady Δ.+ osobokilometry Δ) = čisté snížení







  — | náklady Δ: snížení nákladů (na osobokilometry) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky na základě výpočtu: rozdíl v nákladech na osobokilometry (vyjádřený v procentech) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky vynásobený základem celkových nákladů, a |
| --- | --- | --- |

—

Úprava hrubého snížení za účelem zohlednění růstu účinnosti a zlepšení kvality služeb podle následující rovnice a ukazatelů:

Mechanismus zpětné úhrady = hrubé snížení – opravy (náklady Δ.+ osobokilometry Δ) = čisté snížení

—

náklady Δ: snížení nákladů (na osobokilometry) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky na základě výpočtu: rozdíl v nákladech na osobokilometry (vyjádřený v procentech) ve srovnání s průměrnými náklady za poslední čtyři roky vynásobený základem celkových nákladů, a

| — | osobokilometry Δ: zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech (0,80 DKK na osobokilometr), |
| --- | --- |

—

osobokilometry Δ: zvýšení osobní dopravy měřené v osobokilometrech (0,80 DKK na osobokilometr),

| — | celková výše snížení vyplývající ze zlepšení výkonnosti nesmí přesáhnout hrubé snížení za daný rok. Čisté snížení se tak nachází v rozmezí mezi nulou a hrubým snížením. |
| --- | --- |

—

celková výše snížení vyplývající ze zlepšení výkonnosti nesmí přesáhnout hrubé snížení za daný rok. Čisté snížení se tak nachází v rozmezí mezi nulou a hrubým snížením.

| — | Zavedení horní hranice mechanismu zpětné úhrady, která zaručí, že zisk zůstane přiměřený, podle následující rovnice a vlastností:









  — | Výpočet zohlední pouze tu část vlastního kapitálu, která odpovídá činnosti DSB v oblasti veřejné služby. |
| --- | --- | --- |

—

Zavedení horní hranice mechanismu zpětné úhrady, která zaručí, že zisk zůstane přiměřený, podle následující rovnice a vlastností:

Formula

—

Výpočet zohlední pouze tu část vlastního kapitálu, která odpovídá činnosti DSB v oblasti veřejné služby.

| — | Horní hranice přiměřeného zisku je stanovena na návratnost vlastního kapitálu ve výši 12 % s průměrem 10 % za tři roky. |
| --- | --- |

—

Horní hranice přiměřeného zisku je stanovena na návratnost vlastního kapitálu ve výši 12 % s průměrem 10 % za tři roky.

Článek 3

Případné kompenzace, které by měl podnik AnsaldoBreda zaplatit společnosti DSB za zpoždění v dodávkách kolejových vozidel, musejí být vráceny dánskému státu.

Článek 4

Dánsko informuje Komisi o opatřeních přijatých za účelem dosažení souladu s články 2 a 3 tohoto rozhodnutí do dvou měsíců po jeho oznámení.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 24. února 2010.

Za Komisi

JoaquínALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Oba soubory ustanovení jsou v podstatě stejné. Pro potřeby tohoto rozhodnutí je nutné případně chápat odkazy na články 107 a 108 SFEU jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 309, 4.12.2008, s. 14.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

3

(4)  Usnesení Soudu prvního stupně ze dne 25. listopadu 2009 ve věci Jørgen Andersen v. Komise, T-87/09.

4

Jørgen Andersen

Komise

(5)  Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Zákon č. 485 ze dne 1. července 1998 o založení nezávislého veřejného podniku DSB SV a DSB Cargo počínaje dnem 1. ledna 1999 („zákon o DSB“).

6

(7)  Činnosti v oblasti nákladní dopravy DSB byly postoupeny v roce 2001 společnosti Deutsche Bahn.

7

(8)  Železniční infrastrukturu nyní spravuje a její údržbu zajišťuje společnost Banedanmark, která je odděleným veřejným podnikem.

8

(9)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

9

(10)  Dánské orgány upřesnily, že různé výnosové účty byly připraveny na základě příspěvku a nikoliv na základě určitého systému účetnictví. Z účtů nebylo možné získat oddělené rozvahy pro každou z činností.

10

(11)  „Lov om jernbanevirksomhed m.v.“. Zákon č. 289 ze dne 18. května 1998 v pozdějším znění. Poslední konsolidované znění zákona je zákon č. 1171 ze dne 2. prosince 2004.

11

(12)  Smlouva obsahuje preambuli, 22 článků a 5 příloh.

12

(13)  Smlouva obsahuje preambuli, 10 článků a 9 příloh.

13

(14)  Viz výše uvedené výjimky.

14

(15)  Předpokládané údaje v okamžiku uzavření smlouvy.

15

(16)  Rozsudek ze dne 24. července 2003 ve věci Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“), C-280/00, Sb. rozh. 2003, s. I-7747.

16

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“

(17)  Nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách, v pozměněném znění (Úř. věst. L 169, 29.6.1991, s. 1). Oprava zveřejněna v Úř. věst. L 169, 29.6.1991, s. 1.

17

(18)  Rozsudek ze dne 16. března 2004 ve věci Danske Busvognmænd v. Komise, T-157/01, body 77 až 79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 67); viz zejména čl. 5 odst. 4.

19

(20)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. února 2008 ve věci BUPA a další v. Komise, T-289/03, Sb. rozh. 2008, s. II-81, bod 214.

20

BUPA

Komise

(21)  Důvěrná informace

21

(22)  Bernsteinova zpráva byla vypracována v roce 1993 na základě znaleckého posudku požadovaného dánským ministerstvem dopravy.

22

(23)  Především rozsudky ze dne 12. února 2008 ve věci BUPA a další v. Komise, T-289/03, Sb. rozh. 2008, s. II-81 a ze dne 22. října 2008 – TV 2/Danmark v. Komise, spojené věci T-309/04, T-317/04, T-329/04 a T-336/04, Sb. rozh. 2008, s. II-2935.

23

BUPA

Komise

TV 2/Danmark

Komise

(24)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

24

(25)  Viz obzvláště rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 604/2005 – Německo – Veřejná podpora pro provozovatele autobusů v okrese Wittenberg (Úř. věst. C 209, 31.8.2006, s. 7); bod 78 a následující.

25

(26)  Od 1. prosince 2009 se článek 86 Smlouvy o ES stal článkem 106 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Oba soubory ustanovení jsou v podstatě stejné. Pro potřeby tohoto rozhodnutí je nutné případně chápat odkazy na článek 106 SFEU jako odkazy na článek 86 Smlouvy o ES.

26

(27)  V tomto ohledu viz rozhodnutí Komise 2009/325/ES ze dne 26. listopadu 2008 o státní podpoře C3/08 (ex NN 102/05) – Česká republika, týkající se vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby pro dopravní podniky v Jihomoravském kraji (Úř. věst. L 97, 16.4.2009, s. 14); 111. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise 2009/845/ES ze dne 26. listopadu 2008, C 16/07 (ex NN 55/06) – Rakousko – Státní podpora pro podnik Postbus v okrese Lienz (Úř. věst. L 306, 20.11.2009, s. 26); 104. bod odůvodnění.

27

(28)  Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4.

28

(29)  Rozhodnutí Komise ze dne 23. října 2007 – C47/07 – Smlouva o závazku veřejné služby mezi podnikem Deutsche Bahn Regio a spolkovými zeměmi Berlín a Braniborsko (Úř. věst. C 35, 8.2.2008, s. 13).

29

(30)  Rozsudek ze dne 15. dubna 2008 ve věci Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) v. Komise, T-348/04.

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE)

Komise

(31)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

31

(32)  Částka 0,80 DKK přibližně odpovídá jednotkovému příjmu na osobokilometr v regionální a meziregionální železniční dopravě.

32

(33)  Komise kromě toho připomíná své rozhodnutí o zahájení řízení, které umožnilo zjistit, že DSB nemá žádnou explicitní nebo implicitní záruku dánského státu, která by jí umožnila získat výhodnější úvěrové podmínky, než jsou podmínky poskytované soukromým podnikům. Pro podobnou situaci a podobný závěr viz rozsudek ze dne 26. června 2008 ve věci SIC v. Komise, T-442/03, body 121 až 127.

33

(34)  Viz v tomto ohledu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství, zejména článek 16tohoto nařízení (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3); viz také Pokyny Společenství pro státní podporu v námořní dopravě, zejména odst. 9 druhá odrážka (Úř. věst. C 13, 17.1.2004, s. 3).

34

(35)  Viz rozsudek ze dne 26. června 2008 ve věci SIC v. Komise, T-442/03, Sb. rozh. 2008, s. II-1161, body 195–196, a také rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. února 2008 ve věci BUPA a další v. Komise, T-289/03, Sb. rozh. 2008, s. II-81, bod 166; a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. června 2005 ve věci Fred Olsen, SA v. Komise, T-17/02, Sb. rozh. 2005, s. II-2031, bod 216.

35

SIC

Komise

BUPA

Komise

Olsen

Komise

(36)  Dánský zákon č. 112 z roku 2004.

36

(37)  17. bod odůvodnění výše uvedeného rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2005.

37

(38)  Úř. věst. L 130, 15.6.1970, s. 1.

38

(39)  Výše uvedený rozsudek ze dne 24. července 2003, ve věci Altmark Trans, C-280/00, body 101, 106, 107.

39

(40)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  Viz rozsudek ze dne 11. prosince 2008 ve věci Freiststaat Sachsen v. Komise, C-334/07 P, Sb. rozh. 2008, s. II-9465, bod 43.

41

Freiststaat Sachsen

Komise

(42)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, bod 44.

42

(43)  C-334/07 P, Freiststaat Sachsen, bod 53.

43

(44)  Rozsudek ze dne 15. dubna 2008 ve věci Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE) v. Komise, T-348/04.

44

(45)  C 348/04, SIDE, bod 56.

45

(46)  Výpočty provedené na základě zprávy KPMG předložené Komisi dánskými orgány (tabulka 2.4 a aktualizované tabulky 2.2, 2.3 a 2.28).

46

(47)  Tato částka je určena na základě výsledku po zdanění, který je ve výhledovém rozpočtu na rok 2008 odhadován na 399 milionů DKK, a pravidla výběru dividend ve výši odpovídající polovině přebytku po zdanění vykázaného DSB, jak je uvedeno ve 102. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

47

(48)  Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4. I když se tento rámec běžně neuplatňuje na odvětví dopravy, lze zásady, které obsahuje, analogicky použít zejména tehdy, kdy se jedná o upřesnění nařízení (ES) č. 1370/2007. V tomto ohledu viz výše uvedené rozhodnutí o zahájení řízení a také rozhodnutí 2009/325/ES, 2009/845/ES a rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2007, C 31/07 – Irsko – Státní podpora pro autobusové společnosti Córas Iompair Éireann (Dublin Bus a Irish Bus) (Úř. věst. C 217, 15.9.2007, s. 44); rozhodnutí Komise ze dne 23. října 2007, C 47/07 – Německo – Smlouva o závazku veřejné služby mezi podnikem Deutsche Bahn Regio a spolkovými zeměmi Berlín a Braniborsko (Úř. věst. C 35, 8.2.2008, s. 13).

48

(49)  Viz poznámka pod čarou č. 30.

49

(50)  „Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union“, vypracoval ECORYS na objednávku Evropské komise, únor 2006. http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip

50

(51)  Komise provádí svá srovnání zejména na základě ekonomické výnosnosti (ROA – return on assets), aby se vyhnula problémům se srovnatelností, která souvisí s příliš velkými rozdíly mezi železničními podniky, pokud jde o struktury zadlužení/vlastní kapitál.

51

(52)  Rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2007, Státní podpora N 388/07 – Spojené království, Post Office Limited (POL) transformation programme (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 19), zejména 53. bod odůvodnění.

52

(53)  Cílový přístav trajektu na ostrově Bornholm.

53

(54)  U Komise je zaevidována stížnost pod číslem CP 78/2006.

54

(55)  Dopis paní Kroes paní Riis-Jørgensen ze dne 19. ledna 2009, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 7/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. července 2010

o státní podpoře C 34/08 (ex N 170/08), kterou hodlá Německo poskytnout podniku Deutsche Solar AG

(oznámeno pod číslem K(2010) 4489)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/4/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1)

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | Elektronickým oznámením ze dne 28. března 2008, které Komise zaevidovala téhož dne, sdělilo Německo Komisi v souladu s individuální ohlašovací povinností stanovenou v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 (2) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“), že chce podniku Deutsche Solar AG ve Freibergu (Sasko, Německo) poskytnout regionální podporu pro velký investiční projekt vybudování závodu na výrobu solárních destiček. |
| --- | --- |

(1)

Elektronickým oznámením ze dne 28. března 2008, které Komise zaevidovala téhož dne, sdělilo Německo Komisi v souladu s individuální ohlašovací povinností stanovenou v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 (2) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“), že chce podniku Deutsche Solar AG ve Freibergu (Sasko, Německo) poskytnout regionální podporu pro velký investiční projekt vybudování závodu na výrobu solárních destiček.

| (2) | Dne 27. února 2008 a dne 25. června 2008 se konala setkání zástupců útvarů Komise a Německa. Dopisem ze dne 28. května 2008 si Komise vyžádala dodatečné informace a dne 10. června 2008 zaslala žádost o informace. Tyto informace poskytlo Německo dopisem ze dne 16. června 2008. |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. února 2008 a dne 25. června 2008 se konala setkání zástupců útvarů Komise a Německa. Dopisem ze dne 28. května 2008 si Komise vyžádala dodatečné informace a dne 10. června 2008 zaslala žádost o informace. Tyto informace poskytlo Německo dopisem ze dne 16. června 2008.

| (3) | Dopisem ze dne 16. července 2008 (K(2008) 3507 v konečném znění) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 16. července 2008 (K(2008) 3507 v konečném znění) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 26. srpna 2008 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podpory předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 26. srpna 2008 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podpory předložily své připomínky.

| (5) | Dopisem ze dne 7. srpna 2008 (A/16575) a ze dne 26. září 2008 (A/19789) požádalo Německo o prodloužení lhůty pro sdělení připomínek. Dopisem ze dne 31. října 2008 (A/22972) a dopisem ze dne 2. prosince 2008 (A/25961) obdržela Komise připomínky Německa. Od třetích stran neobdržela Komise žádné připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 7. srpna 2008 (A/16575) a ze dne 26. září 2008 (A/19789) požádalo Německo o prodloužení lhůty pro sdělení připomínek. Dopisem ze dne 31. října 2008 (A/22972) a dopisem ze dne 2. prosince 2008 (A/25961) obdržela Komise připomínky Německa. Od třetích stran neobdržela Komise žádné připomínky.

| (6) | Dopisy ze dne 7. dubna 2009 (A/8226), 29. května 2009 (A/13120), 4. prosince 2009 (A/25461), 17. prosince 2009 (A/26433), 12. ledna 2010 (A/550), 26. dubna 2010 (A/7045), 14. května 2010 (A/8206) a 10. června 2010 (A/9628) poskytlo Německo Komisi dodatečné informace. |
| --- | --- |

(6)

Dopisy ze dne 7. dubna 2009 (A/8226), 29. května 2009 (A/13120), 4. prosince 2009 (A/25461), 17. prosince 2009 (A/26433), 12. ledna 2010 (A/550), 26. dubna 2010 (A/7045), 14. května 2010 (A/8206) a 10. června 2010 (A/9628) poskytlo Německo Komisi dodatečné informace.

| (7) | Dne 12. října 2009 se v Berlíně konalo setkání zástupců Komise a Německa a také investora. |
| --- | --- |

(7)

Dne 12. října 2009 se v Berlíně konalo setkání zástupců Komise a Německa a také investora.

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1   Cíl opatření

| (8) | Cílem projektu podpory je podpora regionálního rozvoje. Investice budou učiněny ve východoněmeckém Freibergu ve spolkové zemi Sasko, který je regionem splňujícím podmínky pro poskytnutí podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(8)

Cílem projektu podpory je podpora regionálního rozvoje. Investice budou učiněny ve východoněmeckém Freibergu ve spolkové zemi Sasko, který je regionem splňujícím podmínky pro poskytnutí podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.

| (9) | Německo hodlá podniku Deutsche Solar AG (dále jen „DS“) poskytnout pro vybudování závodu na výrobu solárních destiček regionální investiční podporu. Celkové způsobilé náklady oznámené investice dosáhnou částky 350 milionů EUR (v nominální hodnotě). |
| --- | --- |

(9)

Německo hodlá podniku Deutsche Solar AG (dále jen „DS“) poskytnout pro vybudování závodu na výrobu solárních destiček regionální investiční podporu. Celkové způsobilé náklady oznámené investice dosáhnou částky 350 milionů EUR (v nominální hodnotě).

2.2   Příjemce podpory

| (10) | Příjemcem finanční podpory je podnik DS, který vyrábí solární destičky z krystalického křemíku. DS je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví podniku SolarWorld AG (dále jen „SW“). Skupina SW, která vlastní výrobní závody v Německu, USA a Jižní Koreji, je v celosvětovém měřítku aktivní v oblasti fotovoltaického průmyslu, její činnost zahrnuje všechny stupně využití solární energie, od suroviny křemíku až po hotové solární elektrárny. Skupina SW vyrábí solární destičky, solární články a solární moduly, nikoli však integrované solární systémy (4). V roce 2009 měla skupina SW 2 000 zaměstnanců a vykázala konsolidovaný příjem ve výši více než jedné miliardy EUR. |
| --- | --- |

(10)

Příjemcem finanční podpory je podnik DS, který vyrábí solární destičky z krystalického křemíku. DS je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví podniku SolarWorld AG (dále jen „SW“). Skupina SW, která vlastní výrobní závody v Německu, USA a Jižní Koreji, je v celosvětovém měřítku aktivní v oblasti fotovoltaického průmyslu, její činnost zahrnuje všechny stupně využití solární energie, od suroviny křemíku až po hotové solární elektrárny. Skupina SW vyrábí solární destičky, solární články a solární moduly, nikoli však integrované solární systémy (4). V roce 2009 měla skupina SW 2 000 zaměstnanců a vykázala konsolidovaný příjem ve výši více než jedné miliardy EUR.

| (11) | Kromě plánovaného výrobního závodu ve Freibergu-Ost, který je předmětem oznámeného investičního projektu, vlastní DS ve Freibergu již dva jiné výrobní závody (jeden v průmyslovém parku Freiberg-Süd a druhý v průmyslovém parku Freiberg-Saxonia). Všechny tři výrobní závody jsou od sebe vzdáleny asi pět až šest kilometrů. V roce 2007 dosáhl obrat podniku DS 318 milionů EUR. V roce 2008 měl DS 770 zaměstnanců. Skupina SW má ve Freibergu další dceřiné společnosti ve stoprocentním vlastnictví, jsou to podniky Deutsche Cell GmbH (výroba solárních článků), Solar Factory GmbH (výroba solárních modulů), Sunicon AG (recyklace křemíku), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) a SolarWorld Solicium GmbH (výroba křemíku). Mimo to drží SW 49 % podíl v podniku JSSi GmbH (výroba křemíku), který sídlí ve Freibergu a s podnikem Evonik Degussa GmbH tvoří společný podnik. |
| --- | --- |

(11)

Kromě plánovaného výrobního závodu ve Freibergu-Ost, který je předmětem oznámeného investičního projektu, vlastní DS ve Freibergu již dva jiné výrobní závody (jeden v průmyslovém parku Freiberg-Süd a druhý v průmyslovém parku Freiberg-Saxonia). Všechny tři výrobní závody jsou od sebe vzdáleny asi pět až šest kilometrů. V roce 2007 dosáhl obrat podniku DS 318 milionů EUR. V roce 2008 měl DS 770 zaměstnanců. Skupina SW má ve Freibergu další dceřiné společnosti ve stoprocentním vlastnictví, jsou to podniky Deutsche Cell GmbH (výroba solárních článků), Solar Factory GmbH (výroba solárních modulů), Sunicon AG (recyklace křemíku), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) a SolarWorld Solicium GmbH (výroba křemíku). Mimo to drží SW 49 % podíl v podniku JSSi GmbH (výroba křemíku), který sídlí ve Freibergu a s podnikem Evonik Degussa GmbH tvoří společný podnik.

2.3   Projekt

2.3.1   Oznámený projekt (Freiberg-Ost)

| (12) | Německo oznámilo podporu určenou pro velký investiční projekt podniku DS, který představuje vybudování nového závodu na výrobu polykrystalických solárních destiček ve Freibergu-Ost. Nový výrobní závod má mít nominální roční kapacitu 500 MWp ročně (5). |
| --- | --- |

(12)

Německo oznámilo podporu určenou pro velký investiční projekt podniku DS, který představuje vybudování nového závodu na výrobu polykrystalických solárních destiček ve Freibergu-Ost. Nový výrobní závod má mít nominální roční kapacitu 500 MWp ročně (5).

| (13) | Projekt byl zahájen dne 18. prosince 2007. Měl by být dokončen v roce 2010 a do konce téhož roku by měl dosáhnout plné výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(13)

Projekt byl zahájen dne 18. prosince 2007. Měl by být dokončen v roce 2010 a do konce téhož roku by měl dosáhnout plné výrobní kapacity.

| (14) | Podnik DS uvedl, že díky projektu vznikne v daném regionu, který se vyznačuje velkou mírou nezaměstnanosti, nejméně 130 pracovních míst přímo a nepřímo stejný počet pracovních míst. |
| --- | --- |

(14)

Podnik DS uvedl, že díky projektu vznikne v daném regionu, který se vyznačuje velkou mírou nezaměstnanosti, nejméně 130 pracovních míst přímo a nepřímo stejný počet pracovních míst.

2.3.2   Dřívější projekty (Freiberg-Süd)

| (15) | V době, kdy byla podpora oznámena, informovalo Německo Komisi o plánované podpoře pro další investici v podniku DS (projekt P3 ve Freibergu-Süd), tento projekt měl být zahájen téměř souběžně s oznámeným projektem (dne 1. září 2007) a týkal se rozšíření stávajícího závodu na výrobu solárních destiček z 350 MWp na 500 MWp. Způsobilé náklady na projekt dosáhnou částky 49 milionů EUR (v nominální hodnotě). Pro tyto investice hodlalo Německo poskytnout regionální podporu v nominální hodnotě 14 milionů EUR. Od podpory pro projekt P3 však bylo upuštěno a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení informovalo Německo Komisi, že pro tento projekt nebyla vyplacena žádná státní podpora, a ani v budoucnu poskytnuta nebude. |
| --- | --- |

(15)

V době, kdy byla podpora oznámena, informovalo Německo Komisi o plánované podpoře pro další investici v podniku DS (projekt P3 ve Freibergu-Süd), tento projekt měl být zahájen téměř souběžně s oznámeným projektem (dne 1. září 2007) a týkal se rozšíření stávajícího závodu na výrobu solárních destiček z 350 MWp na 500 MWp. Způsobilé náklady na projekt dosáhnou částky 49 milionů EUR (v nominální hodnotě). Pro tyto investice hodlalo Německo poskytnout regionální podporu v nominální hodnotě 14 milionů EUR. Od podpory pro projekt P3 však bylo upuštěno a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení informovalo Německo Komisi, že pro tento projekt nebyla vyplacena žádná státní podpora, a ani v budoucnu poskytnuta nebude.

| (16) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení informovalo Německo Komisi o podpoře, která byla ještě před zmíněným projektem P3 poskytnuta na jiný investiční projekt podniku DS, tento projekt byl zahájen dne 1. června 2006, tj. během tříletého období počínaje zahájením oznámeného investičního projektu ve Freibergu-Ost. Projekt P2 se týká dřívějšího rozšíření stávajícího závodu na výrobu solárních destiček (z 270 na 350 MWp). Podpora obnášela 16 905 000 EUR v nominální hodnotě, přičemž způsobilé náklady obnášely 49 995 991 EUR v nominální hodnotě. Podpora byla poskytnuta v roce 2006 na základě stávajícího režimu podpor (6). |
| --- | --- |

(16)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení informovalo Německo Komisi o podpoře, která byla ještě před zmíněným projektem P3 poskytnuta na jiný investiční projekt podniku DS, tento projekt byl zahájen dne 1. června 2006, tj. během tříletého období počínaje zahájením oznámeného investičního projektu ve Freibergu-Ost. Projekt P2 se týká dřívějšího rozšíření stávajícího závodu na výrobu solárních destiček (z 270 na 350 MWp). Podpora obnášela 16 905 000 EUR v nominální hodnotě, přičemž způsobilé náklady obnášely 49 995 991 EUR v nominální hodnotě. Podpora byla poskytnuta v roce 2006 na základě stávajícího režimu podpor (6).

2.4   Právní základ

| (17) | Podpora ve prospěch oznámeného projektu Freiberg-Ost má být poskytnuta v rámci stávajícího režimu podpory, a to ve formě přímé dotace a investiční prémie. |
| --- | --- |

(17)

Podpora ve prospěch oznámeného projektu Freiberg-Ost má být poskytnuta v rámci stávajícího režimu podpory, a to ve formě přímé dotace a investiční prémie.

| (18) | Právním základem pro přímou dotaci bude „36. rámcový plán společného programu – zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (7). |
| --- | --- |

(18)

Právním základem pro přímou dotaci bude „36. rámcový plán společného programu – zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (7).

| (19) | Investiční prémie bude poskytnuta na základě „Zákona o investičních prémiích 2007“ (8) („Investitionszulagengesetz 2007“), popřípadě na základě jeho následné úpravy „Zákona o investičních prémiích 2010“ („Investitionszulagengesetz 2010“) (9). |
| --- | --- |

(19)

Investiční prémie bude poskytnuta na základě „Zákona o investičních prémiích 2007“ (8) („Investitionszulagengesetz 2007“), popřípadě na základě jeho následné úpravy „Zákona o investičních prémiích 2010“ („Investitionszulagengesetz 2010“) (9).

2.5   Investiční náklady

| (20) | Způsobilé investiční náklady oznámeného projektu Freiberg-Ost obnáší celkem 350 000 000 EUR v nominální hodnotě. Rozpis způsobilých nákladů na jednotlivé roky je následující:









  (v eurech) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Celkem |
| Způsobilé náklady | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

Způsobilé investiční náklady oznámeného projektu Freiberg-Ost obnáší celkem 350 000 000 EUR v nominální hodnotě. Rozpis způsobilých nákladů na jednotlivé roky je následující:

(v eurech)

2008

2009

2010

Celkem

Způsobilé náklady

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6   Financování projektu:

| (21) | Podnik DS bude oznámený projekt Freiberg-Ost financovat prostřednictvím vyžádané podpory a prostřednictvím vlastních zdrojů a (bankovních) půjček. Rozpis příslušných částek v nominální hodnotě podle zdroje je následující:






  (v eurech) |
| --- | --- |
| Zdroj | Částka |
| Vlastní zdroje | [...] (10) |
| Podpora podle společného programu a režim pro investiční prémie | 45 395 000 |
| Bankovní půjčka (nezajištěná státní zárukou) | (...) |
| Celkem | 350 000 000 |

(21)

Podnik DS bude oznámený projekt Freiberg-Ost financovat prostřednictvím vyžádané podpory a prostřednictvím vlastních zdrojů a (bankovních) půjček. Rozpis příslušných částek v nominální hodnotě podle zdroje je následující:

(v eurech)

Zdroj

Částka

Vlastní zdroje

[...] (10)

Podpora podle společného programu a režim pro investiční prémie

45 395 000

Bankovní půjčka (nezajištěná státní zárukou)

(...)

Celkem

350 000 000

2.7   Maximální intenzita regionální podpory

| (22) | Freiberg (svobodný stát Sasko) leží v regionu splňujícím podmínky pro poskytnutí podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU; podle pokynů k regionální podpoře a podle německé mapy regionální podpory (11), která platila v době oznámení, je v případě státní podpory pro velké podniky přípustná maximální intenzita podpory ve výši 30 % hrubého ekvivalentu podpory. |
| --- | --- |

(22)

Freiberg (svobodný stát Sasko) leží v regionu splňujícím podmínky pro poskytnutí podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU; podle pokynů k regionální podpoře a podle německé mapy regionální podpory (11), která platila v době oznámení, je v případě státní podpory pro velké podniky přípustná maximální intenzita podpory ve výši 30 % hrubého ekvivalentu podpory.

2.8   Výše a intenzita podpory

| (23) | Příjemce podpory požádal o podporu pro oznámený projekt dne 17. srpna 2007. Dopisem ze dne 22. srpna 2007 informovalo Německo příjemce podpory o tom, že projekt je způsobilý pro podporu. Německo přislíbilo, že neposkytne podporu dříve, než ji schválí Komise, a že podpora nepřekročí maximální částku podpory. |
| --- | --- |

(23)

Příjemce podpory požádal o podporu pro oznámený projekt dne 17. srpna 2007. Dopisem ze dne 22. srpna 2007 informovalo Německo příjemce podpory o tom, že projekt je způsobilý pro podporu. Německo přislíbilo, že neposkytne podporu dříve, než ji schválí Komise, a že podpora nepřekročí maximální částku podpory.

| (24) | Německo původně oznámilo, že na investiční projekt v podniku DS ve Freibergu-Ost poskytne regionální podporu v nominální hodnotě 48 milionů EUR. Komise však ohledně podpory zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti, zda projekt ve Freibergu-Süd, který již podporu obdržel, a oznámený projekt nejsou jedinou investicí ve smyslu bodu 60 pokynů k regionální podpoře; Komise se rovněž obávala, že oznámená intenzita podpory tak překročí maximální intenzitu (při uplatnění metody odpočtu podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře). |
| --- | --- |

(24)

Německo původně oznámilo, že na investiční projekt v podniku DS ve Freibergu-Ost poskytne regionální podporu v nominální hodnotě 48 milionů EUR. Komise však ohledně podpory zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti, zda projekt ve Freibergu-Süd, který již podporu obdržel, a oznámený projekt nejsou jedinou investicí ve smyslu bodu 60 pokynů k regionální podpoře; Komise se rovněž obávala, že oznámená intenzita podpory tak překročí maximální intenzitu (při uplatnění metody odpočtu podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře).

| (25) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení sdělilo Německo Komisi, že od poskytnutí podpory pro projekt P3 ve Freibergu-Süd upustilo. Kromě toto snížilo výši oznámené podpory pro projekt podniku DS ve Freibergu-Ost na 40 364 760 EUR (současná hodnota (12), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory; cílem bylo snížit celkovou výši podpory, která byla poskytnuta na způsobilé celkové náklady (současná hodnota 402 865 942 EUR) oznámeného projektu a dřívějších, během tří let realizovaných projektů P2 a P3, na přípustnou maximální intenzitu podpory (současná hodnota 55 749 652 EUR – 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory), pokud by projekt byl považován za jedinou investici. |
| --- | --- |

(25)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení sdělilo Německo Komisi, že od poskytnutí podpory pro projekt P3 ve Freibergu-Süd upustilo. Kromě toto snížilo výši oznámené podpory pro projekt podniku DS ve Freibergu-Ost na 40 364 760 EUR (současná hodnota (12), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory; cílem bylo snížit celkovou výši podpory, která byla poskytnuta na způsobilé celkové náklady (současná hodnota 402 865 942 EUR) oznámeného projektu a dřívějších, během tří let realizovaných projektů P2 a P3, na přípustnou maximální intenzitu podpory (současná hodnota 55 749 652 EUR – 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory), pokud by projekt byl považován za jedinou investici.

2.9   Obecné povinnosti

| (26) | Německo se Komisi zavázalo, že:






  — | během dvou měsíců po poskytnutí podpory zašle Komisi kopii dohody o státní podpoře s podpisem orgánu udělujícího povolení a podpisem příjemce, |
| --- | --- | --- |

(26)

Německo se Komisi zavázalo, že:

—

během dvou měsíců po poskytnutí podpory zašle Komisi kopii dohody o státní podpoře s podpisem orgánu udělujícího povolení a podpisem příjemce,

| — | bude každých pět let ode dne schválení podpory Komisí předkládat Komisi průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o provádění rozhodnutí o udělení podpory a informace o investičních projektech na stejném stanovišti/ve stejném výrobním závodě), |
| --- | --- |

—

bude každých pět let ode dne schválení podpory Komisí předkládat Komisi průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o provádění rozhodnutí o udělení podpory a informace o investičních projektech na stejném stanovišti/ve stejném výrobním závodě),

| — | předloží podrobnou závěrečnou zprávu, která bude vycházet z oznámeného plánu financování, a to během šesti měsíců po vyplacení poslední tranše podpory. |
| --- | --- |

—

předloží podrobnou závěrečnou zprávu, která bude vycházet z oznámeného plánu financování, a to během šesti měsíců po vyplacení poslední tranše podpory.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (27) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně této věci vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(27)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ohledně této věci vyjádřila Komise pochybnosti o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a pokynů k regionální podpoře.

| (28) | Aby nedocházelo k umělému dělení velkých investičních projektů na dílčí projekty s cílem obejít ustanovení pokynů k regionální podpoře, bude investiční projekt považován za „jedinou investici“ podle bodu 60 pokynů k regionální podpoře, pokud je počáteční investice provedená v období tří let jednou či více společnostmi a skládá se z dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem. |
| --- | --- |

(28)

Aby nedocházelo k umělému dělení velkých investičních projektů na dílčí projekty s cílem obejít ustanovení pokynů k regionální podpoře, bude investiční projekt považován za „jedinou investici“ podle bodu 60 pokynů k regionální podpoře, pokud je počáteční investice provedená v období tří let jednou či více společnostmi a skládá se z dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem.

| (29) | Poznámka pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře uvádí, že Komise při posouzení ekonomické neoddělitelnosti bere v úváhu technické, funkční a strategické souvislosti jakož i bezprostřední geografickou blízkost. |
| --- | --- |

(29)

Poznámka pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře uvádí, že Komise při posouzení ekonomické neoddělitelnosti bere v úváhu technické, funkční a strategické souvislosti jakož i bezprostřední geografickou blízkost.

| (30) | Pokud by byl oznámený projekt a projekt P3 Freiberg-Süd jedinou investicí, bylo by třeba na celkové způsobilé náklady těchto dvou projektů uplatnit vyměřovací mechanismus pro snižování podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře. Celková částka oznámené podpory a podpory poskytnuté na projekt P3 by v takovém případě překročila přípustnou maximální intenzitu podpory a přebytečná částka by byla neslučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. a). |
| --- | --- |

(30)

Pokud by byl oznámený projekt a projekt P3 Freiberg-Süd jedinou investicí, bylo by třeba na celkové způsobilé náklady těchto dvou projektů uplatnit vyměřovací mechanismus pro snižování podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře. Celková částka oznámené podpory a podpory poskytnuté na projekt P3 by v takovém případě překročila přípustnou maximální intenzitu podpory a přebytečná částka by byla neslučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. a).

| (31) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise poznamenala, že malou vzdálenost mezi stanovišti oznámeného projektu (Freiberg-Ost) a dřívějšího projektu P3 (Freiberg-Süd), která obnáší pouhých pět kilometrů, je možno považovat za bezprostřední geografickou blízkost. Komise dále konstatovala, že mezi oběma investicemi existují určité funkční a technické souvislosti jakož i silné strategické souvislosti. Z toho důvodu vyjádřila Komise pochyby ohledně názoru Německa, že oznámený projekt a projekt P3 ve Freibergu-Süd nejsou jedinou investicí (ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře), a vyzvala zúčastněné třetí strany, aby ohledně neoddělitelnosti obou investičních projektů DS ve Freibergu podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(31)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise poznamenala, že malou vzdálenost mezi stanovišti oznámeného projektu (Freiberg-Ost) a dřívějšího projektu P3 (Freiberg-Süd), která obnáší pouhých pět kilometrů, je možno považovat za bezprostřední geografickou blízkost. Komise dále konstatovala, že mezi oběma investicemi existují určité funkční a technické souvislosti jakož i silné strategické souvislosti. Z toho důvodu vyjádřila Komise pochyby ohledně názoru Německa, že oznámený projekt a projekt P3 ve Freibergu-Süd nejsou jedinou investicí (ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře), a vyzvala zúčastněné třetí strany, aby ohledně neoddělitelnosti obou investičních projektů DS ve Freibergu podaly své připomínky.

| (32) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení přezkoumala Komise, zda je oznámené opatření slučitelné s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře a zvláštními předpisy týkajících se velkých investičních projektů podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře a došla k závěru, že oznámené opatření je s nimi slučitelné. |
| --- | --- |

(32)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení přezkoumala Komise, zda je oznámené opatření slučitelné s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře a zvláštními předpisy týkajících se velkých investičních projektů podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře a došla k závěru, že oznámené opatření je s nimi slučitelné.

4.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (33) | Od ostatních stran neobdržela Komise žádné připomínky. |
| --- | --- |

(33)

Od ostatních stran neobdržela Komise žádné připomínky.

5.   STANOVISKO NĚMECKA

5.1   Původní stanoviska Německa

| (34) | Ve svých stanoviskách, které Německo původně poskytlo Komisi dne 31. října 2008 a 2. prosince 2008, vyjádřilo Německo názor, že kritéria zmíněná v bodu 60 a poznámce pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře (tj. geografická blízkost, technické, funkční a strategické souvislosti) nejsou vhodná pro určení, zda jsou dva investiční projekty „ekonomicky neoddělitelné“, neboť tyto faktory neobjasňují okolnosti, za kterých může být jeden projekt bez druhého považován za ekonomicky smysluplný. Německo dále uvedlo, že výklad právního termínu „ekonomická neoddělitelnost“ je jediným rozhodujícím kritériem pro rozhodnutí, zda je jeden projekt bez druhého ekonomicky proveditelný. |
| --- | --- |

(34)

Ve svých stanoviskách, které Německo původně poskytlo Komisi dne 31. října 2008 a 2. prosince 2008, vyjádřilo Německo názor, že kritéria zmíněná v bodu 60 a poznámce pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře (tj. geografická blízkost, technické, funkční a strategické souvislosti) nejsou vhodná pro určení, zda jsou dva investiční projekty „ekonomicky neoddělitelné“, neboť tyto faktory neobjasňují okolnosti, za kterých může být jeden projekt bez druhého považován za ekonomicky smysluplný. Německo dále uvedlo, že výklad právního termínu „ekonomická neoddělitelnost“ je jediným rozhodujícím kritériem pro rozhodnutí, zda je jeden projekt bez druhého ekonomicky proveditelný.

| (35) | Německo je dále přesvědčeno, že argument Komise, podle kterého existují mezi projekty ve Freibergu-Ost a Freibergu-Süd funkční a technické souvislosti, nepostačuje ke konstatování ekonomické neoddělitelnosti. Německo došlo k závěru, že důvody Komise pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení se zakládaly na nesprávném použití diskreční pravomoci Komise, která jí přísluší podle čl. 107 odst. 3 SFEU, což vedlo k nepřiměřenému rozhodnutí v neprospěch příjemců podpory. |
| --- | --- |

(35)

Německo je dále přesvědčeno, že argument Komise, podle kterého existují mezi projekty ve Freibergu-Ost a Freibergu-Süd funkční a technické souvislosti, nepostačuje ke konstatování ekonomické neoddělitelnosti. Německo došlo k závěru, že důvody Komise pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení se zakládaly na nesprávném použití diskreční pravomoci Komise, která jí přísluší podle čl. 107 odst. 3 SFEU, což vedlo k nepřiměřenému rozhodnutí v neprospěch příjemců podpory.

| (36) | Mimo to Německo podotklo, že je nepřiměřené uplatnit kritérium „geografické blízkosti“ s cílem předejít tak hromadění dotací, neboť ne všechna jazyková znění uvádí v poznámce pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře požadavek, že se výrobní závod musí nacházet v „bezprostřední“ geografické blízkosti (například francouzská verze neuvádí „bezprostřední“, nýbrž jen „geografickou“ blízkost). Německo tím dokazovalo, že kritéria uvedená v poznámce pod čarou č. 55 tedy nepředstavují jednotný právní rámec pro regulaci dotačních spirál. |
| --- | --- |

(36)

Mimo to Německo podotklo, že je nepřiměřené uplatnit kritérium „geografické blízkosti“ s cílem předejít tak hromadění dotací, neboť ne všechna jazyková znění uvádí v poznámce pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře požadavek, že se výrobní závod musí nacházet v „bezprostřední“ geografické blízkosti (například francouzská verze neuvádí „bezprostřední“, nýbrž jen „geografickou“ blízkost). Německo tím dokazovalo, že kritéria uvedená v poznámce pod čarou č. 55 tedy nepředstavují jednotný právní rámec pro regulaci dotačních spirál.

| (37) | Vzhledem k těmto důvodům došlo Německo k závěru, že projekty DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost nejsou ekonomicky neoddělitelné a nemohou tedy být považovány za jedinou investici ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře. Německo se domnívá, že se tedy oznámená podpora projektu Freiberg-Ost nemá snížit prostřednictvím uplatnění metody odpočtu na celkové způsobilé náklady na investice projektů DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k těmto důvodům došlo Německo k závěru, že projekty DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost nejsou ekonomicky neoddělitelné a nemohou tedy být považovány za jedinou investici ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře. Německo se domnívá, že se tedy oznámená podpora projektu Freiberg-Ost nemá snížit prostřednictvím uplatnění metody odpočtu na celkové způsobilé náklady na investice projektů DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost.

| (38) | Společně s původními stanovisky poskytlo Německo také aktualizované informace o investičních projektech, které od zahájení oznámeného projektu realizoval podnik DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost. Před provedením projektu P3 (rozšíření výrobní kapacity solárních destiček z 350 na 500 MWp) ve Freibergu-Süd byl v tom samém výrobním závodě proveden jiný projekt, a to projekt P2 (předešlé rozšíření výrobní kapacity solárních destiček z 270 na 350 MWp). Na tento projekt P2 byla rovněž poskytnuta podpora (v rámci stávajících režimů podpory). Německo dále sdělilo, že plánovaná podpora projektu P3 bude poskytnuta pouze ve formě investiční prémie (na základě „Zákona o investičních prémiích 2010“ („Investitionszulagengesetz 2010“). |
| --- | --- |

(38)

Společně s původními stanovisky poskytlo Německo také aktualizované informace o investičních projektech, které od zahájení oznámeného projektu realizoval podnik DS ve Freibergu-Süd a Freibergu-Ost. Před provedením projektu P3 (rozšíření výrobní kapacity solárních destiček z 350 na 500 MWp) ve Freibergu-Süd byl v tom samém výrobním závodě proveden jiný projekt, a to projekt P2 (předešlé rozšíření výrobní kapacity solárních destiček z 270 na 350 MWp). Na tento projekt P2 byla rovněž poskytnuta podpora (v rámci stávajících režimů podpory). Německo dále sdělilo, že plánovaná podpora projektu P3 bude poskytnuta pouze ve formě investiční prémie (na základě „Zákona o investičních prémiích 2010“ („Investitionszulagengesetz 2010“).

5.2   Další aktualizované informace, které byly poskytnuty Komisi – změny původního oznámení

| (39) | V návaznosti na svá původní stanoviska poskytlo Německo několikrát aktualizované informace o investičních projektech, které podporovaná skupina uskutečnila nebo má uskutečnit během tří let od zahájení oznámeného investičního projektu ve Freibergu-Süd. |
| --- | --- |

(39)

V návaznosti na svá původní stanoviska poskytlo Německo několikrát aktualizované informace o investičních projektech, které podporovaná skupina uskutečnila nebo má uskutečnit během tří let od zahájení oznámeného investičního projektu ve Freibergu-Süd.

| (40) | Konečnou situaci znázorňuje následující tabulka: | Freiberg-Süd (P2 – P3) | Freiberg-Ost | Freiberg-Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stav | Dřívější projekty P2 a P3, které nebylo třeba oznamovat | Oznámený projekt | Budoucí projekty |
| Výrobek | Solární destičky | Solární destičky | Solární moduly |
| Výrobní kapacita
  (v MWp) | mezi 270 a 350 (P2)
  mezi 350 a 500 (P3) | 500 | 300 |
| Zahájení opatření | 1.6.2006 (P2)
  1.9.2007 (P3) | 18.12.2007 | Léto/podzim 2010 |
| Způsobilé náklady
  (v nominální hodnotě, v eurech) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Výše podpory
  (v nominální hodnotě, v eurech) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Konečnou situaci znázorňuje následující tabulka:

Freiberg-Süd (P2 – P3)

Freiberg-Ost

Freiberg-Saxonia

Stav

Dřívější projekty P2 a P3, které nebylo třeba oznamovat

Oznámený projekt

Budoucí projekty

Výrobek

Solární destičky

Solární destičky

Solární moduly

Výrobní kapacita

(v MWp)

mezi 270 a 350 (P2)

mezi 350 a 500 (P3)

500

300

Zahájení opatření

1.6.2006 (P2)

1.9.2007 (P3)

18.12.2007

Léto/podzim 2010

Způsobilé náklady

(v nominální hodnotě, v eurech)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Výše podpory

(v nominální hodnotě, v eurech)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | Nejvýznamnější změny původního oznámení spočívají ve zrušení veškeré poskytnuté podpory projektu P3 ve Freibergu-Süd a snížení podpory poskytnuté na projekt ve Freibergu-Ost. Kromě toho ujistilo Německo Komisi, že na projekt P3 nebyla, resp. nebude vyplacena žádná podpora. |
| --- | --- |

(41)

Nejvýznamnější změny původního oznámení spočívají ve zrušení veškeré poskytnuté podpory projektu P3 ve Freibergu-Süd a snížení podpory poskytnuté na projekt ve Freibergu-Ost. Kromě toho ujistilo Německo Komisi, že na projekt P3 nebyla, resp. nebude vyplacena žádná podpora.

| (42) | V průběhu formálního vyšetřovacího řízení sdělilo Německo Komisi, že třebaže výslovně nesouhlasilo s tím, že oznámený projekt ve Freibergu-Ost a projekty ve Freibergu-Süd jsou jedinou investicí ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře, sníží celkovou výši podpory na způsobilé celkové náklady (současná hodnota 402 865 942 EUR) zmíněných tří projektů (P2, P3 a oznámeného projektu) na přípustnou maximální intenzitu podpory (současná hodnota 55 749 652 EUR – 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory), která by platila v případě, že by projekty byly pokládány za „jedinou investici“. |
| --- | --- |

(42)

V průběhu formálního vyšetřovacího řízení sdělilo Německo Komisi, že třebaže výslovně nesouhlasilo s tím, že oznámený projekt ve Freibergu-Ost a projekty ve Freibergu-Süd jsou jedinou investicí ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře, sníží celkovou výši podpory na způsobilé celkové náklady (současná hodnota 402 865 942 EUR) zmíněných tří projektů (P2, P3 a oznámeného projektu) na přípustnou maximální intenzitu podpory (současná hodnota 55 749 652 EUR – 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory), která by platila v případě, že by projekty byly pokládány za „jedinou investici“.

| (43) | Německo navíc informovalo Komisi o budoucím velkém investičním projektu (SF III) skupiny SW ve Freibergu-Saxonia (zřízení nového závodu na výrobu solárních modulů), který má začít během tří let od zahájení oznámeného projektu, a také oznámilo, že hodlá pro tento projekt poskytnout podporu. Německo se zavázalo, že podporu pro projektt SF III oznámí zvlášť a její poskytnutí podmíní schválením ze strany Komise. |
| --- | --- |

(43)

Německo navíc informovalo Komisi o budoucím velkém investičním projektu (SF III) skupiny SW ve Freibergu-Saxonia (zřízení nového závodu na výrobu solárních modulů), který má začít během tří let od zahájení oznámeného projektu, a také oznámilo, že hodlá pro tento projekt poskytnout podporu. Německo se zavázalo, že podporu pro projektt SF III oznámí zvlášť a její poskytnutí podmíní schválením ze strany Komise.

6.   PRÁVNÍ ZHODNOCENÍ PODPORY

6.1   Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU

| (44) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dospěla Komise k závěru, že finanční podpora, kterou hodlá Německo na základě stávajících ustanovení o regionální podpoře „Společného programu“ a „Zákona o investičních příspěvcích“ poskytnout podniku DS, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Proti tomuto závěru se Německo neohradilo. |
| --- | --- |

(44)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dospěla Komise k závěru, že finanční podpora, kterou hodlá Německo na základě stávajících ustanovení o regionální podpoře „Společného programu“ a „Zákona o investičních příspěvcích“ poskytnout podniku DS, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Proti tomuto závěru se Německo neohradilo.

6.2   Ohlašovací povinnost, zákonnost podpory a použitelné právo

| (45) | Německo oznámilo plánované opatření podpory ještě před jeho poskytnutím, dne 28. března 2008, a splnilo tak svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 SFEU jakož i svou individuální ohlašovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na vnitrostátní regionální investiční podporu (nařízení o blokové výjimce pro regionální podporu). |
| --- | --- |

(45)

Německo oznámilo plánované opatření podpory ještě před jeho poskytnutím, dne 28. března 2008, a splnilo tak svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 SFEU jakož i svou individuální ohlašovací povinnost podle čl. 7 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na vnitrostátní regionální investiční podporu (nařízení o blokové výjimce pro regionální podporu).

| (46) | Poté, co bylo konstatováno, že oznámené opatření je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být přezkoumáno, zda může být toto opatření považováno za slučitelné s vnitřním trhem. Opatření bylo přezkoumáno Komisí na základě pokynů k regionální podpoře (zejména oddílu 4.3 o velkých investičních projektech), neboť se týká regionální investiční podpory. |
| --- | --- |

(46)

Poté, co bylo konstatováno, že oznámené opatření je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být přezkoumáno, zda může být toto opatření považováno za slučitelné s vnitřním trhem. Opatření bylo přezkoumáno Komisí na základě pokynů k regionální podpoře (zejména oddílu 4.3 o velkých investičních projektech), neboť se týká regionální investiční podpory.

6.3   Slučitelnost podpory s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře

| (47) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že oznámená podpora má být zásadně poskytnuta na základě režimu podpory týkajícího se blokových výjimek a v souladu s tímto režimem týkajícího se blokových výjimek, které jsou slučitelné s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(47)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že oznámená podpora má být zásadně poskytnuta na základě režimu podpory týkajícího se blokových výjimek a v souladu s tímto režimem týkajícího se blokových výjimek, které jsou slučitelné s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře.

| (48) | Projekt mimo to představuje prvotní investici ve smyslu pokynů k regionální podpoře, neboť předpokládá vystavění nového výrobního závodu. Způsobilé investiční náklady byly stanoveny v souladu s pokyny k regionální podpoře a pravidla kumulace byla splněna. |
| --- | --- |

(48)

Projekt mimo to představuje prvotní investici ve smyslu pokynů k regionální podpoře, neboť předpokládá vystavění nového výrobního závodu. Způsobilé investiční náklady byly stanoveny v souladu s pokyny k regionální podpoře a pravidla kumulace byla splněna.

| (49) | Příjemce podpory, podnik DS, požádal o podporu, a než začal pracovat, Německo písemně potvrdilo, že projekt splňuje podmínky pro poskytnutí podpory, a přislíbilo poskytnout podporu s výhradou schválení ze strany Komise. |
| --- | --- |

(49)

Příjemce podpory, podnik DS, požádal o podporu, a než začal pracovat, Německo písemně potvrdilo, že projekt splňuje podmínky pro poskytnutí podpory, a přislíbilo poskytnout podporu s výhradou schválení ze strany Komise.

| (50) | Po ukončení projektu je podnik povinen zachovat investici v regionu ještě po dobu nejméně pěti let. |
| --- | --- |

(50)

Po ukončení projektu je podnik povinen zachovat investici v regionu ještě po dobu nejméně pěti let.

| (51) | Podnik DS má sám přispět částkou ve výši nejméně 25 % způsobilých nákladů formou, která není předmětem podpory. |
| --- | --- |

(51)

Podnik DS má sám přispět částkou ve výši nejméně 25 % způsobilých nákladů formou, která není předmětem podpory.

6.4   Slučitelnost s ustanoveními o podporách pro velké investiční projekty

6.4.1   Jediná investice a maximální intenzita podpory

| (52) | Aby nedocházelo k umělému dělení velkých investičních projektů na dílčí projekty s cílem obejít ustanovení pokynů k regionální podpoře, bude investiční projekt považován za „jedinou investici“ podle bodu 60 pokynů k regionální podpoře, pokud je počáteční investice provedená v období tří let jednou či více společnostmi a skládá se z dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem. |
| --- | --- |

(52)

Aby nedocházelo k umělému dělení velkých investičních projektů na dílčí projekty s cílem obejít ustanovení pokynů k regionální podpoře, bude investiční projekt považován za „jedinou investici“ podle bodu 60 pokynů k regionální podpoře, pokud je počáteční investice provedená v období tří let jednou či více společnostmi a skládá se z dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem.

| (53) | Namísto aby členské státy oznámily sjednocenou jedinou investici, mohou tíhnout k tomu, že oznámí více jednotlivých projektů s cílem dosáhnout po uplatnění metody odpočtu vyšší maximální intenzity podpory (bod 67 pokynů k regionální podpoře) (15). |
| --- | --- |

(53)

Namísto aby členské státy oznámily sjednocenou jedinou investici, mohou tíhnout k tomu, že oznámí více jednotlivých projektů s cílem dosáhnout po uplatnění metody odpočtu vyšší maximální intenzity podpory (bod 67 pokynů k regionální podpoře) (15).

| (54) | V tomto konkrétním případě zahájila Komise formální vyšetřovací řízení, neboť se obávala, že oznámená podpora překročí přípustnou maximální intenzitu, pokud by oznámený projekt a projektem P3 ve Freibergu-Süd, který již dříve podporu obdržel, společně tvořily jedinou investici.Projekt P3 je následovníkem projektu P2 (oba projekty se týkají postupného zvyšování výrobní kapacity stávajícího závodu na výrobu solárních destiček z 270 na 350 MW a poté z 350 na 500 MW), to je typický případ situace, za které mohou být dva projekty pokládány za jedinou investici: investice budou provedeny během tří let v bezprostřední geografické blízkosti (v tomtéž integrovaném výrobní závodě skupiny SW ve Freibergu-Süd) a vykazují jasné souvislosti, a to technické (stejné výrobky a výrobní technologie), funkční (stejné suroviny, společní dodavatelé/zákazníci, společné služby) a strategické (integrovaná strategie zvyšování kapacity, která se orientuje na tentýž trh). |
| --- | --- |

(54)

V tomto konkrétním případě zahájila Komise formální vyšetřovací řízení, neboť se obávala, že oznámená podpora překročí přípustnou maximální intenzitu, pokud by oznámený projekt a projektem P3 ve Freibergu-Süd, který již dříve podporu obdržel, společně tvořily jedinou investici.Projekt P3 je následovníkem projektu P2 (oba projekty se týkají postupného zvyšování výrobní kapacity stávajícího závodu na výrobu solárních destiček z 270 na 350 MW a poté z 350 na 500 MW), to je typický případ situace, za které mohou být dva projekty pokládány za jedinou investici: investice budou provedeny během tří let v bezprostřední geografické blízkosti (v tomtéž integrovaném výrobní závodě skupiny SW ve Freibergu-Süd) a vykazují jasné souvislosti, a to technické (stejné výrobky a výrobní technologie), funkční (stejné suroviny, společní dodavatelé/zákazníci, společné služby) a strategické (integrovaná strategie zvyšování kapacity, která se orientuje na tentýž trh).

| (55) | Německo zrušilo veškerou podporu projektu P3 a změnilo oznámení v tom smyslu, že intenzita podpory pro oznámený projekt byla snížena s cílem omezit celkovou podporu způsobilých celkových nákladů oznámeného projektu ve Freibergu-Ost a obou dřívějších projektů (P2 a P3) ve Freibergu-Süd na přípustnou maximální intenzitu, která by vyhovovala i situaci „jediné investice“ (všechny projekty, které budou během tří let zahájeny, tak budou zahrnuty). Z toho důvodu již Komise nemusí věc dále zkoumat a rozhodnout, zda oznámený projekt a dřívější projekty tvoří jedinou investici. |
| --- | --- |

(55)

Německo zrušilo veškerou podporu projektu P3 a změnilo oznámení v tom smyslu, že intenzita podpory pro oznámený projekt byla snížena s cílem omezit celkovou podporu způsobilých celkových nákladů oznámeného projektu ve Freibergu-Ost a obou dřívějších projektů (P2 a P3) ve Freibergu-Süd na přípustnou maximální intenzitu, která by vyhovovala i situaci „jediné investice“ (všechny projekty, které budou během tří let zahájeny, tak budou zahrnuty). Z toho důvodu již Komise nemusí věc dále zkoumat a rozhodnout, zda oznámený projekt a dřívější projekty tvoří jedinou investici.

| (56) | Německo souhlasilo s tím, že při výpočtu maximální intenzity podpory zohlední projekty P3 a P2, tzn. že při výpočtu bude postupovat tak, jako by se jednalo o „jedinou investici“, kterou tvoří oznámený projekt a oba dřívější projekty. |
| --- | --- |

(56)

Německo souhlasilo s tím, že při výpočtu maximální intenzity podpory zohlední projekty P3 a P2, tzn. že při výpočtu bude postupovat tak, jako by se jednalo o „jedinou investici“, kterou tvoří oznámený projekt a oba dřívější projekty.

| (57) | Proto byly způsobilé náklady diskontovány na hodnotu v roce, kdy byla poskytnuta první podpora pro projekt P2 (dne 12. září 2006) v souladu s bodem 41 pokynů k regionální podpoře, přičemž byly použity v ten den platné diskontní sazby (4,36 %): celkové náklady činí 402 865 942 EUR (současná hodnota). Přípustná maximální intenzita podpory (současná hodnota) činí pak v tomto případě 55 749 652 EUR (16), což odpovídá intenzitě podpory pro jedinou investici ve výši 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory. |
| --- | --- |

(57)

Proto byly způsobilé náklady diskontovány na hodnotu v roce, kdy byla poskytnuta první podpora pro projekt P2 (dne 12. září 2006) v souladu s bodem 41 pokynů k regionální podpoře, přičemž byly použity v ten den platné diskontní sazby (4,36 %): celkové náklady činí 402 865 942 EUR (současná hodnota). Přípustná maximální intenzita podpory (současná hodnota) činí pak v tomto případě 55 749 652 EUR (16), což odpovídá intenzitě podpory pro jedinou investici ve výši 14,06 % hrubého ekvivalentu podpory.

| (58) | Protože již bylo na projekt P2 poskytnuto 15 384 891 EUR (současná hodnota), přípustná maximální intenzita podpory pro oznámený projekt by činila 40 364 760 EUR (současná hodnota), to odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory. Protože Německo přislíbilo dodržet výši maximální intenzity podpory, může Komise dojít k závěru, že bude splněno snížení podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře dokonce i v tom případě, že by oznámený projekt a dřívější, v průběhu tří let podporované projekty tvořily jedinou investici. |
| --- | --- |

(58)

Protože již bylo na projekt P2 poskytnuto 15 384 891 EUR (současná hodnota), přípustná maximální intenzita podpory pro oznámený projekt by činila 40 364 760 EUR (současná hodnota), to odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory. Protože Německo přislíbilo dodržet výši maximální intenzity podpory, může Komise dojít k závěru, že bude splněno snížení podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře dokonce i v tom případě, že by oznámený projekt a dřívější, v průběhu tří let podporované projekty tvořily jedinou investici.

| (59) | Protože Německo přislíbilo, že podporu pro nadcházející zmíněný projekt SF III ve Freibergu-Saxonia oznámí samostatně a podmíní ji schválením ze strany Komise, nemusí Komise v tomto rozhodnutí stanovit, zda oznámený projekt a budoucí projekt SF III tvoří jedinou investici. |
| --- | --- |

(59)

Protože Německo přislíbilo, že podporu pro nadcházející zmíněný projekt SF III ve Freibergu-Saxonia oznámí samostatně a podmíní ji schválením ze strany Komise, nemusí Komise v tomto rozhodnutí stanovit, zda oznámený projekt a budoucí projekt SF III tvoří jedinou investici.

6.4.2   Slučitelnost s bodem 68 pokynů k regionální podpoře

| (60) | Rozhodnutí Komise o přípustnosti regionální podpory pro velké investiční projekty podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře závisí na tom, jaké podíly drží příjemce podpory na trhu před investicí a po ní, a rovněž na tom, jaké výrobní kapacity se díky investici dosáhne. Aby mohla Komise provést přezkum podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře, musí určit relevantní výrobkový a relevantní zeměpisný trh. |
| --- | --- |

(60)

Rozhodnutí Komise o přípustnosti regionální podpory pro velké investiční projekty podle bodu 68 pokynů k regionální podpoře závisí na tom, jaké podíly drží příjemce podpory na trhu před investicí a po ní, a rovněž na tom, jaké výrobní kapacity se díky investici dosáhne. Aby mohla Komise provést přezkum podle bodu 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře, musí určit relevantní výrobkový a relevantní zeměpisný trh.

| (61) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise konstatovala, že příslušným výrobkem, kterého se týká oznámený investiční projekt, jsou solární destičky z polykrystalického křemíku. |
| --- | --- |

(61)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise konstatovala, že příslušným výrobkem, kterého se týká oznámený investiční projekt, jsou solární destičky z polykrystalického křemíku.

| (62) | Komise nemohla vyloučit, že solární destičky vyráběné ve Freibergu-Ost nebudou alespoň částěčně interně využívány skupinou příjemců podpory k dalšímu zpracování na solární články a solární moduly. Proto Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zaujala v souladu s bodem 69 pokynů k regionální podpoře (týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem) stanovisko, že příslušným výrobkem, kterého se týká oznámený investiční projekt, jsou nejen solární destičky, nýbrž i solární články a solární moduly. Pro účely bodu 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře Komise dále konstatovala, že relevantním výrobkovým trhem je trh se solárními destičkami, solárními články a solárními moduly a relevantním zeměpisným trhem je celý svět. |
| --- | --- |

(62)

Komise nemohla vyloučit, že solární destičky vyráběné ve Freibergu-Ost nebudou alespoň částěčně interně využívány skupinou příjemců podpory k dalšímu zpracování na solární články a solární moduly. Proto Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení zaujala v souladu s bodem 69 pokynů k regionální podpoře (týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem) stanovisko, že příslušným výrobkem, kterého se týká oznámený investiční projekt, jsou nejen solární destičky, nýbrž i solární články a solární moduly. Pro účely bodu 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře Komise dále konstatovala, že relevantním výrobkovým trhem je trh se solárními destičkami, solárními články a solárními moduly a relevantním zeměpisným trhem je celý svět.

| (63) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vypočítala Komise tržní podíly podporované skupiny na všech významných trzích v období před a po investici (2006–2011), přičemž brala v úvahu nejnepříznivější možnou situaci, jaká by mohla nastat, tj. že trh po roce 2010 neporoste (neboť dostupná nezávislá studie neobsahuje žádnou prognózu pro období po roce 2010). Podle těchto výpočtů nepřesahují všechny podíly na trhu před investicí 20 % a po investici 15 %. Z toho důvodu Komise konstatovala, že hranice 25 % podílu na trhu nebude překročena, a došla k závěru, že oznámená podpora je v souladu s bodem 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(63)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vypočítala Komise tržní podíly podporované skupiny na všech významných trzích v období před a po investici (2006–2011), přičemž brala v úvahu nejnepříznivější možnou situaci, jaká by mohla nastat, tj. že trh po roce 2010 neporoste (neboť dostupná nezávislá studie neobsahuje žádnou prognózu pro období po roce 2010). Podle těchto výpočtů nepřesahují všechny podíly na trhu před investicí 20 % a po investici 15 %. Z toho důvodu Komise konstatovala, že hranice 25 % podílu na trhu nebude překročena, a došla k závěru, že oznámená podpora je v souladu s bodem 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.

| (64) | Průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby fotovoltaických výrobků v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001–2006 (35 %) byla značně vyšší než průměrná roční míra růstu HDP v EHP pro to samé období (1,97 %). Komise proto došla ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení k závěru, že není pochyb o tom, že průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby bude rovněž výrazně vyšší než 1,97 %, třebaže pro tyto meziprodukty nejsou pro EHP k dispozici žádná čísla. Z toho důvodu došla Komise k závěru, že oznámená podpora je v souladu s bodem 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(64)

Průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby fotovoltaických výrobků v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001–2006 (35 %) byla značně vyšší než průměrná roční míra růstu HDP v EHP pro to samé období (1,97 %). Komise proto došla ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení k závěru, že není pochyb o tom, že průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby bude rovněž výrazně vyšší než 1,97 %, třebaže pro tyto meziprodukty nejsou pro EHP k dispozici žádná čísla. Z toho důvodu došla Komise k závěru, že oznámená podpora je v souladu s bodem 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.

| (65) | Během formálního vyšetřovacího řízení nezjistila Komise žádné informace, které by zpochybnily závěry 60. až 64. bodu odůvodnění ohledně slučitelnosti podpory s bodem 68 pokynů k regionální podpoře. Z analýzy zpracované v rozhodnutí o zahájení řízení dále vyplývá, že podíly skupiny SW, které by měla v roce 2011 získat na všech relevantních trzích, nepřekročí 15 %, a tedy nehrozí nebezpečí, že by při přepočítání na základě novějších studií tržní podíly překročily 25 %. |
| --- | --- |

(65)

Během formálního vyšetřovacího řízení nezjistila Komise žádné informace, které by zpochybnily závěry 60. až 64. bodu odůvodnění ohledně slučitelnosti podpory s bodem 68 pokynů k regionální podpoře. Z analýzy zpracované v rozhodnutí o zahájení řízení dále vyplývá, že podíly skupiny SW, které by měla v roce 2011 získat na všech relevantních trzích, nepřekročí 15 %, a tedy nehrozí nebezpečí, že by při přepočítání na základě novějších studií tržní podíly překročily 25 %.

| (66) | Komise proto potvrdila své závěry, ke kterým došla v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, tedy že oznámená podpora je slučitelná s bodem 68 pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(66)

Komise proto potvrdila své závěry, ke kterým došla v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, tedy že oznámená podpora je slučitelná s bodem 68 pokynů k regionální podpoře.

6.5   Závěry

| (67) | Na základě tohoto právního zhodnocení podpory došla Komise k závěru, že oznámené opatření podpory je slučitelné s pokyny k regionální podpoře a s německou mapou regionální podpory, která byla platná v době oznámení, |
| --- | --- |

(67)

Na základě tohoto právního zhodnocení podpory došla Komise k závěru, že oznámené opatření podpory je slučitelné s pokyny k regionální podpoře a s německou mapou regionální podpory, která byla platná v době oznámení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

(1)   Podpora, kterou Spolková republika Německo hodlá poskytnout podniku Deutsche Solar AG ve výši 40 364 760 EUR (současná hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory, je ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie slučitelná s vnitřním trhem.

(2)   Poskytnutí podpory ve výši 40 364 760 EUR (současná hodnota), která odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,97 % hrubého ekvivalentu podpory, se povoluje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 6. července 2010.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 217, 26.8.2008, s. 19.,

1

(2)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

2

(3)  Viz pozn. pod čarou 1. Dne 28. dubna 2009 byla přijata oprava rozhodnutí a dne 28. srpna 2009 zveřejněna v Úředním věstníku (Úř. věst. C 203, 28.8.2009, s. 11).

3

(4)  Solární systémy skupina SW ani nevyrábí, ani neprodává. Drží však 29 % podíl na podniku Solarparc AG, pro nějž je výroba a instalace solárních systémů hlavní náplní činnosti. Při hodnocení trhu v této věci týkající se státní podpory však nebyl podnik SolarParc AG zohledněn, protože jde pouze o menšinový podíl.

4

(5)  Jeden megawatt peak (MWp) odpovídá 1 000 000 wattům peak (Wp). Watt peak je jednotka výkonnosti (jmenovitý výkon) solárních článků a solárních modulů. Tato jednotka míry je ve fotovoltaickém průmyslu obvyklým porovnávacím měřítkem technické výkonnosti solárních modulů a označuje jmenovitý výkon modulů za standardních testovacích podmínek.

5

(6)  Rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2003 o opatření státní podpory č. N 642/02 – prodloužení režimu podpory „Společný program – zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (Úř. věst. C 284, 27.11.2003, s. 5) a rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2005 o opatření státní podpory č. N 142a/04 – Zákon o investičních prémiích 2005 – standardní pravidla (Úř. věst. C 235, 23.9.2005, s. 4) a také vyňatý režim podpory XR 6/2007 – Zákon o investičních prémiích 2007 (Úř. věst. C 41, 24.2.2007, s. 9).

6

(7)  V souladu s článkem 8 nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu (nařízení o blokové výjimce pro regionální podporu) (Úř. věst. L 302, 1.11.2006, s. 29) poskytlo Německo Komisi krátký popis podpory, která má být poskytnuta. Popis byl zaevidován pod referenčním číslem XR 31/2007 (Úř. věst. C 102, 5.5.2007, s. 11).

7

(8)  V souladu s článkem 8 nařízení Komise (ES) č. 1628/2006, Německo předložilo přehled informací týkající se podpory, která může být poskytnuta na základě daného režimu podpory zaregistrovaném pod označením XR 6/2007 (Úř. věst. C 41, 24.2.2007, p. 9).

8

(9)  V souladu s článkem 9 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3) předložilo Německo Komisi krátký popis podpory, která má být poskytnuta, popis byl evidován pod referenčním číslem X 167/2008 (Úř. věst. C 280, 20.11.2009, s. 7).

9

(10)  Podléhá služebnímu tajemství.

10

(11)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2006 o opatření státní podpory č. N 459/06 – německá mapa regionální podpory 2007–2013 (Úř. věst. C 295, 5.12.2006, s. 6).

11

(12)  Diskontováno na rok, ve kterém byla projektu P2 poskytnuta první podpora (dne 12. září 2006), přičemž byly použity v ten den platné diskontní sazby (4,36 %).

12

(13)  Německo zrušilo původně plánovanou podporu projektu P3 ve výši 14 milionů EUR.

13

Německo zrušilo původně plánovanou podporu projektu P3 ve výši 14 milionů EUR.

(14)  Německo snížilo podporu oznámeného projektu ve Freibergu-Ost.

14

Německo snížilo podporu oznámeného projektu ve Freibergu-Ost.

(15)  Pokud by se jeden projekt v hodnotě přesahující 100 milionů EUR rozdělil na projekty dva, mohl by členský stát na každých prvních 50 milionů EUR nákladů na projekt (dohromady tedy dvakrát) v plné výši uplatnit maximální sazbu pro regionální podporu (snížení platné maximální sazby pro regionální podporu není nutné) a rovněž pokaždé (tedy dvakrát) uplatnit polovinu této maximální sazby na dalších 50 milionů EUR. Pro všechny způsobilé náklady, které přesahují částku 100 milionů EUR, se maximální sazba pro regionální podporu snižuje na třetinu (34 %).

15

(16)  K tomuto číslu se dospělo uplatněním maximální sazby pro regionální podporu ve výši 35 % hrubého ekvivalentu podpory pro způsobilé náklady týkající se projektu P2 (na základě německé mapy regionální podpory, která platila v době poskytnutí podpory na tento projekt – rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2003 o opatření státní podpory č. N 641/02 – německá mapa regionální podpory 2004–2006 (Úř. věst. C 186, 6.8.2003. s. 18)) a ve výši 30 % hrubého ekvivalentu podpory pro projekt P3 a oznámený projekt, neboť se v nové německé mapě regionální podpory, která platí od roku 2007, snížila standardní maximální sazba.

16

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 11.1.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 7/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 28. října 2009

o daňových odpisech finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu v zahraničních podnicích C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) zavedených Španělskem

(oznámeno pod číslem K(2009) 8107)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/5/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek (1) v souladu s výše uvedenými ustanoveními a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Několik poslanců Evropského parlamentu v písemných otázkách (č. E-4431/05, E-4772/05 a E-5800/06) uvedlo, že Španělsko zavedlo zvláštní režim, který podle jejich názoru poskytuje nespravedlivou daňovou pobídku španělským podnikům, které získaly významný podíl v zahraničních podnicích, a to na základě čl. 12 odst. 5 zákona o dani z příjmu právnických osob (Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades (královský legislativní dekret čo 4/2004 ze dne 5. března, kterým se schvaluje kodifikované znění zákona o dani z příjmu právnických osob (2), dále jen „TRLIS“). |
| --- | --- |

(1)

Několik poslanců Evropského parlamentu v písemných otázkách (č. E-4431/05, E-4772/05 a E-5800/06) uvedlo, že Španělsko zavedlo zvláštní režim, který podle jejich názoru poskytuje nespravedlivou daňovou pobídku španělským podnikům, které získaly významný podíl v zahraničních podnicích, a to na základě čl. 12 odst. 5 zákona o dani z příjmu právnických osob (Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades (královský legislativní dekret čo 4/2004 ze dne 5. března, kterým se schvaluje kodifikované znění zákona o dani z příjmu právnických osob (2), dále jen „TRLIS“).

| (2) | V písemné otázce č. P-5509/06 předložil poslanec Evropského parlamentu David Martin (PSE) Komisi stížnost na nepřátelské převzetí britského výrobce a distributora energie ScottishPower španělským elektrárenským a plynárenským podnikem Iberdrola, které se uskutečnilo prostřednictvím nákupu akcií. Podle tohoto poslance získal podnik Iberdrola nedovolený prospěch ze státní podpory ve formě daňové výhody plynoucí z akvizice. D. Martin požádal Komisi o přezkoumání všech otázek v oblasti hospodářské soutěže, které tato akvizice vyvolala. Uvedená akvizice byla oznámena Komisi dne 12. ledna 2007 za účelem posouzení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (3) (dále jen „nařízení o spojování“). V rozhodnutí ze dne 26. března 2007 (věc č. COMP/M.4517 – Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4), se Komise rozhodla nevznést proti oznamovanému spojení námitek a prohlásila je za slučitelné se společným trhem na základě čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(2)

V písemné otázce č. P-5509/06 předložil poslanec Evropského parlamentu David Martin (PSE) Komisi stížnost na nepřátelské převzetí britského výrobce a distributora energie ScottishPower španělským elektrárenským a plynárenským podnikem Iberdrola, které se uskutečnilo prostřednictvím nákupu akcií. Podle tohoto poslance získal podnik Iberdrola nedovolený prospěch ze státní podpory ve formě daňové výhody plynoucí z akvizice. D. Martin požádal Komisi o přezkoumání všech otázek v oblasti hospodářské soutěže, které tato akvizice vyvolala. Uvedená akvizice byla oznámena Komisi dne 12. ledna 2007 za účelem posouzení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (3) (dále jen „nařízení o spojování“). V rozhodnutí ze dne 26. března 2007 (věc č. COMP/M.4517 – Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (4), se Komise rozhodla nevznést proti oznamovanému spojení námitek a prohlásila je za slučitelné se společným trhem na základě čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování.

| (3) | Dopisy ze dne 15. ledna 2007 (D/50164) a ze dne 26. března 2007 (D-51351) požádala Komise španělské orgány o poskytnutí informací, které by umožnily posoudit, zda by čl. 12 odst. 5 TRLIS vzhledem k svému rozsahu a účinkům mohl představovat státní podporu a zda je slučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(3)

Dopisy ze dne 15. ledna 2007 (D/50164) a ze dne 26. března 2007 (D-51351) požádala Komise španělské orgány o poskytnutí informací, které by umožnily posoudit, zda by čl. 12 odst. 5 TRLIS vzhledem k svému rozsahu a účinkům mohl představovat státní podporu a zda je slučitelný se společným trhem.

| (4) | Španělské orgány na tyto otázky odpověděly dopisy ze dne 16. února (A/31454) a 4. června 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

(4)

Španělské orgány na tyto otázky odpověděly dopisy ze dne 16. února (A/31454) a 4. června 2007 (A/34596).

| (5) | Faxem ze dne 28. srpna 2007 Komise obdržela stížnost soukromého subjektu, že režim vytvořený čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje státní podporu a je neslučitelný se společným trhem. Stěžovatel požádal o zachování důvěrnosti ohledně jeho totožnosti. |
| --- | --- |

(5)

Faxem ze dne 28. srpna 2007 Komise obdržela stížnost soukromého subjektu, že režim vytvořený čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje státní podporu a je neslučitelný se společným trhem. Stěžovatel požádal o zachování důvěrnosti ohledně jeho totožnosti.

| (6) | Rozhodnutím ze dne 10. října 2007 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájila Komise ve věci daňových odpisů finančního goodwillu prováděných na základě čl. 12 odst. 5 TRLIS formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, protože tyto odpisy zřejmě splňovaly všechny podmínky k tomu, aby mohly být považovány za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. O rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy Komise informovala Španělsko. Toto rozhodnutí, v němž byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek, bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutím ze dne 10. října 2007 (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájila Komise ve věci daňových odpisů finančního goodwillu prováděných na základě čl. 12 odst. 5 TRLIS formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, protože tyto odpisy zřejmě splňovaly všechny podmínky k tomu, aby mohly být považovány za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. O rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy Komise informovala Španělsko. Toto rozhodnutí, v němž byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek, bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5).

| (7) | Dopisem ze dne 5. prosince 2007 Komise obdržela k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky Španělska. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 5. prosince 2007 Komise obdržela k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky Španělska.

| (8) | Od 18. ledna do 16. června 2008 Komise obdržela k uvedenému rozhodnutí připomínky třiceti dvou třetích stran. Třetí strany, které nepožádaly o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti, jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

Od 18. ledna do 16. června 2008 Komise obdržela k uvedenému rozhodnutí připomínky třiceti dvou třetích stran. Třetí strany, které nepožádaly o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti, jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

| (9) | Dopisy ze dne 9. dubna 2008 (D/51431), 15. května 2008 (D/51925), 22. května 2008 (D/52035) a 27. března 2009 (D/51271) zaslala Komise uvedené připomínky španělským orgánům, aby na ně mohly případně odpovědět. Španělské orgány předložily své stanovisko k připomínkám třetích stran v dopisech ze dne 30. června 2008 (A/12911) a 22. dubna 2009 (A/9531). |
| --- | --- |

(9)

Dopisy ze dne 9. dubna 2008 (D/51431), 15. května 2008 (D/51925), 22. května 2008 (D/52035) a 27. března 2009 (D/51271) zaslala Komise uvedené připomínky španělským orgánům, aby na ně mohly případně odpovědět. Španělské orgány předložily své stanovisko k připomínkám třetích stran v dopisech ze dne 30. června 2008 (A/12911) a 22. dubna 2009 (A/9531).

| (10) | Ve dnech 18. února 2008, 12. května a 8. června 2009 se uskutečnily technické schůzky mezi španělskými orgány a zástupci Komise s cílem mimo jiné objasnit určité aspekty používání předmětného režimu a výklad španělských právních předpisů důležitých pro rozbor této věci. |
| --- | --- |

(10)

Ve dnech 18. února 2008, 12. května a 8. června 2009 se uskutečnily technické schůzky mezi španělskými orgány a zástupci Komise s cílem mimo jiné objasnit určité aspekty používání předmětného režimu a výklad španělských právních předpisů důležitých pro rozbor této věci.

| (11) | Dne 7. dubna 2008 se sešli zástupci Komise a Banco de Santander S.A. Následně se 16. dubna 2008 uskutečnilo setkání zástupců Komise a advokátní kanceláří J &A Garrigues SL, zastupující několik třetích zúčastněných stran. Dne 2. července 2008 se konala schůzka zástupců Komise se společností Altadis S.A. a dne 12. února 2009 schůzka zástupců Komise a společnosti Telefónica S.A. |
| --- | --- |

(11)

Dne 7. dubna 2008 se sešli zástupci Komise a Banco de Santander S.A. Následně se 16. dubna 2008 uskutečnilo setkání zástupců Komise a advokátní kanceláří J &A Garrigues SL, zastupující několik třetích zúčastněných stran. Dne 2. července 2008 se konala schůzka zástupců Komise se společností Altadis S.A. a dne 12. února 2009 schůzka zástupců Komise a společnosti Telefónica S.A.

| (12) | Dne 14. července 2008 předložily španělské orgány ke spornému opatření dodatečné informace, zejména údaje z daňových přiznání za rok 2006, obsahující přehled daňových poplatníků, kteří sporného opatření využili (dále jen „sporné opatření“). |
| --- | --- |

(12)

Dne 14. července 2008 předložily španělské orgány ke spornému opatření dodatečné informace, zejména údaje z daňových přiznání za rok 2006, obsahující přehled daňových poplatníků, kteří sporného opatření využili (dále jen „sporné opatření“).

| (13) | Španělské orgány doplnily dne 16. června 2009 elektronickou poštou další skutečnosti a uvedly, že španělské podniky se při přeshraničním spojování podniků ve Společenství stále potýkají s různými překážkami. |
| --- | --- |

(13)

Španělské orgány doplnily dne 16. června 2009 elektronickou poštou další skutečnosti a uvedly, že španělské podniky se při přeshraničním spojování podniků ve Společenství stále potýkají s různými překážkami.

II.   PODROBNÝ POPIS SPORNÉHO OPATŘENÍ

| (14) | Předmětem sporného opatření je daňový odpis finančního goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v cílovém zahraničním podniku. |
| --- | --- |

(14)

Předmětem sporného opatření je daňový odpis finančního goodwillu vzniklého nabytím významného podílu v cílovém zahraničním podniku.

| (15) | Opatření se řídí ustanovením čl. 12 odst. 5 TRLIS. Tento článek byl na základě čl. 2 odst. 5 zákona č. 24/2001 ze dne 27. prosince 2001 doplněn do zákona o dani z příjmu právnických osob č. 43/1995 ze dne 27. prosince 1995. Královským legislativním dekretem č. 4/2004 ze dne 5. března 2004 byly změny provedené k tomuto datu v zákoně o dani z příjmu právnických osob začleněny do úplného znění. |
| --- | --- |

(15)

Opatření se řídí ustanovením čl. 12 odst. 5 TRLIS. Tento článek byl na základě čl. 2 odst. 5 zákona č. 24/2001 ze dne 27. prosince 2001 doplněn do zákona o dani z příjmu právnických osob č. 43/1995 ze dne 27. prosince 1995. Královským legislativním dekretem č. 4/2004 ze dne 5. března 2004 byly změny provedené k tomuto datu v zákoně o dani z příjmu právnických osob začleněny do úplného znění.

| (16) | Komise si je vědoma skutečnosti, že španělské právní předpisy prošly od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení vývojem (6), přesto se však domnívá, že poslední úpravy nemohou změnit povahu pochybností vyjádřených v rozhodnutí o zahájení řízení. V zájmu jasnosti Komise v tomto rozhodnutí odkazuje na čísla španělských právních předpisů tak, jak jsou uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, ačkoli v nich mohlo mezitím dojít ke změnám. Pokud se bude jednat o nový právní předpis, bude tato skutečnost výslovně uvedena. |
| --- | --- |

(16)

Komise si je vědoma skutečnosti, že španělské právní předpisy prošly od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení vývojem (6), přesto se však domnívá, že poslední úpravy nemohou změnit povahu pochybností vyjádřených v rozhodnutí o zahájení řízení. V zájmu jasnosti Komise v tomto rozhodnutí odkazuje na čísla španělských právních předpisů tak, jak jsou uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, ačkoli v nich mohlo mezitím dojít ke změnám. Pokud se bude jednat o nový právní předpis, bude tato skutečnost výslovně uvedena.

| (17) | Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS „Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales“ vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2002. Jeho podstatou je, že podnik podléhající daňové povinnosti ve Španělsku může snižovat zdanitelný příjem o finanční goodwill, který vznikl nabytím nejméně 5 % podílu v zahraničním podniku, ve stejných částkách za rok, a to nejdéle po 20 let následujících po nabytí tohoto podílu. |
| --- | --- |

(17)

Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS „Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales“ vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2002. Jeho podstatou je, že podnik podléhající daňové povinnosti ve Španělsku může snižovat zdanitelný příjem o finanční goodwill, který vznikl nabytím nejméně 5 % podílu v zahraničním podniku, ve stejných částkách za rok, a to nejdéle po 20 let následujících po nabytí tohoto podílu.

| (18) | Goodwillem se rozumí hodnota dobré pověsti podniku, dobrých vztahů s klienty, kvalifikace zaměstnanců a dalších obdobných faktorů, u nichž lze očekávat, že v budoucnosti přinesou větší než zřejmý zisk. Podle španělských účetních zásad (7) se cena uhrazená za akvizici podniku, která přesahuje tržní cenu aktiv tvořících ve svém součtu podnik, nazývá goodwill a musí se účtovat odděleně jako dlouhodobý nehmotný majetek od okamžiku, kdy nabývající podnik převezme nad cílovým podnikem kontrolu (8). |
| --- | --- |

(18)

Goodwillem se rozumí hodnota dobré pověsti podniku, dobrých vztahů s klienty, kvalifikace zaměstnanců a dalších obdobných faktorů, u nichž lze očekávat, že v budoucnosti přinesou větší než zřejmý zisk. Podle španělských účetních zásad (7) se cena uhrazená za akvizici podniku, která přesahuje tržní cenu aktiv tvořících ve svém součtu podnik, nazývá goodwill a musí se účtovat odděleně jako dlouhodobý nehmotný majetek od okamžiku, kdy nabývající podnik převezme nad cílovým podnikem kontrolu (8).

| (19) | Podle španělských daňových zásad se s výjimkou sporného opatření může goodwill odepisovat výlučně po provedení podnikové kombinace ve formě akvizice či vkladu všech aktiv nezávislých podniků nebo po fúzi či rozdělení podniku. |
| --- | --- |

(19)

Podle španělských daňových zásad se s výjimkou sporného opatření může goodwill odepisovat výlučně po provedení podnikové kombinace ve formě akvizice či vkladu všech aktiv nezávislých podniků nebo po fúzi či rozdělení podniku.

| (20) | Ve španělské daňové soustavě se „finančním goodwillem“ rozumí goodwill, který by byl zaúčtován, pokud by bylo provedeno spojení podniku držícího podíl a podniku, v němž byl podíl získán (cílového podniku). Výrazem „finanční goodwill“ uvedeným v čl. 12 odst. 5 TRLIS se tedy do oblasti nabývání podílů zavádí pojem obecně užívaný při převodu aktiv či při podnikové kombinaci. Podle tohoto článku se finanční goodwill určuje odečtením tržní hodnoty dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku cílového podniku od kupní ceny za nabytí podílu. |
| --- | --- |

(20)

Ve španělské daňové soustavě se „finančním goodwillem“ rozumí goodwill, který by byl zaúčtován, pokud by bylo provedeno spojení podniku držícího podíl a podniku, v němž byl podíl získán (cílového podniku). Výrazem „finanční goodwill“ uvedeným v čl. 12 odst. 5 TRLIS se tedy do oblasti nabývání podílů zavádí pojem obecně užívaný při převodu aktiv či při podnikové kombinaci. Podle tohoto článku se finanční goodwill určuje odečtením tržní hodnoty dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku cílového podniku od kupní ceny za nabytí podílu.

| (21) | Podle čl. 12 odst. 5 TRLIS je odpis finančního goodwillu podmíněn splněním následujících požadavků stanovených v článku 21 tohoto právního předpisu:






  a) | přímý či nepřímý podíl španělského podniku musí v zahraničním podniku dosahovat nejméně 5 % nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku (9); |
| --- | --- | --- |

(21)

Podle čl. 12 odst. 5 TRLIS je odpis finančního goodwillu podmíněn splněním následujících požadavků stanovených v článku 21 tohoto právního předpisu:

a)

přímý či nepřímý podíl španělského podniku musí v zahraničním podniku dosahovat nejméně 5 % nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku (9);

| b) | zahraniční podnik musí podléhat dani podobného typu jako ve Španělsku. Tato podmínka je považována za splněnou, je-li podnik, v němž byl získán podíl, usazen v zemi, s níž Španělsko podepsalo dohodu o zamezení dvojího mezinárodního zdanění a o zabránění daňovému úniku (10); |
| --- | --- |

b)

zahraniční podnik musí podléhat dani podobného typu jako ve Španělsku. Tato podmínka je považována za splněnou, je-li podnik, v němž byl získán podíl, usazen v zemi, s níž Španělsko podepsalo dohodu o zamezení dvojího mezinárodního zdanění a o zabránění daňovému úniku (10);

| c) | příjmy zahraničního podniku pocházejí především z podnikatelské činnosti v zahraničí. Tato podmínka je splněna, pokud nejméně 85 % příjmů podniku, v němž byl získán podíl:






  i) | není zahrnuto do základu daně z důvodu použití španělského mechanismu mezinárodní daňové transparentnosti a je zdaněno jako zisk vytvořený ve Španělsku (11). Za příjmy splňující tuto podmínku se považují zejména příjmy z následujících činností:






  — | velkoobchodní činnost, pokud je zboží dodáváno kupujícím v zemi nebo na území, kde je usazen cílový subjekt, nebo v každé jiné zemi nebo na jiném území, které se nenachází ve Španělsku, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

příjmy zahraničního podniku pocházejí především z podnikatelské činnosti v zahraničí. Tato podmínka je splněna, pokud nejméně 85 % příjmů podniku, v němž byl získán podíl:

i)

není zahrnuto do základu daně z důvodu použití španělského mechanismu mezinárodní daňové transparentnosti a je zdaněno jako zisk vytvořený ve Španělsku (11). Za příjmy splňující tuto podmínku se považují zejména příjmy z následujících činností:

—

velkoobchodní činnost, pokud je zboží dodáváno kupujícím v zemi nebo na území, kde je usazen cílový subjekt, nebo v každé jiné zemi nebo na jiném území, které se nenachází ve Španělsku,

| — | služby poskytované subjektům, které nejsou daňovými rezidenty ve Španělsku, |
| --- | --- |

—

služby poskytované subjektům, které nejsou daňovými rezidenty ve Španělsku,

| — | finanční služby poskytované subjektům, které nejsou daňovými rezidenty ve Španělsku, |
| --- | --- |

—

finanční služby poskytované subjektům, které nejsou daňovými rezidenty ve Španělsku,

| — | pojišťovací služby v souvislosti s riziky, která se nenacházejí ve Španělsku. |
| --- | --- |

—

pojišťovací služby v souvislosti s riziky, která se nenacházejí ve Španělsku.

| ii) | jsou příjmy z dividend, pokud jsou splněny podmínky ohledně povahy příjmu z podílu stanovené v čl. 21 odst. 1 písm. a) a výše přímého či nepřímého podílu španělského podniku (čl. 21 odst. 1 písm. c) bod 2 TRLIS) (12). |
| --- | --- |

ii)

jsou příjmy z dividend, pokud jsou splněny podmínky ohledně povahy příjmu z podílu stanovené v čl. 21 odst. 1 písm. a) a výše přímého či nepřímého podílu španělského podniku (čl. 21 odst. 1 písm. c) bod 2 TRLIS) (12).

| (22) | Kromě sporného opatření je vhodné krátce vyložit ta ustanovení TRLIS, na něž se v tomto rozhodnutí odkazuje:






  a) | V článku 11 TRLIS (13)„Correcciones de valor: amortizaciones“, který je obsažen v kapitole IV TRLIS definující pojem „základ daně“, stanoví odstavec 4, že odpis goodwillu vzniklého nabytím podílu lze provádět nejméně po dobu 20 let za splnění následujících podmínek: i) goodwill vznikl úplatným nabytím podílu; ii) prodávající není spřízněnou osobou nabývajícího podniku. Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení byly v tomto ustanovení provedeny změny zákonem č. 16/2007 ze dne 4. července 2007, které objasňují, že pokud není splněna podmínka ii), za uhrazenou částku použitou pro výpočet goodwillu se považuje částka, kterou by podnik ze stejné skupiny uhradil za nabytí podílu prodávajícímu, s nímž není v žádném vztahu. Na základě těchto změn se dále vyžaduje, aby iii) byla vytvořena nedisponibilní rezerva v podobné výši. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kromě sporného opatření je vhodné krátce vyložit ta ustanovení TRLIS, na něž se v tomto rozhodnutí odkazuje:

a)

V článku 11 TRLIS (13)„Correcciones de valor: amortizaciones“, který je obsažen v kapitole IV TRLIS definující pojem „základ daně“, stanoví odstavec 4, že odpis goodwillu vzniklého nabytím podílu lze provádět nejméně po dobu 20 let za splnění následujících podmínek: i) goodwill vznikl úplatným nabytím podílu; ii) prodávající není spřízněnou osobou nabývajícího podniku. Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení byly v tomto ustanovení provedeny změny zákonem č. 16/2007 ze dne 4. července 2007, které objasňují, že pokud není splněna podmínka ii), za uhrazenou částku použitou pro výpočet goodwillu se považuje částka, kterou by podnik ze stejné skupiny uhradil za nabytí podílu prodávajícímu, s nímž není v žádném vztahu. Na základě těchto změn se dále vyžaduje, aby iii) byla vytvořena nedisponibilní rezerva v podobné výši.

| b) | Ustanovení čl. 12 odst. 3 TRLIS v kapitole IV umožňuje částečný odpočet podílu na kapitálu vnitrostátních a zahraničních podniků, které nejsou kotovány na sekundárním trhu, a to maximálně ve výši rozdílu teoretické účetní hodnoty na začátku a konci zdaňovacího období. Sporné opatření se může použít ve spojení s tímto článkem (14). |
| --- | --- |

b)

Ustanovení čl. 12 odst. 3 TRLIS v kapitole IV umožňuje částečný odpočet podílu na kapitálu vnitrostátních a zahraničních podniků, které nejsou kotovány na sekundárním trhu, a to maximálně ve výši rozdílu teoretické účetní hodnoty na začátku a konci zdaňovacího období. Sporné opatření se může použít ve spojení s tímto článkem (14).

| c) | Ustanovení čl. 89 odst. 3 TRLIS v článku 89 s názvem „Participaciones en el capital de la entidad transmitente y de la entidad adquirente“ je obsažen v kapitole VII hlavy VIII „Régimen especial de las fusiones, escisiones, aportaciones de activos y canje de valores“. V tomto odstavci se upravuje odpis goodwillu vyplývající z restrukturalizace podniku. Podle tohoto ustanovení je pro použití čl. 11 odst. 4 na goodwill vyplývající z podnikové kombinace nezbytné splnit následující podmínky: i) nejméně 5 % podíl v cílovém podniku před podnikovou kombinací; ii) je třeba prokázat, že goodwill byl zdaněn na straně prodávajícího iii) a že mezi prodávajícím a nabyvatelem neexistuje vztah spřízněnosti. Není-li splněna podmínka iii), musí daňově uplatněná částka odpovídat nevratnému snížení hodnoty nehmotného majetku. |
| --- | --- |

c)

Ustanovení čl. 89 odst. 3 TRLIS v článku 89 s názvem „Participaciones en el capital de la entidad transmitente y de la entidad adquirente“ je obsažen v kapitole VII hlavy VIII „Régimen especial de las fusiones, escisiones, aportaciones de activos y canje de valores“. V tomto odstavci se upravuje odpis goodwillu vyplývající z restrukturalizace podniku. Podle tohoto ustanovení je pro použití čl. 11 odst. 4 na goodwill vyplývající z podnikové kombinace nezbytné splnit následující podmínky: i) nejméně 5 % podíl v cílovém podniku před podnikovou kombinací; ii) je třeba prokázat, že goodwill byl zdaněn na straně prodávajícího iii) a že mezi prodávajícím a nabyvatelem neexistuje vztah spřízněnosti. Není-li splněna podmínka iii), musí daňově uplatněná částka odpovídat nevratnému snížení hodnoty nehmotného majetku.

| d) | Článek 21 TRLIS s názvem „Exención para evitar la doble imposición económica internacional sobre dividendos y rentas de fuente extranjera derivadas de la transmisión de valores representativos de los fondos propios de entidades no residentes en territorio español“ je součástí kapitoly IV TRLIS. Tento článek upravuje podmínky, za nichž jsou osvobozeny od daně dividendy nebo podíl na zisku vyplacený společností neusazenou na španělském území, které obdrží podnik s daňovým domicilem ve Španělsku. |
| --- | --- |

d)

Článek 21 TRLIS s názvem „Exención para evitar la doble imposición económica internacional sobre dividendos y rentas de fuente extranjera derivadas de la transmisión de valores representativos de los fondos propios de entidades no residentes en territorio español“ je součástí kapitoly IV TRLIS. Tento článek upravuje podmínky, za nichž jsou osvobozeny od daně dividendy nebo podíl na zisku vyplacený společností neusazenou na španělském území, které obdrží podnik s daňovým domicilem ve Španělsku.

| e) | Článek 22 s názvem „Exención de determinadas rentas obtenidas en el extranjero a través de un establecimiento permanente“ je začleněn do hlavy IV TRLIS. Tento článek upravuje podmínky, za nichž jsou osvobozeny od daně příjmy plynoucí ze zahraničí prostřednictvím stálé provozovny umístěné mimo španělské území. |
| --- | --- |

e)

Článek 22 s názvem „Exención de determinadas rentas obtenidas en el extranjero a través de un establecimiento permanente“ je začleněn do hlavy IV TRLIS. Tento článek upravuje podmínky, za nichž jsou osvobozeny od daně příjmy plynoucí ze zahraničí prostřednictvím stálé provozovny umístěné mimo španělské území.

| (23) | Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:






  a) | „převodem aktiv“ transakce, kterou jeden podnik převádí na jiný podnik všechny nebo jednu či několik činností, aniž by to vedlo k jeho zrušení; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

a)

„převodem aktiv“ transakce, kterou jeden podnik převádí na jiný podnik všechny nebo jednu či několik činností, aniž by to vedlo k jeho zrušení;

| b) | „podnikovou kombinací“ transakce, kterou jeden nebo více podniků, jež se ruší bez likvidace, převádí všechen svůj majetek a závazky na jiný existující nebo jimi založený podnik s tím, že společníci těchto podniků získají podíly na kapitálu tohoto jiného podniku; |
| --- | --- |

b)

„podnikovou kombinací“ transakce, kterou jeden nebo více podniků, jež se ruší bez likvidace, převádí všechen svůj majetek a závazky na jiný existující nebo jimi založený podnik s tím, že společníci těchto podniků získají podíly na kapitálu tohoto jiného podniku;

| c) | „nabytím podílu“ transakce, kterou jeden podnik získá podíly na kapitálu jiného podniku, aniž by v něm získal většinu nebo kontrolu nad hlasovacím právem; |
| --- | --- |

c)

„nabytím podílu“ transakce, kterou jeden podnik získá podíly na kapitálu jiného podniku, aniž by v něm získal většinu nebo kontrolu nad hlasovacím právem;

| d) | „cílovým podnikem“ podnik neusazený ve Španělsku, jehož příjem splňuje podmínky stanovené v bodě 21 písm. c) a v němž podnik usazený ve Španělsku získá podíl; |
| --- | --- |

d)

„cílovým podnikem“ podnik neusazený ve Španělsku, jehož příjem splňuje podmínky stanovené v bodě 21 písm. c) a v němž podnik usazený ve Španělsku získá podíl;

| e) | „akvizicemi uvnitř Společenství“ nabytí podílů, které splňují všechny příslušné podmínky čl. 12 odst. 5 TRLIS, v cílovém podniku, který byl založen podle právních předpisů některého členského státu a má sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu ve Společenství; |
| --- | --- |

e)

„akvizicemi uvnitř Společenství“ nabytí podílů, které splňují všechny příslušné podmínky čl. 12 odst. 5 TRLIS, v cílovém podniku, který byl založen podle právních předpisů některého členského státu a má sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu ve Společenství;

| f) | „akvizicemi mimo Společenství“ nabytí podílů, které splňují všechny příslušné podmínky čl. 12 odst. 5 TRLIS, v cílovém podniku, který nebyl založen podle právních předpisů některého členského státu a nemá sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

f)

„akvizicemi mimo Společenství“ nabytí podílů, které splňují všechny příslušné podmínky čl. 12 odst. 5 TRLIS, v cílovém podniku, který nebyl založen podle právních předpisů některého členského státu a nemá sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu uvnitř Společenství.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (24) | Rozhodnutím o zahájení řízení Komise zahájila ve věci sporného opatření formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, protože sporné opatření zřejmě splňovalo všechny podmínky k tomu, aby mohlo být považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Komise měla rovněž pochybnosti o tom, zda je sporné opatření možné považovat za slučitelné se společným trhem, jelikož všechny skutečnosti nasvědčovaly tomu, že není použitelná žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3. |
| --- | --- |

(24)

Rozhodnutím o zahájení řízení Komise zahájila ve věci sporného opatření formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, protože sporné opatření zřejmě splňovalo všechny podmínky k tomu, aby mohlo být považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Komise měla rovněž pochybnosti o tom, zda je sporné opatření možné považovat za slučitelné se společným trhem, jelikož všechny skutečnosti nasvědčovaly tomu, že není použitelná žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a 3.

| (25) | Komise byla především názoru, že sporné opatření přesahuje běžný rámec referenčního systému, tedy španělského systému zdanění příjmu právnických osob. Také tvrdila, že daňový odpis finančního goodwilu vzniklého nabytím 5 % podílu v zahraničním podniku zjevně představuje mimořádnou pobídku. |
| --- | --- |

(25)

Komise byla především názoru, že sporné opatření přesahuje běžný rámec referenčního systému, tedy španělského systému zdanění příjmu právnických osob. Také tvrdila, že daňový odpis finančního goodwilu vzniklého nabytím 5 % podílu v zahraničním podniku zjevně představuje mimořádnou pobídku.

| (26) | Komise uvedla, že daňový odpis se týká pouze určité kategorie podniků, jmenovitě podniků, které získaly podíl ve výši nejméně 5 % základního kapitálu v cílovém podniku, přičemž tento podnik se musí nacházet v zahraničí a musí být splněna kritéria stanovená v čl. 21 odst. 1 TRLIS. Komise také zdůraznila, že podle judikatury Soudního dvora Evropských společenství představuje snížení daně, z něhož těží pouze vývoz vnitrostátních produktů, státní podporu (15). Sporné opatření se tedy jeví jako selektivní. |
| --- | --- |

(26)

Komise uvedla, že daňový odpis se týká pouze určité kategorie podniků, jmenovitě podniků, které získaly podíl ve výši nejméně 5 % základního kapitálu v cílovém podniku, přičemž tento podnik se musí nacházet v zahraničí a musí být splněna kritéria stanovená v čl. 21 odst. 1 TRLIS. Komise také zdůraznila, že podle judikatury Soudního dvora Evropských společenství představuje snížení daně, z něhož těží pouze vývoz vnitrostátních produktů, státní podporu (15). Sporné opatření se tedy jeví jako selektivní.

| (27) | V této souvislosti Komise také vyjádřila názor, že selektivní výhoda se nezdá být odůvodnitelná povahou daňového systému. Především zvážila skutečnost, že diferenciaci vytvořenou sporným opatřením, které se odchyluje od obecných pravidel účetního a daňového systému ve Španělsku, nelze odůvodnit technickými aspekty daňového systému. Goodwill se skutečně může odepsat pouze v případě podnikové kombinace či převodu aktiv, s jedinou výjimkou, jíž je sporné opatření. Komise rovněž vyjádřila názor, že je nepřiměřené, aby sporné opatření usilovalo o dosažení neutrality, která je cílem španělského systému, protože se týká pouze získání významného podílu v zahraničních podnicích. |
| --- | --- |

(27)

V této souvislosti Komise také vyjádřila názor, že selektivní výhoda se nezdá být odůvodnitelná povahou daňového systému. Především zvážila skutečnost, že diferenciaci vytvořenou sporným opatřením, které se odchyluje od obecných pravidel účetního a daňového systému ve Španělsku, nelze odůvodnit technickými aspekty daňového systému. Goodwill se skutečně může odepsat pouze v případě podnikové kombinace či převodu aktiv, s jedinou výjimkou, jíž je sporné opatření. Komise rovněž vyjádřila názor, že je nepřiměřené, aby sporné opatření usilovalo o dosažení neutrality, která je cílem španělského systému, protože se týká pouze získání významného podílu v zahraničních podnicích.

| (28) | Komise dále vyjádřila názor, že sporné opatření předpokládá využití státních prostředků, poněvadž jeho prostřednictvím se ministerstvo financí vzdává daňového příjmu. V neposlední řadě mohlo sporné opatření narušit hospodářskou soutěž na trhu s akvizicemi evropských podniků, protože přináší selektivní hospodářskou výhodu španělským podnikům, které získaly významný podíl v zahraničních podnicích. Komise také nezjistila žádný důvod, který by vedl k domněnce, že sporné opatření je slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(28)

Komise dále vyjádřila názor, že sporné opatření předpokládá využití státních prostředků, poněvadž jeho prostřednictvím se ministerstvo financí vzdává daňového příjmu. V neposlední řadě mohlo sporné opatření narušit hospodářskou soutěž na trhu s akvizicemi evropských podniků, protože přináší selektivní hospodářskou výhodu španělským podnikům, které získaly významný podíl v zahraničních podnicích. Komise také nezjistila žádný důvod, který by vedl k domněnce, že sporné opatření je slučitelné se společným trhem.

| (29) | Komise tedy dospěla k závěru, že sporné opatření by mohlo představovat státní podporu neslučitelnou se společným trhem. V takovém případě by měla být podpora navrácena podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES. Komise v této souvislosti vyzvala španělské orgány a zúčastněné strany k předložení stanoviska, zda se případně může použit zásada ochrany legitimního očekávání či jiná obecná zásada práva Společenství, která by výjimečně Komisi umožnila nežádat o navrácení podpory na základě čl. 14 odst. 1 druhé věty uvedeného nařízení Rady. |
| --- | --- |

(29)

Komise tedy dospěla k závěru, že sporné opatření by mohlo představovat státní podporu neslučitelnou se společným trhem. V takovém případě by měla být podpora navrácena podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES. Komise v této souvislosti vyzvala španělské orgány a zúčastněné strany k předložení stanoviska, zda se případně může použit zásada ochrany legitimního očekávání či jiná obecná zásada práva Společenství, která by výjimečně Komisi umožnila nežádat o navrácení podpory na základě čl. 14 odst. 1 druhé věty uvedeného nařízení Rady.

IV.   PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ A TŘETÍCH STRAN

| (30) | Komise obdržela připomínky španělských orgánů (16) a třiceti dvou třetích stran (17), z toho osmi sdružení. |
| --- | --- |

(30)

Komise obdržela připomínky španělských orgánů (16) a třiceti dvou třetích stran (17), z toho osmi sdružení.

| (31) | Úhrnem lze říci, že podle španělských orgánů je čl. 12 odst. 5 TRLIS obecným opatřením a nepředstavuje výjimku ze španělské daňové soustavy, jelikož toto ustanovení umožňuje odpis dlouhodobého nehmotného majetku, který může provést každý daňový poplatník, jenž získá významný podíl v zahraničním podniku. S ohledem na praxi Komise v této oblasti a na související judikaturu dospěly španělské orgány k závěru, že sporné opatření nemůže představovat státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy. Španělské orgány jsou dále toho názoru, že jiný závěr by byl porušením zásady právní jistoty. Španělské orgány rovněž zpochybňují pravomoc Komise napadnout toto obecné opatření, s odůvodněním, že právní předpisy v oblasti státních podpor neumožňují Komisi harmonizovat daňové otázky. |
| --- | --- |

(31)

Úhrnem lze říci, že podle španělských orgánů je čl. 12 odst. 5 TRLIS obecným opatřením a nepředstavuje výjimku ze španělské daňové soustavy, jelikož toto ustanovení umožňuje odpis dlouhodobého nehmotného majetku, který může provést každý daňový poplatník, jenž získá významný podíl v zahraničním podniku. S ohledem na praxi Komise v této oblasti a na související judikaturu dospěly španělské orgány k závěru, že sporné opatření nemůže představovat státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy. Španělské orgány jsou dále toho názoru, že jiný závěr by byl porušením zásady právní jistoty. Španělské orgány rovněž zpochybňují pravomoc Komise napadnout toto obecné opatření, s odůvodněním, že právní předpisy v oblasti státních podpor neumožňují Komisi harmonizovat daňové otázky.

| (32) | Třicet třetích stran (dále jen „třicet zúčastněných stran“) podporuje stanovisko španělských orgánů, zatímco dvě třetí strany (dále jen „dvě zúčastněné strany“) jsou toho názoru, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje nedovolenou státní podporu neslučitelnou se společným trhem. V následujícím textu budou tedy argumenty třiceti třetích stran předloženy spolu se stanoviskem španělských orgánů, zatímco názory dvou třetích stran se vyloží samostatně. |
| --- | --- |

(32)

Třicet třetích stran (dále jen „třicet zúčastněných stran“) podporuje stanovisko španělských orgánů, zatímco dvě třetí strany (dále jen „dvě zúčastněné strany“) jsou toho názoru, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje nedovolenou státní podporu neslučitelnou se společným trhem. V následujícím textu budou tedy argumenty třiceti třetích stran předloženy spolu se stanoviskem španělských orgánů, zatímco názory dvou třetích stran se vyloží samostatně.

A.   Připomínky španělských orgánů a třiceti zúčastněných stran

| (33) | Španělské orgány předložily úvodem připomínku, v níž zdůrazňují, že přímé daně spadají do pravomoci členských států. Činnost Komise v této oblasti se tak musí řídit zásadou subsidiarity zakotvenou v článku 5 Smlouvy. Španělské orgány dále připomínají, že článek 3 a čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy umožňují členským státům zavádět různé daňové režimy podle místa, kde je kapitál investován nebo podle místa bydliště daňového poplatníka, aniž by to bylo považováno za překážku pro volný pohyb kapitálu. |
| --- | --- |

(33)

Španělské orgány předložily úvodem připomínku, v níž zdůrazňují, že přímé daně spadají do pravomoci členských států. Činnost Komise v této oblasti se tak musí řídit zásadou subsidiarity zakotvenou v článku 5 Smlouvy. Španělské orgány dále připomínají, že článek 3 a čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy umožňují členským státům zavádět různé daňové režimy podle místa, kde je kapitál investován nebo podle místa bydliště daňového poplatníka, aniž by to bylo považováno za překážku pro volný pohyb kapitálu.

| (34) | Třicet zúčastněných stran dále uvádí, že záporné rozhodnutí Komise by představovalo porušení zásady daňové autonomie členských států zakotvené ve Smlouvě, jakož i článku 56 Smlouvy, kterým se zakazují všechna omezení pohybu kapitálu. |
| --- | --- |

(34)

Třicet zúčastněných stran dále uvádí, že záporné rozhodnutí Komise by představovalo porušení zásady daňové autonomie členských států zakotvené ve Smlouvě, jakož i článku 56 Smlouvy, kterým se zakazují všechna omezení pohybu kapitálu.

A.1   Sporné opatření nepředstavuje státní podporu

| (35) | Španělské orgány a třicet zúčastněných stran se domnívají, že sporné opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, protože i) neposkytuje hospodářské zvýhodnění; ii) nezvýhodňuje určité podniky; iii) nenarušuje hospodářskou soutěž mezi členskými státy ani nepředstavuje nebezpečí takového narušení. V souladu s duchem španělské daňové soustavy se domnívají, že sporné opatření je třeba považovat za obecné opatření, které se uplatňuje bez rozdílu na jakýkoliv podnik a jakoukoliv činnost. |
| --- | --- |

(35)

Španělské orgány a třicet zúčastněných stran se domnívají, že sporné opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, protože i) neposkytuje hospodářské zvýhodnění; ii) nezvýhodňuje určité podniky; iii) nenarušuje hospodářskou soutěž mezi členskými státy ani nepředstavuje nebezpečí takového narušení. V souladu s duchem španělské daňové soustavy se domnívají, že sporné opatření je třeba považovat za obecné opatření, které se uplatňuje bez rozdílu na jakýkoliv podnik a jakoukoliv činnost.

A.1.1   Sporné opatření není hospodářským zvýhodněním

| (36) | Odchylně od stanoviska Komise vyjádřeného v rozhodnutí o zahájení řízení podle španělských orgánů nepředstavuje čl. 12 odst. 5 TRLIS výjimku ze španělského systému daně z příjmu právnických osob z těchto důvodů: i) španělský účetní systém nelze považovat za vhodný základ pro odůvodnění existence výjimky z daňové soustavy; ii) i pokud by tomu tak bylo, povaha finančního goodwillu jako aktiva odpisovaného v určité lhůtě je historicky zakotvena ve španělském účetním systému a v systému zdanění právnických osob. |
| --- | --- |

(36)

Odchylně od stanoviska Komise vyjádřeného v rozhodnutí o zahájení řízení podle španělských orgánů nepředstavuje čl. 12 odst. 5 TRLIS výjimku ze španělského systému daně z příjmu právnických osob z těchto důvodů: i) španělský účetní systém nelze považovat za vhodný základ pro odůvodnění existence výjimky z daňové soustavy; ii) i pokud by tomu tak bylo, povaha finančního goodwillu jako aktiva odpisovaného v určité lhůtě je historicky zakotvena ve španělském účetním systému a v systému zdanění právnických osob.

| (37) | Zaprvé, vzhledem k chybějící harmonizaci účetních pravidel nelze účetní výsledek použít jako referenční bod umožňující určit, zda má sporné opatření povahu výjimky. Ve Španělsku se totiž daňový základ vypočítává na základě účetního výsledku upraveného podle daňových předpisů. Podle Španělska proto v předmětné věci nelze použít účetní aspekty jako referenční bod pro daňové opatření. |
| --- | --- |

(37)

Zaprvé, vzhledem k chybějící harmonizaci účetních pravidel nelze účetní výsledek použít jako referenční bod umožňující určit, zda má sporné opatření povahu výjimky. Ve Španělsku se totiž daňový základ vypočítává na základě účetního výsledku upraveného podle daňových předpisů. Podle Španělska proto v předmětné věci nelze použít účetní aspekty jako referenční bod pro daňové opatření.

| (38) | Zadruhé, není správné hledisko, že umořování goodwillu není v souladu s duchem španělského účetního systému, protože goodwill (18) i finanční goodwill (19) se mohou odepisovat maximálně po dobu 20 let. Tato empirická pravidla odrážejí ztrátu hodnoty příslušných aktiv bez ohledu na to, zda jsou hmotná či nikoli. Z těchto důvodů čl. 12 odst. 5 TRLIS nepředstavuje výjimku, protože se neodchyluje od pravidel pro odpisování goodwillu stanovených účetním a daňovým systémem ve Španělsku. |
| --- | --- |

(38)

Zadruhé, není správné hledisko, že umořování goodwillu není v souladu s duchem španělského účetního systému, protože goodwill (18) i finanční goodwill (19) se mohou odepisovat maximálně po dobu 20 let. Tato empirická pravidla odrážejí ztrátu hodnoty příslušných aktiv bez ohledu na to, zda jsou hmotná či nikoli. Z těchto důvodů čl. 12 odst. 5 TRLIS nepředstavuje výjimku, protože se neodchyluje od pravidel pro odpisování goodwillu stanovených účetním a daňovým systémem ve Španělsku.

| (39) | Zatřetí, španělské orgány uvádějí, že sporné opatření nepředstavuje skutečné hospodářské zvýhodnění, protože při prodeji nabytého podílu se daňově uplatněná částka navrátí prostřednictvím daně z přírůstku hodnoty, a situace daňového poplatníka tak bude stejná, jako by se čl. 12 odst. 5 TRLIS nepoužil. |
| --- | --- |

(39)

Zatřetí, španělské orgány uvádějí, že sporné opatření nepředstavuje skutečné hospodářské zvýhodnění, protože při prodeji nabytého podílu se daňově uplatněná částka navrátí prostřednictvím daně z přírůstku hodnoty, a situace daňového poplatníka tak bude stejná, jako by se čl. 12 odst. 5 TRLIS nepoužil.

| (40) | Začtvrté, Komise pravděpodobně mylně odkazuje na čl. 11 odst. 4 a čl. 89 odst. 3 TRLIS, aby prokázala existenci hospodářského zvýhodnění. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise prohlašuje, že pro získání výhody z použití čl. 12 odst. 5 TRLIS není nutné, aby byla provedena podniková kombinace nebo aby došlo k převzetí kontroly nad cílovým podnikem. Zmíněné prohlášení odráží nesprávné porozumění španělské daňové soustavě, protože uvedené dva články nebrání skupině podniků, která získá společnou kontrolu nad cílovým podnikem, v tom, aby daňově uplatnila odpovídající část goodwillu plynoucího z dané transakce. Pro použití těchto dvou článků se tedy nevyžaduje individuální kontrola nad cílovým podnikem, aby bylo možno těžit ze sporného opatření. V této souvislosti není případná domněnka, že čl. 12 odst. 5 TRLIS poskytuje ve srovnání s čl. 11 odst. 4 nebo čl. 89 odst. 3 TRLIS zvýhodněné zacházení s ohledem na kontrolní postavení, jaké mají příjemci. Dále je nezbytné zdůraznit, že kritérium podílu ve výši 5 % je v souladu s podmínkami podle čl. 89 odst. 3 TRLIS, a také pokyny a obvyklou praxí Komise (20). |
| --- | --- |

(40)

Začtvrté, Komise pravděpodobně mylně odkazuje na čl. 11 odst. 4 a čl. 89 odst. 3 TRLIS, aby prokázala existenci hospodářského zvýhodnění. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise prohlašuje, že pro získání výhody z použití čl. 12 odst. 5 TRLIS není nutné, aby byla provedena podniková kombinace nebo aby došlo k převzetí kontroly nad cílovým podnikem. Zmíněné prohlášení odráží nesprávné porozumění španělské daňové soustavě, protože uvedené dva články nebrání skupině podniků, která získá společnou kontrolu nad cílovým podnikem, v tom, aby daňově uplatnila odpovídající část goodwillu plynoucího z dané transakce. Pro použití těchto dvou článků se tedy nevyžaduje individuální kontrola nad cílovým podnikem, aby bylo možno těžit ze sporného opatření. V této souvislosti není případná domněnka, že čl. 12 odst. 5 TRLIS poskytuje ve srovnání s čl. 11 odst. 4 nebo čl. 89 odst. 3 TRLIS zvýhodněné zacházení s ohledem na kontrolní postavení, jaké mají příjemci. Dále je nezbytné zdůraznit, že kritérium podílu ve výši 5 % je v souladu s podmínkami podle čl. 89 odst. 3 TRLIS, a také pokyny a obvyklou praxí Komise (20).

| (41) | Španělské orgány tvrdí, že Komise také při stanovení údajně zvýhodňující povahy čl. 12 odst. 5 TRLIS nesprávně odkazuje na čl. 12 odst. 3 TRLIS: čl. 12 odst. 3 se použije na snížení hodnoty v případě objektivní ztráty vytvořené cílovým podnikem, zatímco čl. 12 odst. 5 TRLIS toto ustanovení doplňuje a odráží ztrátu hodnoty v důsledku snížení hodnoty finančního goodwillu. |
| --- | --- |

(41)

Španělské orgány tvrdí, že Komise také při stanovení údajně zvýhodňující povahy čl. 12 odst. 5 TRLIS nesprávně odkazuje na čl. 12 odst. 3 TRLIS: čl. 12 odst. 3 se použije na snížení hodnoty v případě objektivní ztráty vytvořené cílovým podnikem, zatímco čl. 12 odst. 5 TRLIS toto ustanovení doplňuje a odráží ztrátu hodnoty v důsledku snížení hodnoty finančního goodwillu.

| (42) | Zapáté, sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (21) (dále jen „sdělení Komise“) výslovně uvádí, že pravidla pro odepisování nepředstavují státní podporu. Vzhledem k tomu, že stávající koeficient pro odepisování finančního goodwillu alespoň po 20 let je stejný jako koeficient pro odepisování goodwillu, uvedené pravidlo nepředstavuje výjimku z obecného systému. |
| --- | --- |

(42)

Zapáté, sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (21) (dále jen „sdělení Komise“) výslovně uvádí, že pravidla pro odepisování nepředstavují státní podporu. Vzhledem k tomu, že stávající koeficient pro odepisování finančního goodwillu alespoň po 20 let je stejný jako koeficient pro odepisování goodwillu, uvedené pravidlo nepředstavuje výjimku z obecného systému.

| (43) | Třicet zúčastněných stran je dále toho názoru, že pokud by sporné opatření představovalo zvýhodnění, jeho konečnými příjemci by byli společníci cílového podniku, neboť by obdrželi cenu uhrazenou nabývajícím podnikem využívajícím sporné opatření. |
| --- | --- |

(43)

Třicet zúčastněných stran je dále toho názoru, že pokud by sporné opatření představovalo zvýhodnění, jeho konečnými příjemci by byli společníci cílového podniku, neboť by obdrželi cenu uhrazenou nabývajícím podnikem využívajícím sporné opatření.

A.1.2   Sporné opatření nezvýhodňuje určité podniky ani určitou výrobu

| (44) | Španělsko zaprvé tvrdí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je obecným opatřením, jelikož jej mohou využít všechny španělské podniky bez ohledu na jeho činnost, odvětví, velikost, formu nebo jinou charakteristiku. Jedinou podmínkou, kterou sporné opatření ukládá daňovému poplatníkovi pro jeho využití, je daňový domicil ve Španělsku. Skutečnost, že ze sporného opatření netěží všichni daňoví poplatníci, neznamená, že toto opatření je selektivní. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS nemůže být selektivní de facto ani de jure podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto smyslu španělské orgány poskytly dopisem ze dne 14. července 2008 (22) údaje z daňových přiznání z roku 2006, které prokazují, že ze sporného opatření měly prospěch všechny druhy podniků (malé a střední podniky i velké podniky) i podniky činné v různých odvětvích hospodářství. Španělské orgány rovněž zdůrazňují, že v nedávném rozsudku (23) Soud prvního stupně rozhodl, že skutečnost, že počet dotčených podniků je omezen, sama o sobě nepostačuje k prokázání selektivity opatření, protože může představovat všechny podniky, které se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. Španělské orgány především zdůrazňují, že sporné opatření se podobá nedávnému případu (24), který je podle Komise obecným opatřením. Z toho důvodu požadují stejné zacházení. |
| --- | --- |

(44)

Španělsko zaprvé tvrdí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je obecným opatřením, jelikož jej mohou využít všechny španělské podniky bez ohledu na jeho činnost, odvětví, velikost, formu nebo jinou charakteristiku. Jedinou podmínkou, kterou sporné opatření ukládá daňovému poplatníkovi pro jeho využití, je daňový domicil ve Španělsku. Skutečnost, že ze sporného opatření netěží všichni daňoví poplatníci, neznamená, že toto opatření je selektivní. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS nemůže být selektivní de facto ani de jure podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy. V tomto smyslu španělské orgány poskytly dopisem ze dne 14. července 2008 (22) údaje z daňových přiznání z roku 2006, které prokazují, že ze sporného opatření měly prospěch všechny druhy podniků (malé a střední podniky i velké podniky) i podniky činné v různých odvětvích hospodářství. Španělské orgány rovněž zdůrazňují, že v nedávném rozsudku (23) Soud prvního stupně rozhodl, že skutečnost, že počet dotčených podniků je omezen, sama o sobě nepostačuje k prokázání selektivity opatření, protože může představovat všechny podniky, které se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. Španělské orgány především zdůrazňují, že sporné opatření se podobá nedávnému případu (24), který je podle Komise obecným opatřením. Z toho důvodu požadují stejné zacházení.

| (45) | Zadruhé, podle španělských orgánů a třiceti zúčastněných stran Komise v rozhodnutí o zahájení řízení smísila pojem selektivnosti s objektivními podmínkami sporného opatření, které se vztahují pouze na určité transakce (tj. na účast v cílovém zahraničním podniku). Komise tvrdí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je selektivní, protože s investicemi podobného typu do španělských podniků se nezachází stejným způsobem. Komise nicméně nepřihlíží ke skutečnosti, že kritérium selektivnosti není určeno tím, zda je příjemce sporného opatření skupinou podniků nebo nadnárodním podnikem, který v cílovém podniku vlastní podíl. Skutečnost, že z opatření těží pouze subjekty, které splňují objektivní kritérium stanovené sporným opatřením, sama o sobě neznamená, že by toto opatření bylo selektivní. Kritérium selektivnosti předpokládá, že příjemci sporného opatření je nezbytné uložit subjektivní omezení. Kritérium selektivnosti vytvořené pro toto řízení je v rozporu s předchozí praxí Komise a je příliš neurčité a široké. Rozpracování tohoto konceptu by vedlo k chybnému závěru, že většina daňově odčitatelných nákladů spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(45)

Zadruhé, podle španělských orgánů a třiceti zúčastněných stran Komise v rozhodnutí o zahájení řízení smísila pojem selektivnosti s objektivními podmínkami sporného opatření, které se vztahují pouze na určité transakce (tj. na účast v cílovém zahraničním podniku). Komise tvrdí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je selektivní, protože s investicemi podobného typu do španělských podniků se nezachází stejným způsobem. Komise nicméně nepřihlíží ke skutečnosti, že kritérium selektivnosti není určeno tím, zda je příjemce sporného opatření skupinou podniků nebo nadnárodním podnikem, který v cílovém podniku vlastní podíl. Skutečnost, že z opatření těží pouze subjekty, které splňují objektivní kritérium stanovené sporným opatřením, sama o sobě neznamená, že by toto opatření bylo selektivní. Kritérium selektivnosti předpokládá, že příjemci sporného opatření je nezbytné uložit subjektivní omezení. Kritérium selektivnosti vytvořené pro toto řízení je v rozporu s předchozí praxí Komise a je příliš neurčité a široké. Rozpracování tohoto konceptu by vedlo k chybnému závěru, že většina daňově odčitatelných nákladů spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (46) | Španělské orgány dodávají, že omezení možnosti odepsat finanční goodwill pouze na goodwill, který vznikl nabytím významného podílu v cílovém podniku, nepostačuje ke zbavení sporného opatření obecného charakteru, protože se bez dalších požadavků vztahuje bez rozdílu na každý podnik, který je daňovým rezidentem ve Španělsku. V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství (25) státní opatření, které bez rozdílu zvýhodňuje všechny podniky nacházející se na vnitrostátním území, nemůže být státní podporou. |
| --- | --- |

(46)

Španělské orgány dodávají, že omezení možnosti odepsat finanční goodwill pouze na goodwill, který vznikl nabytím významného podílu v cílovém podniku, nepostačuje ke zbavení sporného opatření obecného charakteru, protože se bez dalších požadavků vztahuje bez rozdílu na každý podnik, který je daňovým rezidentem ve Španělsku. V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství (25) státní opatření, které bez rozdílu zvýhodňuje všechny podniky nacházející se na vnitrostátním území, nemůže být státní podporou.

| (47) | Zatřetí, prahová hodnota 5 % nevyžaduje investici v určité minimální výši, a sporné opatření tedy nezvýhodňuje výlučně velké podniky. Pokud jde o skutečnost, že pro použití sporného opatření se nevyžaduje, aby prodávající zdanil přírůstek hodnoty, podle španělských orgánů to není relevantní, jelikož nemají pravomoci ke kontrole příjmů plynoucích ze zahraničí prodávajícím usazeným ve Španělsku, který zde nepodléhá daňové povinnosti. V neposlední řadě omezení působnosti opatření z daňově-technických důvodů na akvizice podílů v cílových podnicích je v souladu se stavem vyplývajícím z uplatňování různých směrnic Společenství. Například v důsledku uplatňování směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (26) (dále jen „směrnice o platbách úroků a licenčních poplatků v přeshraničním kontextu“) a směrnice Rady 2003/123/ES ze dne 22. prosince 2003, kterou se mění směrnice 90/435/EHS o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (27) (dále jen „směrnice o mateřských a dceřiných společnostech“) se může daňový režim pro dividendy, úroky a licenční poplatky lišit podle toho, zda platbu provádí vnitrostátní či zahraniční podnik. |
| --- | --- |

(47)

Zatřetí, prahová hodnota 5 % nevyžaduje investici v určité minimální výši, a sporné opatření tedy nezvýhodňuje výlučně velké podniky. Pokud jde o skutečnost, že pro použití sporného opatření se nevyžaduje, aby prodávající zdanil přírůstek hodnoty, podle španělských orgánů to není relevantní, jelikož nemají pravomoci ke kontrole příjmů plynoucích ze zahraničí prodávajícím usazeným ve Španělsku, který zde nepodléhá daňové povinnosti. V neposlední řadě omezení působnosti opatření z daňově-technických důvodů na akvizice podílů v cílových podnicích je v souladu se stavem vyplývajícím z uplatňování různých směrnic Společenství. Například v důsledku uplatňování směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (26) (dále jen „směrnice o platbách úroků a licenčních poplatků v přeshraničním kontextu“) a směrnice Rady 2003/123/ES ze dne 22. prosince 2003, kterou se mění směrnice 90/435/EHS o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (27) (dále jen „směrnice o mateřských a dceřiných společnostech“) se může daňový režim pro dividendy, úroky a licenční poplatky lišit podle toho, zda platbu provádí vnitrostátní či zahraniční podnik.

| (48) | Začtvrté, zavedení sporného opatření je dále odůvodněno zásadou neutrality, kterou se řídí všechny španělské daňové předpisy. Podle této zásady musí být daňový režim pro určitou investici neutrální, a to bez ohledu na použité nástroje – převod aktiv, podnikovou kombinaci nebo nabytí podílu. Bez ohledu na nástroj použitý pro provedení dané akvizice proto daňový odpis investice musí být vždy stejný. Účelem sporného opatření bylo z takovéto širší perspektivy zaručit volný pohyb kapitálu a zabránit diskriminačním rozdílům ve zdaňování transakcí s cílovými podniky a transakcí výlučně tuzemských. Vzhledem k tomu, že nabytí významného podílu v podnicích, které jsou daňovými rezidenty, může bez jakékoli právní či daňové překážky vyústit do kombinace nabývajících podniků a nabytých podniků, by se mohl odepsat goodwill, který by v důsledku kombinace vznikl pro daňové účely (28). Goodwill z přeshraničních transakcí však nemůže vzniknout, protože nebyla dokončena harmonizace předpisů na úrovni Společenství, nebo, což je ještě horší, protože mimo Společenství žádná harmonizace neexistuje. Španělské orgány potvrzují (29), že „tento španělský daňový předpis tak upravil odlišné daňové režimy, mezi něž patří i akvizice podílů v zahraničích subjektech oproti akvizicím ve španělských podnicích (ty se liší v možnosti vytvořit kombinaci, v podstupovaném riziku apod.), přičemž za tímto rozlišením stála snaha dosáhnout daňové neutrality, kterou požaduje vnitrostátní španělská legislativa i samotné právo Společenství, a také snaha zajistit soudržnost a účinnost španělské daňové soustavy.“ Směrnice Rady ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států (30) (dále jen „směrnice o přeshraničním zdaňování“) sice odstranila daňové překážky, ale směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (31) (dále jen „směrnice o přeshraničních fúzích“) (32) nebylo dosud provedena. V důsledku takové situace není v praxi možné provést podnikovou kombinaci z různých členských států. Sporné opatření tedy usiluje o odstranění záporných dopadů těchto překážek, jejichž existenci nelze přičíst Španělsku (33). Omezení oblasti působnosti sporného opatření na přeshraniční akvizice je proto nezbytné pro uplatnění zásady neutrality. Tímto způsobem podle španělských orgánů španělská daňová soustava různě zachází s daňovými poplatníky, kteří se nacházejí v různých situacích (34), což je zárukou neutrality španělského daňového systému v souladu s požadavky stanovenými španělskou daňovou soustavou i Smlouvou. Konkrétně dne 16. června 2009 španělské orgány uvedly, že přes kladný dopad směrnice o přeshraničních fúzích se evropské podniky při provádění těchto fúzí stále potýkají s různými překážkami (35) kvůli nedostatečnému provedení této směrnice ve vnitrostátním právu (práva menšinových akcionářů, práva věřitelů, problémy se značkou, další právní aspekty velkého dosahu, mimo jiné pracovní právo, obecné politické a strategické aspekty). |
| --- | --- |

(48)

Začtvrté, zavedení sporného opatření je dále odůvodněno zásadou neutrality, kterou se řídí všechny španělské daňové předpisy. Podle této zásady musí být daňový režim pro určitou investici neutrální, a to bez ohledu na použité nástroje – převod aktiv, podnikovou kombinaci nebo nabytí podílu. Bez ohledu na nástroj použitý pro provedení dané akvizice proto daňový odpis investice musí být vždy stejný. Účelem sporného opatření bylo z takovéto širší perspektivy zaručit volný pohyb kapitálu a zabránit diskriminačním rozdílům ve zdaňování transakcí s cílovými podniky a transakcí výlučně tuzemských. Vzhledem k tomu, že nabytí významného podílu v podnicích, které jsou daňovými rezidenty, může bez jakékoli právní či daňové překážky vyústit do kombinace nabývajících podniků a nabytých podniků, by se mohl odepsat goodwill, který by v důsledku kombinace vznikl pro daňové účely (28). Goodwill z přeshraničních transakcí však nemůže vzniknout, protože nebyla dokončena harmonizace předpisů na úrovni Společenství, nebo, což je ještě horší, protože mimo Společenství žádná harmonizace neexistuje. Španělské orgány potvrzují (29), že „tento španělský daňový předpis tak upravil odlišné daňové režimy, mezi něž patří i akvizice podílů v zahraničích subjektech oproti akvizicím ve španělských podnicích (ty se liší v možnosti vytvořit kombinaci, v podstupovaném riziku apod.), přičemž za tímto rozlišením stála snaha dosáhnout daňové neutrality, kterou požaduje vnitrostátní španělská legislativa i samotné právo Společenství, a také snaha zajistit soudržnost a účinnost španělské daňové soustavy.“ Směrnice Rady ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států (30) (dále jen „směrnice o přeshraničním zdaňování“) sice odstranila daňové překážky, ale směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (31) (dále jen „směrnice o přeshraničních fúzích“) (32) nebylo dosud provedena. V důsledku takové situace není v praxi možné provést podnikovou kombinaci z různých členských států. Sporné opatření tedy usiluje o odstranění záporných dopadů těchto překážek, jejichž existenci nelze přičíst Španělsku (33). Omezení oblasti působnosti sporného opatření na přeshraniční akvizice je proto nezbytné pro uplatnění zásady neutrality. Tímto způsobem podle španělských orgánů španělská daňová soustava různě zachází s daňovými poplatníky, kteří se nacházejí v různých situacích (34), což je zárukou neutrality španělského daňového systému v souladu s požadavky stanovenými španělskou daňovou soustavou i Smlouvou. Konkrétně dne 16. června 2009 španělské orgány uvedly, že přes kladný dopad směrnice o přeshraničních fúzích se evropské podniky při provádění těchto fúzí stále potýkají s různými překážkami (35) kvůli nedostatečnému provedení této směrnice ve vnitrostátním právu (práva menšinových akcionářů, práva věřitelů, problémy se značkou, další právní aspekty velkého dosahu, mimo jiné pracovní právo, obecné politické a strategické aspekty).

| (49) | Závěrem lze uvést, že cílem sporného opatření je odstranit daňové překážky, které španělský daňový systém staví při rozhodování o investici tím, že penalizuje nabytí podílů v zahraničních podnicích v porovnání s akvizicemi ve vnitrostátních podnicích. Sporné opatření zaručuje stejné zacházení při zdaňování obou typů akvizic (přímé akvizice aktiv a nepřímé akvizice prostřednictvím nákupu podílu) – tímto způsobem umožňuje určit oba typy goodwillu, které z nich vyplývají (přímý goodwill a finanční goodwill), aby tak byla podpořena integrace různých trhů, než budou odstraněny faktické i právní překážky pro přeshraniční podnikové kombinace. Španělské orgány usilují o to, aby daňoví poplatníci při rozhodování, zda investovat ve své zemi nebo v zahraničí, nebyli dotčeni uvedenými překážkami. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS tak odstraněním záporného dopadu těchto překážek vytváří spravedlivé podmínky hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(49)

Závěrem lze uvést, že cílem sporného opatření je odstranit daňové překážky, které španělský daňový systém staví při rozhodování o investici tím, že penalizuje nabytí podílů v zahraničních podnicích v porovnání s akvizicemi ve vnitrostátních podnicích. Sporné opatření zaručuje stejné zacházení při zdaňování obou typů akvizic (přímé akvizice aktiv a nepřímé akvizice prostřednictvím nákupu podílu) – tímto způsobem umožňuje určit oba typy goodwillu, které z nich vyplývají (přímý goodwill a finanční goodwill), aby tak byla podpořena integrace různých trhů, než budou odstraněny faktické i právní překážky pro přeshraniční podnikové kombinace. Španělské orgány usilují o to, aby daňoví poplatníci při rozhodování, zda investovat ve své zemi nebo v zahraničí, nebyli dotčeni uvedenými překážkami. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS tak odstraněním záporného dopadu těchto překážek vytváří spravedlivé podmínky hospodářské soutěže.

A.1.3   Sporné opatření nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod ve Společenství

| (50) | Španělské orgány tvrdí, že Komise na základě požadavků stanovených právními předpisy neprokázala, že by čl. 12 odst. 5 TRLIS omezoval hospodářskou soutěž, protože i) předpokládaný „trh s nabýváním podílů podniků“ nepředstavuje pro účely práva hospodářské soutěže referenční trh a ii) i kdyby jím byl, odpisování finančního goodwillu samo o sobě neovlivňuje konkurenceschopnost španělských podniků. |
| --- | --- |

(50)

Španělské orgány tvrdí, že Komise na základě požadavků stanovených právními předpisy neprokázala, že by čl. 12 odst. 5 TRLIS omezoval hospodářskou soutěž, protože i) předpokládaný „trh s nabýváním podílů podniků“ nepředstavuje pro účely práva hospodářské soutěže referenční trh a ii) i kdyby jím byl, odpisování finančního goodwillu samo o sobě neovlivňuje konkurenceschopnost španělských podniků.

| (51) | Zaprvé, Komise tvrdí, že sporné opatření představuje zvýhodnění v rozporu s hospodářskou soutěží, na základě toho, že čl. 12 odst. 5 TRLIS poskytuje španělským daňovým poplatníkům daňové zvýhodnění prostřednictvím nabytí významného podílu v cílovém podniku. Komise však neprovedla žádnou srovnávací hodnotící studii hospodářské situace španělských a mezinárodních podniků. |
| --- | --- |

(51)

Zaprvé, Komise tvrdí, že sporné opatření představuje zvýhodnění v rozporu s hospodářskou soutěží, na základě toho, že čl. 12 odst. 5 TRLIS poskytuje španělským daňovým poplatníkům daňové zvýhodnění prostřednictvím nabytí významného podílu v cílovém podniku. Komise však neprovedla žádnou srovnávací hodnotící studii hospodářské situace španělských a mezinárodních podniků.

| (52) | Zadruhé, sporného opatření mohou využít bez omezení všechny španělské podniky, a tak nemůže hospodářskou soutěž narušovat. Každý podnik, který se nachází ve stejné situaci jako příjemce sporného opatření, může totiž sporného opatření využít a snížit svou daňovou zátěž, čímž dojde k odstranění každé konkurenční výhody, která by z opatření mohla plynout. Nižší zdanění v některém členském státě umožňující zlepšení konkurenceschopnosti místních podniků by nemělo spadat do působnosti právních předpisů týkajících se státní podpory, pokud je obecné povahy. |
| --- | --- |

(52)

Zadruhé, sporného opatření mohou využít bez omezení všechny španělské podniky, a tak nemůže hospodářskou soutěž narušovat. Každý podnik, který se nachází ve stejné situaci jako příjemce sporného opatření, může totiž sporného opatření využít a snížit svou daňovou zátěž, čímž dojde k odstranění každé konkurenční výhody, která by z opatření mohla plynout. Nižší zdanění v některém členském státě umožňující zlepšení konkurenceschopnosti místních podniků by nemělo spadat do působnosti právních předpisů týkajících se státní podpory, pokud je obecné povahy.

| (53) | Komise také posoudila ve světle nařízení o spojování mnoho španělských přeshraničních transakcí (36), které by byly mohly využít sporné opatření. V žádném z těchto případů však Komise nevyjádřila obavy z narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(53)

Komise také posoudila ve světle nařízení o spojování mnoho španělských přeshraničních transakcí (36), které by byly mohly využít sporné opatření. V žádném z těchto případů však Komise nevyjádřila obavy z narušení hospodářské soutěže.

| (54) | Nejen, že jsou tvrzení Komise vzdálená realitě, ale kromě toho vůbec neodrážejí situaci, jaká panuje v oblasti investic ve španělských podnicích. Sporné opatření ani nenarušuje hospodářskou soutěž, ani nemá záporné účinky na podmínky pro obchod uvnitř Společenství v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(54)

Nejen, že jsou tvrzení Komise vzdálená realitě, ale kromě toho vůbec neodrážejí situaci, jaká panuje v oblasti investic ve španělských podnicích. Sporné opatření ani nenarušuje hospodářskou soutěž, ani nemá záporné účinky na podmínky pro obchod uvnitř Společenství v rozporu se společným zájmem.

| (55) | Na neharmonizovaném trhu mají vzhledem ke konkurenci různých daňových systémů stejné transakce odlišný daňový dopad podle místa usazení hospodářských subjektů. Takováto situace hospodářskou soutěž narušuje i za předpokladu, že dotčená vnitrostátní opatření jsou obecné povahy. Jinak řečeno, takové narušení hospodářské soutěže není důsledkem státní podpory, nýbrž chybějící harmonizace. Podle těchto svých argumentů by Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení ve věci stovek vnitrostátních opatření, což by vedlo k právní nejistotě s vysoce škodlivými účinky na zahraniční investice. |
| --- | --- |

(55)

Na neharmonizovaném trhu mají vzhledem ke konkurenci různých daňových systémů stejné transakce odlišný daňový dopad podle místa usazení hospodářských subjektů. Takováto situace hospodářskou soutěž narušuje i za předpokladu, že dotčená vnitrostátní opatření jsou obecné povahy. Jinak řečeno, takové narušení hospodářské soutěže není důsledkem státní podpory, nýbrž chybějící harmonizace. Podle těchto svých argumentů by Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení ve věci stovek vnitrostátních opatření, což by vedlo k právní nejistotě s vysoce škodlivými účinky na zahraniční investice.

A.2   Slučitelnost

| (56) | I pokud bude Komise považovat čl. 12 odst. 5 TRLIS za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je toto ustanovení slučitelné s čl. 87 odst. 3 Smlouvy, protože přispívá k zájmu Společenství podporovat integraci mezinárodních podniků. |
| --- | --- |

(56)

I pokud bude Komise považovat čl. 12 odst. 5 TRLIS za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je toto ustanovení slučitelné s čl. 87 odst. 3 Smlouvy, protože přispívá k zájmu Společenství podporovat integraci mezinárodních podniků.

| (57) | Jak je uvedeno v Akčním plánu pro státní podpory (37), opatření lze považovat za slučitelné, pokud napravuje selhání trhu, splňuje jasně definované cíle společného zájmu a nenarušuje hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V uvedeném případě jsou selháním trhu potíže (či téměř nemožnost) provádět přeshraniční podnikové kombinace. Účelem čl. 12 odst. 5 TRLIS je podpořit vytváření panevropských podniků tím, že vnitrostátní a přeshraniční akvizice si budou postaveny na roveň. |
| --- | --- |

(57)

Jak je uvedeno v Akčním plánu pro státní podpory (37), opatření lze považovat za slučitelné, pokud napravuje selhání trhu, splňuje jasně definované cíle společného zájmu a nenarušuje hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V uvedeném případě jsou selháním trhu potíže (či téměř nemožnost) provádět přeshraniční podnikové kombinace. Účelem čl. 12 odst. 5 TRLIS je podpořit vytváření panevropských podniků tím, že vnitrostátní a přeshraniční akvizice si budou postaveny na roveň.

| (58) | Z těchto důvodů je pro španělské orgány uvedené ustanovení slučitelné se společným trhem, jelikož při chybějící daňové harmonizaci v Evropě dosahuje cíle odstranit přiměřeným způsobem překážky pro přeshraniční investice. Konkrétně je cílem sporného opatření odstranit záporný dopad překážek pro přeshraniční podnikové kombinace a přistupovat stejně ke zdaňování přeshraničních i domácích podnikových kombinací, což zaručuje, že rozhodování o takových transakcích nebude založeno na ohledech daňových, ale výlučně na ohledech hospodářských. |
| --- | --- |

(58)

Z těchto důvodů je pro španělské orgány uvedené ustanovení slučitelné se společným trhem, jelikož při chybějící daňové harmonizaci v Evropě dosahuje cíle odstranit přiměřeným způsobem překážky pro přeshraniční investice. Konkrétně je cílem sporného opatření odstranit záporný dopad překážek pro přeshraniční podnikové kombinace a přistupovat stejně ke zdaňování přeshraničních i domácích podnikových kombinací, což zaručuje, že rozhodování o takových transakcích nebude založeno na ohledech daňových, ale výlučně na ohledech hospodářských.

A.3   Legitimní očekávání a právní jistota

| (59) | Konečně, pokud Komise prohlásí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje státní podporu neslučitelnou se společným trhem, měla by uznat, že existují určité okolnosti odůvodňující nenavrácení předpokládané státní podpory obdržené podle čl. 12 odst. 5 TRLIS. U akvizic provedených před dnem zveřejnění konečného rozhodnutí musí mít příjemci právo na provedení výjimečného odpisu finančního goodwillu. |
| --- | --- |

(59)

Konečně, pokud Komise prohlásí, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje státní podporu neslučitelnou se společným trhem, měla by uznat, že existují určité okolnosti odůvodňující nenavrácení předpokládané státní podpory obdržené podle čl. 12 odst. 5 TRLIS. U akvizic provedených před dnem zveřejnění konečného rozhodnutí musí mít příjemci právo na provedení výjimečného odpisu finančního goodwillu.

| (60) | Zaprvé, zdá se, že v rozhodnutí o zahájení řízení Komise uznává pravděpodobnost existence legitimního očekávání. Proto v souladu s judikaturou Soudu prvního stupně (38) takové tvrzení jasně svědčí o existenci takového očekávání. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí o zahájení řízení nepředjímá výsledek formálního vyšetřovacího řízení, je třeba uznat existenci legitimního očekávání u všech transakcí, které se uskutečnily před zveřejněním konečného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(60)

Zaprvé, zdá se, že v rozhodnutí o zahájení řízení Komise uznává pravděpodobnost existence legitimního očekávání. Proto v souladu s judikaturou Soudu prvního stupně (38) takové tvrzení jasně svědčí o existenci takového očekávání. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí o zahájení řízení nepředjímá výsledek formálního vyšetřovacího řízení, je třeba uznat existenci legitimního očekávání u všech transakcí, které se uskutečnily před zveřejněním konečného rozhodnutí.

| (61) | Za druhé, v odpovědích na písemné otázky (39) poslanců Evropského parlamentu Komise prohlásila, že čl. 12 odst. 5 TRLIS nepředstavuje státní podporu. Toto prohlášení je vyjádřením jasného stanoviska Komise, které dává španělským orgánům a příjemcům sporného opatření důvod k legitimnímu očekávání. |
| --- | --- |

(61)

Za druhé, v odpovědích na písemné otázky (39) poslanců Evropského parlamentu Komise prohlásila, že čl. 12 odst. 5 TRLIS nepředstavuje státní podporu. Toto prohlášení je vyjádřením jasného stanoviska Komise, které dává španělským orgánům a příjemcům sporného opatření důvod k legitimnímu očekávání.

| (62) | Zatřetí, na základě závěrů, ke kterým dospěla v podobných případech (40), Komise poskytla řadu nepřímých důkazů o tom, že čl. 12 odst. 5 TRLIS státní podporu nepředstavuje. S ohledem na tato rozhodnutí nemohl obezřetný podnik předpokládat, že by Komise mohla zaujmout opačné stanovisko. |
| --- | --- |

(62)

Zatřetí, na základě závěrů, ke kterým dospěla v podobných případech (40), Komise poskytla řadu nepřímých důkazů o tom, že čl. 12 odst. 5 TRLIS státní podporu nepředstavuje. S ohledem na tato rozhodnutí nemohl obezřetný podnik předpokládat, že by Komise mohla zaujmout opačné stanovisko.

| (63) | Konečně, sporné opatření se musí nadále používat na všechny transakce před dnem zveřejnění záporného rozhodnutí, které by ukončilo odpisy finančního goodwillu. Konkrétně je obsahem sporného opatření právo odečítat stanovenou částku, určenou v okamžiku nabytí podílu po dobu dvaceti následujících let. Dále se dá vzhledem ke stanovisku Komise v podobných případech (41) důvodně předpokládat, že legitimní očekávání je nezbytné zachovat až do dne zveřejnění konečného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(63)

Konečně, sporné opatření se musí nadále používat na všechny transakce před dnem zveřejnění záporného rozhodnutí, které by ukončilo odpisy finančního goodwillu. Konkrétně je obsahem sporného opatření právo odečítat stanovenou částku, určenou v okamžiku nabytí podílu po dobu dvaceti následujících let. Dále se dá vzhledem ke stanovisku Komise v podobných případech (41) důvodně předpokládat, že legitimní očekávání je nezbytné zachovat až do dne zveřejnění konečného rozhodnutí.

B.   Připomínky dvou zúčastněných stran

| (64) | Podle dvou zúčastněných stran představuje článek 12 odstavec 5 TRLIS státní podporu. Strany jsou názoru, že v souvislosti s předmětnou záležitostí neexistují žádná legitimní očekávání, a žádají proto Komisi, aby nařídila vrácení jakékoli vyplacené protiprávní podpory. |
| --- | --- |

(64)

Podle dvou zúčastněných stran představuje článek 12 odstavec 5 TRLIS státní podporu. Strany jsou názoru, že v souvislosti s předmětnou záležitostí neexistují žádná legitimní očekávání, a žádají proto Komisi, aby nařídila vrácení jakékoli vyplacené protiprávní podpory.

B.1   Sporné opatření představuje státní podporu

B.1.1   Sporné opatření je hospodářským zvýhodněním

| (65) | Článek 12 odstavec 5 TRLIS je podle obou stran výjimečné povahy, neboť španělský daňový systém nedovoluje s výjimkou tohoto ustanovení žádné odpisy finančního goodwillu, nýbrž pouze odpočty v případech, kdy je potvrzeno snížení hodnoty. Před zavedením čl. 12 odst. 5 TRLIS španělské právní předpisy o dani z příjmů právnických osob odpisy podílů nepřipouštěly, a to ani tehdy, když došlo ke snížení jejich hodnoty. Strany zdůrazňují, že článek 12 odstavec 5 TRLIS je pravděpodobně jediným svého druhu v Evropě, jelikož podobný režim, pokud jde o přeshraniční transakce nespočívající v nabývání většinového podílu, v žádném jiném členském státě neexistuje. |
| --- | --- |

(65)

Článek 12 odstavec 5 TRLIS je podle obou stran výjimečné povahy, neboť španělský daňový systém nedovoluje s výjimkou tohoto ustanovení žádné odpisy finančního goodwillu, nýbrž pouze odpočty v případech, kdy je potvrzeno snížení hodnoty. Před zavedením čl. 12 odst. 5 TRLIS španělské právní předpisy o dani z příjmů právnických osob odpisy podílů nepřipouštěly, a to ani tehdy, když došlo ke snížení jejich hodnoty. Strany zdůrazňují, že článek 12 odstavec 5 TRLIS je pravděpodobně jediným svého druhu v Evropě, jelikož podobný režim, pokud jde o přeshraniční transakce nespočívající v nabývání většinového podílu, v žádném jiném členském státě neexistuje.

| (66) | V rámci španělského daňového systému lze goodwill odepisovat pouze u podnikových kombinací – výjimkou je jen toto sporné opatření, které odpisy umožňuje v mimořádných případech, kdy při akvizici v cílovém podniku dochází k nabytí menšinového podílu. Jedná se o odchylku od obecného daňového systému, protože odpis je možný nejen tehdy, když nedochází k žádné podnikové kombinaci, ale kupující jej může provést, i když nad cílovým zahraničním podnikem nezíská kontrolu. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS tak jisté španělské podniky zvýhodňuje oproti a) jiným španělským podnikům, které působí jen na vnitrostátní úrovni, a b) jiným hospodářským subjektům ve Společenství, kteří se španělskými příjemci sporné podpory soutěží na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

(66)

V rámci španělského daňového systému lze goodwill odepisovat pouze u podnikových kombinací – výjimkou je jen toto sporné opatření, které odpisy umožňuje v mimořádných případech, kdy při akvizici v cílovém podniku dochází k nabytí menšinového podílu. Jedná se o odchylku od obecného daňového systému, protože odpis je možný nejen tehdy, když nedochází k žádné podnikové kombinaci, ale kupující jej může provést, i když nad cílovým zahraničním podnikem nezíská kontrolu. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS tak jisté španělské podniky zvýhodňuje oproti a) jiným španělským podnikům, které působí jen na vnitrostátní úrovni, a b) jiným hospodářským subjektům ve Společenství, kteří se španělskými příjemci sporné podpory soutěží na mezinárodní úrovni.

| (67) | Soudě z hospodářského hlediska, španělské orgány nejenže poskytují příjemcům bezúročnou půjčku, jíž budou (v podobě bezúročného odkladu daňové povinnosti) užívat po dobu dvaceti let, ale ponechávají navíc zcela na uvážení dlužníka, kdy tuto bezúročnou půjčku splatí, pokud k jejímu navrácení vůbec dojde. Jestliže investor významný podíl dále nepřevede, bude výsledek stejný, jako by mu španělské orgány dluh odpustily. V tomto případě se z opatření stává trvalé osvobození od daně. |
| --- | --- |

(67)

Soudě z hospodářského hlediska, španělské orgány nejenže poskytují příjemcům bezúročnou půjčku, jíž budou (v podobě bezúročného odkladu daňové povinnosti) užívat po dobu dvaceti let, ale ponechávají navíc zcela na uvážení dlužníka, kdy tuto bezúročnou půjčku splatí, pokud k jejímu navrácení vůbec dojde. Jestliže investor významný podíl dále nepřevede, bude výsledek stejný, jako by mu španělské orgány dluh odpustily. V tomto případě se z opatření stává trvalé osvobození od daně.

| (68) | Jedna ze stran vypočítala, že španělští nabyvatelé, např. z bankovního sektoru, jsou v důsledku sporného opatření schopni zaplatit přibližně o 7 % více, než by mohli zaplatit v opačném případě. Strana ovšem také připouští, že sporné opatření není v této souvislosti jediným určujícím vlivem, protože nabídková cena je kombinací různých dodatečných aspektů. Pravděpodobně však podle ní jde o jeden z nejvýznamnějších faktorů, které u příjemců z řad potenciálních španělských nabyvatelů stupňují agresivitu. Sporné opatření navíc dle názoru této strany jednoznačně zvýhodňuje potenciální španělské nabyvatele při mezinárodních dražbách. |
| --- | --- |

(68)

Jedna ze stran vypočítala, že španělští nabyvatelé, např. z bankovního sektoru, jsou v důsledku sporného opatření schopni zaplatit přibližně o 7 % více, než by mohli zaplatit v opačném případě. Strana ovšem také připouští, že sporné opatření není v této souvislosti jediným určujícím vlivem, protože nabídková cena je kombinací různých dodatečných aspektů. Pravděpodobně však podle ní jde o jeden z nejvýznamnějších faktorů, které u příjemců z řad potenciálních španělských nabyvatelů stupňují agresivitu. Sporné opatření navíc dle názoru této strany jednoznačně zvýhodňuje potenciální španělské nabyvatele při mezinárodních dražbách.

B1.2   Sporné opatření zvýhodňuje určité podniky a určitou výrobu

| (69) | Předmětná záležitost se nápadně podobá okolnostem, jež ovlivnily rozsudek soudu ze dne 15. července 2004 (42). Španělské orgány tehdy ve věci argumentovaly, že sporné opatření není selektivní, protože článek 37 TRLIS se vztahuje na všechny španělské podniky, které uskutečňují zahraniční investice, Soudní dvůr však i přesto dospěl k závěru, že opatření státní podporou bylo, neboť jeho působnost byla omezena jen na určitou kategorii podniků, a sice na podniky, jež prováděly zahraniční investice jistého typu. Tytéž úvahy je možno vztáhnout na čl. 12 odst. 5 TRLIS. Jeho selektivnost totiž tkví v tom, že z tohoto ustanovení mohou mít prospěch pouze podniky, které získávají podíly v zahraničních podnicích. |
| --- | --- |

(69)

Předmětná záležitost se nápadně podobá okolnostem, jež ovlivnily rozsudek soudu ze dne 15. července 2004 (42). Španělské orgány tehdy ve věci argumentovaly, že sporné opatření není selektivní, protože článek 37 TRLIS se vztahuje na všechny španělské podniky, které uskutečňují zahraniční investice, Soudní dvůr však i přesto dospěl k závěru, že opatření státní podporou bylo, neboť jeho působnost byla omezena jen na určitou kategorii podniků, a sice na podniky, jež prováděly zahraniční investice jistého typu. Tytéž úvahy je možno vztáhnout na čl. 12 odst. 5 TRLIS. Jeho selektivnost totiž tkví v tom, že z tohoto ustanovení mohou mít prospěch pouze podniky, které získávají podíly v zahraničních podnicích.

| (70) | Ustanovení čl. 12 odst. 5 mohou navíc využívat jen podniky určité velikosti a podniky, které mají určitou finanční sílu a působí v mezinárodním měřítku. I když rozvaha podniku uvádí účetní hodnotu aktiv, je málo pravděpodobné, že by odrážela i jejich skutečnou tržní hodnotu. V praxi proto skutečnou tržní hodnotu aktiv mohou zjistit jen hospodářské subjekty, které mají v cílových podnicích kontrolní podíl a tedy i dostatečný přístup k podnikovým dokumentům. Pětiprocentní práh tudíž zvýhodňuje podniky, které vyvíjejí činnost v zahraničí. |
| --- | --- |

(70)

Ustanovení čl. 12 odst. 5 mohou navíc využívat jen podniky určité velikosti a podniky, které mají určitou finanční sílu a působí v mezinárodním měřítku. I když rozvaha podniku uvádí účetní hodnotu aktiv, je málo pravděpodobné, že by odrážela i jejich skutečnou tržní hodnotu. V praxi proto skutečnou tržní hodnotu aktiv mohou zjistit jen hospodářské subjekty, které mají v cílových podnicích kontrolní podíl a tedy i dostatečný přístup k podnikovým dokumentům. Pětiprocentní práh tudíž zvýhodňuje podniky, které vyvíjejí činnost v zahraničí.

| (71) | Na druhé straně španělský daňový základ a možnost využít snížení hodnoty se vztahuje pouze na španělské hospodářské subjekty podnikající ve Španělsku. V praxi toho proto mohou využít pouze podniky usazené na španělském území, které mají dostatečný španělský daňový základ, jelikož potenciální úleva se odvíjí od rozsahu podnikání ve Španělsku, nikoli od rozsahu akvizice. Přestože je čl. 12 odst. 5 TRLIS zformulován tak, aby se vztahoval na všechny hospodářské subjekty usazené ve Španělsku, výhodě, jež z tohoto opatření každoročně vyplývá, se v praxi může těšit jen omezený a zjistitelný počet podniků, které mají španělský daňový základ, v příslušném zdaňovacím období realizovaly zahraniční akvizice a jejichž daňový základ dosahuje určité výše, která jim daňový odpočet finančního goodwillu umožňuje. Opatření tudíž fakticky zavádí odlišný daňový přístup i ke španělským hospodářským subjektům, které jsou pro realizaci zahraničních investic ve stejné pozici. |
| --- | --- |

(71)

Na druhé straně španělský daňový základ a možnost využít snížení hodnoty se vztahuje pouze na španělské hospodářské subjekty podnikající ve Španělsku. V praxi toho proto mohou využít pouze podniky usazené na španělském území, které mají dostatečný španělský daňový základ, jelikož potenciální úleva se odvíjí od rozsahu podnikání ve Španělsku, nikoli od rozsahu akvizice. Přestože je čl. 12 odst. 5 TRLIS zformulován tak, aby se vztahoval na všechny hospodářské subjekty usazené ve Španělsku, výhodě, jež z tohoto opatření každoročně vyplývá, se v praxi může těšit jen omezený a zjistitelný počet podniků, které mají španělský daňový základ, v příslušném zdaňovacím období realizovaly zahraniční akvizice a jejichž daňový základ dosahuje určité výše, která jim daňový odpočet finančního goodwillu umožňuje. Opatření tudíž fakticky zavádí odlišný daňový přístup i ke španělským hospodářským subjektům, které jsou pro realizaci zahraničních investic ve stejné pozici.

| (72) | Dvě zúčastněné strany uvádějí, že se jim nepodařilo nalézt žádné kritérium nebo objektivní či horizontální podmínku, která by sporné opatření ospravedlňovala. Jsou naopak názoru, že hlavním záměrem předmětného opatření je nějakým způsobem zvýhodnit určité španělské hospodářské subjekty. Jestliže je navíc sporné opatření španělskému daňovému systému vlastní, jeho výhody by měly mít možnost využívat i dřívější zahraniční akvizice, avšak tak tomu není, protože daňovou úlevu lze uplatnit pouze u podílů nabytých po 1. lednu 2002. |
| --- | --- |

(72)

Dvě zúčastněné strany uvádějí, že se jim nepodařilo nalézt žádné kritérium nebo objektivní či horizontální podmínku, která by sporné opatření ospravedlňovala. Jsou naopak názoru, že hlavním záměrem předmětného opatření je nějakým způsobem zvýhodnit určité španělské hospodářské subjekty. Jestliže je navíc sporné opatření španělskému daňovému systému vlastní, jeho výhody by měly mít možnost využívat i dřívější zahraniční akvizice, avšak tak tomu není, protože daňovou úlevu lze uplatnit pouze u podílů nabytých po 1. lednu 2002.

| (73) | S ohledem na politiku Komise (43) a výše uvedené by mělo být sporné opatření považováno za selektivní. |
| --- | --- |

(73)

S ohledem na politiku Komise (43) a výše uvedené by mělo být sporné opatření považováno za selektivní.

B.1.3   Sporné opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod ve Společenství

| (74) | Sporné opatření je zjevně diskriminační, neboť španělským hospodářským subjektům poskytuje zřejmou daňovou a finanční výhodu, které zahraniční subjekty využívat nemohou. V případě dražby nebo jiného soutěžního postupu za účelem akvizice podniku přitom zvýhodnění tohoto typu hraje významnou roli. |
| --- | --- |

(74)

Sporné opatření je zjevně diskriminační, neboť španělským hospodářským subjektům poskytuje zřejmou daňovou a finanční výhodu, které zahraniční subjekty využívat nemohou. V případě dražby nebo jiného soutěžního postupu za účelem akvizice podniku přitom zvýhodnění tohoto typu hraje významnou roli.

| (75) | V akvizičních nabídkách se obvykle počítá s tím, že se kromě ceny podílů cílového podniku zaplatí prémie, čímž téměř vždy vznikne goodwill. Ve finančním tisku se několikrát objevily informace o významných akvizicích ze strany španělských podniků a o příslušných daňových úlevách vyplývajících ze španělských daňových zákonů o odpisech finančního goodwillu. U jedné z těchto akvizic, kterou realizovala jistá investiční banka, bylo přitom spočítáno, že daňové zvýhodnění na základě čl. 12 odst. 5 TRLIS dosáhlo 1,7 miliard eur, respektive 6,5 % nabídkové ceny. Podle jiného zdroje pak španělský nabyvatel mohl předložit nabídku, jež byla o 15 % vyšší než nabídka nešpanělských konkurentů. |
| --- | --- |

(75)

V akvizičních nabídkách se obvykle počítá s tím, že se kromě ceny podílů cílového podniku zaplatí prémie, čímž téměř vždy vznikne goodwill. Ve finančním tisku se několikrát objevily informace o významných akvizicích ze strany španělských podniků a o příslušných daňových úlevách vyplývajících ze španělských daňových zákonů o odpisech finančního goodwillu. U jedné z těchto akvizic, kterou realizovala jistá investiční banka, bylo přitom spočítáno, že daňové zvýhodnění na základě čl. 12 odst. 5 TRLIS dosáhlo 1,7 miliard eur, respektive 6,5 % nabídkové ceny. Podle jiného zdroje pak španělský nabyvatel mohl předložit nabídku, jež byla o 15 % vyšší než nabídka nešpanělských konkurentů.

| (76) | Sporné opatření také zřejmě zvýhodňuje určitou vývozní činnost španělských podniků (podporuje export za účelem nabývání zahraničních podílů), což je v rozporu s politikou, kterou v této oblasti uplatňuje Komise (44). |
| --- | --- |

(76)

Sporné opatření také zřejmě zvýhodňuje určitou vývozní činnost španělských podniků (podporuje export za účelem nabývání zahraničních podílů), což je v rozporu s politikou, kterou v této oblasti uplatňuje Komise (44).

B.1.4   Sporné opatření má dopad na státní prostředky

| (77) | Sporné opatření zvýhodňuje subjekty, jež splňují určité podmínky, neboť jim umožňuje snížit daňový základ, a tedy i daň, kterou by jinak v konkrétním zdaňovacím období musely státu zaplatit. Předmětné ustanovení tak podnikům poskytuje finanční zvýhodnění, jehož cena má přímý dopad na rozpočet postiženého členského státu. |
| --- | --- |

(77)

Sporné opatření zvýhodňuje subjekty, jež splňují určité podmínky, neboť jim umožňuje snížit daňový základ, a tedy i daň, kterou by jinak v konkrétním zdaňovacím období musely státu zaplatit. Předmětné ustanovení tak podnikům poskytuje finanční zvýhodnění, jehož cena má přímý dopad na rozpočet postiženého členského státu.

V.   ODPOVĚĎ ŠPANĚLSKA NA PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (78) | Španělské orgány ve věci uvedly, že většina připomínek třetích stran podtrhuje jejich názor. Na skutečnosti, že je sporné opatření státní podporou, se shodují jen dvě zúčastněné strany, zatímco všechny ostatní dospěly k závěru, že čl. 12 odst. 5 TRLIS státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nepředstavuje. Kdyby tomu tak nebylo, hospodářských subjektů, které ve věci předložily připomínky, by bylo méně. Skutečnost, že zúčastněné třetí strany jsou subjekty různé velikosti a věnují se rozličné škále činností, navíc dokládá, že sporné opatření je všeobecného zaměření. |
| --- | --- |

(78)

Španělské orgány ve věci uvedly, že většina připomínek třetích stran podtrhuje jejich názor. Na skutečnosti, že je sporné opatření státní podporou, se shodují jen dvě zúčastněné strany, zatímco všechny ostatní dospěly k závěru, že čl. 12 odst. 5 TRLIS státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nepředstavuje. Kdyby tomu tak nebylo, hospodářských subjektů, které ve věci předložily připomínky, by bylo méně. Skutečnost, že zúčastněné třetí strany jsou subjekty různé velikosti a věnují se rozličné škále činností, navíc dokládá, že sporné opatření je všeobecného zaměření.

| (79) | Pokud jde o výjimečnost sporného opatření, španělské orgány tuto kvalifikaci odmítají a připomínají, že odpis goodwillu i finančního goodwillu se řídí stejnými španělskými účetními pravidly (45). Odpis goodwillu je navíc podle ustanovení čl. 11 odst. 4 a čl. 89 odst. 3 TRLIS obecným pravidlem španělského systému pro zdaňování příjmu právnických osob. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS se zakládá na stejné logice. Mluvit o čl. 12 odst. 3 TRLIS jakožto o obecném pravidlu pro odpisování finančního goodwillu není správné, protože uvedené ustanovení se týká odpočtu podílů v nekótovaných subjektech. Opatření se vztahuje na snížení teoretické účetní hodnoty, nikoli na finanční goodwill. Odstavce 3 a 5 článku 12 TRLIS jsou dvě vzájemně se doplňující obecná pravidla: první z nich se týká snížení hodnoty v důsledku ztráty vytvořené cílovým podnikem a druhá pak odpočtu té části snížení hodnoty, která souvisí se snížením hodnoty finančního goodwillu. Skutečnost, že v jiných členských státech žádné podobné opatření neplatí, není v této souvislosti významná, neboť daňové systémy nejsou v Evropské unii harmonizovány. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o výjimečnost sporného opatření, španělské orgány tuto kvalifikaci odmítají a připomínají, že odpis goodwillu i finančního goodwillu se řídí stejnými španělskými účetními pravidly (45). Odpis goodwillu je navíc podle ustanovení čl. 11 odst. 4 a čl. 89 odst. 3 TRLIS obecným pravidlem španělského systému pro zdaňování příjmu právnických osob. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS se zakládá na stejné logice. Mluvit o čl. 12 odst. 3 TRLIS jakožto o obecném pravidlu pro odpisování finančního goodwillu není správné, protože uvedené ustanovení se týká odpočtu podílů v nekótovaných subjektech. Opatření se vztahuje na snížení teoretické účetní hodnoty, nikoli na finanční goodwill. Odstavce 3 a 5 článku 12 TRLIS jsou dvě vzájemně se doplňující obecná pravidla: první z nich se týká snížení hodnoty v důsledku ztráty vytvořené cílovým podnikem a druhá pak odpočtu té části snížení hodnoty, která souvisí se snížením hodnoty finančního goodwillu. Skutečnost, že v jiných členských státech žádné podobné opatření neplatí, není v této souvislosti významná, neboť daňové systémy nejsou v Evropské unii harmonizovány.

| (80) | Co se týče selektivnosti sporného opatření, paralela načrtnutá mezi předmětným ustanovením a rozsudkem Soudního dvora ze dne 15. července 2004 (46) také není správná, protože zatímco v uvedeném případě Komise jasně definovala profil příjemce, v této věci jej nebylo možné definovat. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS nepožaduje žádnou souvislost mezi nabytím podílu a vývozem zboží či služeb. Sporné opatření proto ke zvýšení vývozu španělského zboží či služeb nevede. Fakt, že toto neselektivní opatření nelze uplatnit na vnitrostátní transakce, nemá vliv na jeho všeobecnost. Účel sporného opatření je ve skutečnosti stejný jako účel směrnice o přeshraničním daňovém režimu, neboť má zajistit, aby se investiční rozhodnutí zakládala na hospodářských úvahách, nikoli na fiskálních podmínkách. Zohlední-li se, že kombinace podniků je možné provádět v případě vnitrostátních akvizic, ale ne v případě akvizic přeshraničních, uplatňování rozdílného přístupu k vnitrostátním a přeshraničním transakcím je nejen právně opodstatněné, protože má zaručit v daňovém systému neutralitu, nýbrž i nutné. |
| --- | --- |

(80)

Co se týče selektivnosti sporného opatření, paralela načrtnutá mezi předmětným ustanovením a rozsudkem Soudního dvora ze dne 15. července 2004 (46) také není správná, protože zatímco v uvedeném případě Komise jasně definovala profil příjemce, v této věci jej nebylo možné definovat. Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS nepožaduje žádnou souvislost mezi nabytím podílu a vývozem zboží či služeb. Sporné opatření proto ke zvýšení vývozu španělského zboží či služeb nevede. Fakt, že toto neselektivní opatření nelze uplatnit na vnitrostátní transakce, nemá vliv na jeho všeobecnost. Účel sporného opatření je ve skutečnosti stejný jako účel směrnice o přeshraničním daňovém režimu, neboť má zajistit, aby se investiční rozhodnutí zakládala na hospodářských úvahách, nikoli na fiskálních podmínkách. Zohlední-li se, že kombinace podniků je možné provádět v případě vnitrostátních akvizic, ale ne v případě akvizic přeshraničních, uplatňování rozdílného přístupu k vnitrostátním a přeshraničním transakcím je nejen právně opodstatněné, protože má zaručit v daňovém systému neutralitu, nýbrž i nutné.

| (81) | K domněnce, podle které sporné opatření narušuje hospodářskou soutěž, španělské orgány uvádějí, že jakákoli daňová úleva snižující provozní náklady podniku zvyšuje konkurenceschopnost příjemce. Toto tvrzení je však irelevantní, protože sporné opatření je opatřením obecným. Rozdílné daňové sazby, které členské státy uplatňují a které ovlivňují konkurenceschopnost podniků v nich usazených, nespadají do působnosti předpisů o státní podpoře. Kromě toho se ani neprokázalo, že by mělo sporné opatření dopad na obchod mezi členskými státy. Odpisování finančního goodwillu navíc nemusí nutně vést k tomu, že konkurenční subjekt navýší nabízenou cenu. |
| --- | --- |

(81)

K domněnce, podle které sporné opatření narušuje hospodářskou soutěž, španělské orgány uvádějí, že jakákoli daňová úleva snižující provozní náklady podniku zvyšuje konkurenceschopnost příjemce. Toto tvrzení je však irelevantní, protože sporné opatření je opatřením obecným. Rozdílné daňové sazby, které členské státy uplatňují a které ovlivňují konkurenceschopnost podniků v nich usazených, nespadají do působnosti předpisů o státní podpoře. Kromě toho se ani neprokázalo, že by mělo sporné opatření dopad na obchod mezi členskými státy. Odpisování finančního goodwillu navíc nemusí nutně vést k tomu, že konkurenční subjekt navýší nabízenou cenu.

| (82) | Pokud jde o slučitelnost sporného opatření se společným trhem, španělské orgány se domnívají, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je vhodným a úměrným způsobem, jak napravit selhání trhu, protože vytváří pro vnitrostátní a přeshraniční transakce neutrální daňový systém, který podporuje rozvoj podniků působících v celoevropském měřítku. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o slučitelnost sporného opatření se společným trhem, španělské orgány se domnívají, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je vhodným a úměrným způsobem, jak napravit selhání trhu, protože vytváří pro vnitrostátní a přeshraniční transakce neutrální daňový systém, který podporuje rozvoj podniků působících v celoevropském měřítku.

VI.   POSOUZENÍ REŽIMU PODPORY

| (83) | Aby mohla Komise určit, zda určité opatření představuje státní podporu, musí posoudit, jestli sporné opatření splňuje podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Ten stanoví následující: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.“ S ohledem na toto ustanovení bude tedy Komise v následujících odstavcích zkoumat, zda je sporné opatření státní podporou či nikoliv. |
| --- | --- |

(83)

Aby mohla Komise určit, zda určité opatření představuje státní podporu, musí posoudit, jestli sporné opatření splňuje podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Ten stanoví následující: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.“ S ohledem na toto ustanovení bude tedy Komise v následujících odstavcích zkoumat, zda je sporné opatření státní podporou či nikoliv.

A.   Selektivnost opatření a povaha poskytovaného zvýhodnění

| (84) | Za státní podporu se považuje opatření, které je zvláštní nebo selektivní tím, že podporuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží. |
| --- | --- |

(84)

Za státní podporu se považuje opatření, které je zvláštní nebo selektivní tím, že podporuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží.

| (85) | Ve svém sdělení (47) Komise uvádí: „Hlavním kritériem pro použití čl. 92 odst. 1 [nyní čl. 87 odst. 1] v případě daňového opatření je, že toto opatření zavádí ve prospěch některých podniků členských států výjimku v použití daňového systému. Je tedy vhodné nejprve stanovit společný použitelný daňový systém. Poté je nezbytné přezkoumat, zda výjimka nebo rozlišování uvnitř tohoto systému jsou odůvodněné ‚povahou nebo vnitřním uspořádáním daňového systému‘, tedy zda vyplývají přímo ze základních nebo řídících zásad daňového systému dotyčného členského státu.“ |
| --- | --- |

(85)

Ve svém sdělení (47) Komise uvádí: „Hlavním kritériem pro použití čl. 92 odst. 1 [nyní čl. 87 odst. 1] v případě daňového opatření je, že toto opatření zavádí ve prospěch některých podniků členských států výjimku v použití daňového systému. Je tedy vhodné nejprve stanovit společný použitelný daňový systém. Poté je nezbytné přezkoumat, zda výjimka nebo rozlišování uvnitř tohoto systému jsou odůvodněné ‚povahou nebo vnitřním uspořádáním daňového systému‘, tedy zda vyplývají přímo ze základních nebo řídících zásad daňového systému dotyčného členského státu.“

| (86) | V judikatuře Soudního dvora se píše (48): „Pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je definičním znakem pojmu státní podpory, z judikatury vyplývá, že článek 87 odstavec 1 ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření zvýhodňovat ‚určité podniky či určitou výrobu‘ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci“ (49). |
| --- | --- |

(86)

V judikatuře Soudního dvora se píše (48): „Pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je definičním znakem pojmu státní podpory, z judikatury vyplývá, že článek 87 odstavec 1 ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření zvýhodňovat ‚určité podniky či určitou výrobu‘ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci“ (49).

| (87) | Soudní dvůr se také opakovaně usnesl na tom, že ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy nerozlišuje mezi příčinami a cílem státní podpory, ale definuje je ve vztahu k jejich účinku (50). Článek 87 odstavec 1 Smlouvy o ES se konkrétně vztahuje na daňová opatření, která nepřizpůsobují obecný systém zvláštním charakteristikám určitých podniků, ale která byla navržena jako prostředek pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti (51). |
| --- | --- |

(87)

Soudní dvůr se také opakovaně usnesl na tom, že ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy nerozlišuje mezi příčinami a cílem státní podpory, ale definuje je ve vztahu k jejich účinku (50). Článek 87 odstavec 1 Smlouvy o ES se konkrétně vztahuje na daňová opatření, která nepřizpůsobují obecný systém zvláštním charakteristikám určitých podniků, ale která byla navržena jako prostředek pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti (51).

| (88) | Pojem státní podpora ovšem nezahrnuje podpůrná státní opatření, jež zavádějí určité rozlišení mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo systematiky soustavy, do níž tato opatření patří. Jak je vysvětleno ve sdělení Komise (52)„některé podmínky mohou být odůvodněné objektivními rozdíly mezi poplatníky“. |
| --- | --- |

(88)

Pojem státní podpora ovšem nezahrnuje podpůrná státní opatření, jež zavádějí určité rozlišení mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo systematiky soustavy, do níž tato opatření patří. Jak je vysvětleno ve sdělení Komise (52)„některé podmínky mohou být odůvodněné objektivními rozdíly mezi poplatníky“.

| (89) | Jak bude v následujícím oddíle podrobněji vysvětleno, Komise se domnívá, že sporné opatření je selektivní, neboť zvýhodňuje výhradně určité skupiny podniků, které provádějí jisté investice v zahraničí, a že zvláštní charakter tohoto režimu není opodstatněn jeho povahou nezávisle na tom, zda je referenční systém definován jako právní předpisy o daňovém režimu pro finanční goodwill v rámci španělského daňového systému (viz body 92–114) nebo jako daňový režim pro goodwill plynoucí z majetkové účasti nabyté v podnicích, jež sídlí v jiné zemi než ve Španělsku (viz body 115–119). Komise je názoru, že sporné opatření je nutno posoudit s přihlédnutím k obecným ustanovením předpisů o zdaňování příjmu právnických osob, která se vztahují na případy, kdy vznik goodwillu vede k daňovému zvýhodnění (viz body 35–55). Tento její postoj se zakládá především na domněnce, že případy, kdy je možné finanční goodwill odepsat, nezahrnují všechny kategorie daňových poplatníků, kteří se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(89)

Jak bude v následujícím oddíle podrobněji vysvětleno, Komise se domnívá, že sporné opatření je selektivní, neboť zvýhodňuje výhradně určité skupiny podniků, které provádějí jisté investice v zahraničí, a že zvláštní charakter tohoto režimu není opodstatněn jeho povahou nezávisle na tom, zda je referenční systém definován jako právní předpisy o daňovém režimu pro finanční goodwill v rámci španělského daňového systému (viz body 92–114) nebo jako daňový režim pro goodwill plynoucí z majetkové účasti nabyté v podnicích, jež sídlí v jiné zemi než ve Španělsku (viz body 115–119). Komise je názoru, že sporné opatření je nutno posoudit s přihlédnutím k obecným ustanovením předpisů o zdaňování příjmu právnických osob, která se vztahují na případy, kdy vznik goodwillu vede k daňovému zvýhodnění (viz body 35–55). Tento její postoj se zakládá především na domněnce, že případy, kdy je možné finanční goodwill odepsat, nezahrnují všechny kategorie daňových poplatníků, kteří se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci.

| (90) | Komise navíc dospěla k závěru, že sporné opatření by bylo státní podporou, i kdyby byl zvolen jiný referenční systém po vzoru toho, který navrhují španělské orgány (viz body odůvodnění 56–58), a to zejména kvůli rozdílným skutkovým a právním podmínkám, které je třeba splnit, aby bylo ustanovení o goodwillu plynoucím z podílů nabytých v podnicích usazených mimo Španělsko možné uplatnit na různé případy. |
| --- | --- |

(90)

Komise navíc dospěla k závěru, že sporné opatření by bylo státní podporou, i kdyby byl zvolen jiný referenční systém po vzoru toho, který navrhují španělské orgány (viz body odůvodnění 56–58), a to zejména kvůli rozdílným skutkovým a právním podmínkám, které je třeba splnit, aby bylo ustanovení o goodwillu plynoucím z podílů nabytých v podnicích usazených mimo Španělsko možné uplatnit na různé případy.

| (91) | V této alternativní hypotéze je sporné opatření příliš nejasné a neurčité, neboť jeho uplatňování není podmíněno existencí zvláštních a právně vymezených situací, jež by rozdílný daňový režim opodstatňovaly. Ze sporného opatření tak lze získat prospěch i v případech, u kterých se dostatečně neprokázalo, že by byly odlišné, a měly tudíž nárok na selektivní výjimku z obecně platných pravidel týkajících se goodwillu. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že sporné opatření spočívá v daňovém odpočtu nákladů určitého typu a diskriminačně se vztahuje na obsáhlou kategorii transakcí (přičemž tento odpočet nelze opodstatnit existencí objektivních rozdílů mezi daňovými poplatníky), a v důsledku tak narušuje hospodářskou soutěž (53). |
| --- | --- |

(91)

V této alternativní hypotéze je sporné opatření příliš nejasné a neurčité, neboť jeho uplatňování není podmíněno existencí zvláštních a právně vymezených situací, jež by rozdílný daňový režim opodstatňovaly. Ze sporného opatření tak lze získat prospěch i v případech, u kterých se dostatečně neprokázalo, že by byly odlišné, a měly tudíž nárok na selektivní výjimku z obecně platných pravidel týkajících se goodwillu. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že sporné opatření spočívá v daňovém odpočtu nákladů určitého typu a diskriminačně se vztahuje na obsáhlou kategorii transakcí (přičemž tento odpočet nelze opodstatnit existencí objektivních rozdílů mezi daňovými poplatníky), a v důsledku tak narušuje hospodářskou soutěž (53).

A.1   Zdaňování finančního goodwillu v rámci španělského daňového systému v případě akvizic realizovaných uvnitř Společenství

A.1.1   Referenční systém

| (92) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že odpovídajícím referenčním systémem je v tomto případě španělský systém zdaňování příjmu právnických osob, konkrétně pak předpisy, jež ve španělském daňovém systému upravují daňový režim finančního goodwillu. Tento postoj je v souladu s dřívější praxí Komise i s judikaturou evropských soudů, které se domnívají, že referenčním systémem je běžný systém zdaňování příjmu právnických osob (54). Španělské orgány v předložených připomínkách podtrhují skutečnost, že překážky ztěžující přeshraniční podnikové kombinace staví daňové poplatníky, kteří nakupují podíly ve vnitrostátních podnicích, do jiné právní a skutkové situace než ty, kteří nabývají podíly v podnicích zahraničních. Tento fakt zdůvodňují tím, že existují určité překážky, jež po nabytí podílu neumožňují španělským investorům provést přeshraniční kombinaci, zatímco ve vnitrostátním kontextu kombinaci učinit mohou. |
| --- | --- |

(92)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že odpovídajícím referenčním systémem je v tomto případě španělský systém zdaňování příjmu právnických osob, konkrétně pak předpisy, jež ve španělském daňovém systému upravují daňový režim finančního goodwillu. Tento postoj je v souladu s dřívější praxí Komise i s judikaturou evropských soudů, které se domnívají, že referenčním systémem je běžný systém zdaňování příjmu právnických osob (54). Španělské orgány v předložených připomínkách podtrhují skutečnost, že překážky ztěžující přeshraniční podnikové kombinace staví daňové poplatníky, kteří nakupují podíly ve vnitrostátních podnicích, do jiné právní a skutkové situace než ty, kteří nabývají podíly v podnicích zahraničních. Tento fakt zdůvodňují tím, že existují určité překážky, jež po nabytí podílu neumožňují španělským investorům provést přeshraniční kombinaci, zatímco ve vnitrostátním kontextu kombinaci učinit mohou.

| (93) | Co se týče údajných překážek, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že třicet zúčastněných stran ani španělské orgány neposkytly o jejich existenci žádné podrobné informace a omezily se (dokonce i v posledních příspěvcích) na neurčitá a neopodstatněná tvrzení, v nichž upozorňovaly na obecná fakta – např. na rozdíly vyplývající z nezačlenění směrnice o právu společností do vnitrostátního práva nebo na rozdíly související s právy menšinových akcionářů, s právy věřitelů, s oblastí pracovního práva, s národní značkou či se všeobecnými politickými a obchodními aspekty. Pokud by bylo možné podobné neopodstatněné a obecné výroky zohledňovat při posuzování působnosti článku 87 Smlouvy, hrozilo by nebezpečí, že pojem podpora by se stal do značné míry nahodilým. Tato subjektivní tvrzení ostatně nejsou podložená a nelze je použít k argumentaci. Španělské orgány také citují zprávu Komise o uplatňování směrnice o nabídkách převzetí (55), avšak nevysvětlují vztah mezi překážkami pro nabídky převzetí a údajnými překážkami, jež brání provádění přeshraničních podnikových kombinací. |
| --- | --- |

(93)

Co se týče údajných překážek, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že třicet zúčastněných stran ani španělské orgány neposkytly o jejich existenci žádné podrobné informace a omezily se (dokonce i v posledních příspěvcích) na neurčitá a neopodstatněná tvrzení, v nichž upozorňovaly na obecná fakta – např. na rozdíly vyplývající z nezačlenění směrnice o právu společností do vnitrostátního práva nebo na rozdíly související s právy menšinových akcionářů, s právy věřitelů, s oblastí pracovního práva, s národní značkou či se všeobecnými politickými a obchodními aspekty. Pokud by bylo možné podobné neopodstatněné a obecné výroky zohledňovat při posuzování působnosti článku 87 Smlouvy, hrozilo by nebezpečí, že pojem podpora by se stal do značné míry nahodilým. Tato subjektivní tvrzení ostatně nejsou podložená a nelze je použít k argumentaci. Španělské orgány také citují zprávu Komise o uplatňování směrnice o nabídkách převzetí (55), avšak nevysvětlují vztah mezi překážkami pro nabídky převzetí a údajnými překážkami, jež brání provádění přeshraničních podnikových kombinací.

| (94) | Co se týče povahy těchto údajných překážek, třicet zúčastněných třetích stran ani španělské orgány explicitně neuvedly žádnou daňovou překážku, jež by na společném trhu existovala. Počínaje dnem 1. ledna 1992, dokdy měly členské státy provést směrnici o přeshraničním zdaňování, jsou daňové překážky pro přeshraniční podnikové kombinace odstraněny. Má se proto za to, že daňový režim pro podnikové kombinace je harmonizován, a to jak v kontextu vnitrostátních, tak v kontextu přeshraničních transakcí. Pokud jde o překážky nedaňové povahy, zvláště o překážky v právu společností přičitatelné státu, v němž je cílový podnik usazen, Komise je názoru, že překážky pro podnikové kombinace jsou na společném trhu odstraněny od 8. října 2004, kdy nabyla účinnosti směrnice Rady 2001/86/ES ze dne 8. října 2001, kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (56), a kdy vstoupilo v platnost nařízení Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října 2001 o statutu evropské společnosti (SE) (57), nebo nejpozději od data začlenění (58) směrnice o přeshraničních fúzích do vnitrostátních právních předpisů. S ohledem na výše uvedené je tedy přístup k podnikovým kombinacím z hlediska práva společností přinejmenším od 15. prosince 2007 u vnitrostátních i přeshraničních transakcí podobný. Tento předpoklad potvrzuje i preambule ke španělskému zákonu č. 3/2009 ze dne 3. dubna 2009 o strukturálních změnách obchodních společností (Ley 3/2009, de 3 de abril de 2009, sobre modificaciones estructurales de las sociedades mercantiles) (59), do něhož je začleněna směrnice o právu společností:„... přeshraniční fúze mezi společnostmi podléhajícími právu různých členských zemí jsou již ve španělské praxi známy ...“. Žádnou jinou podloženou překážku, jež by mohla rozdílnou právní úpravu jako v případě předmětného sporného opatření, opodstatnit, španělské orgány ani žádná z třiceti zúčastněných třetích stran Komisi nesdělily. Španělské orgány sice Komisi dne 16. června 2009 poskytly seznam problémů (60) spojených s překážkami pro přeshraniční podnikové kombinace, avšak tento dokument neobsahuje doložené informace ani žádné skutečnosti, jež by diskriminační charakter sporného opatření opodstatňovaly. |
| --- | --- |

(94)

Co se týče povahy těchto údajných překážek, třicet zúčastněných třetích stran ani španělské orgány explicitně neuvedly žádnou daňovou překážku, jež by na společném trhu existovala. Počínaje dnem 1. ledna 1992, dokdy měly členské státy provést směrnici o přeshraničním zdaňování, jsou daňové překážky pro přeshraniční podnikové kombinace odstraněny. Má se proto za to, že daňový režim pro podnikové kombinace je harmonizován, a to jak v kontextu vnitrostátních, tak v kontextu přeshraničních transakcí. Pokud jde o překážky nedaňové povahy, zvláště o překážky v právu společností přičitatelné státu, v němž je cílový podnik usazen, Komise je názoru, že překážky pro podnikové kombinace jsou na společném trhu odstraněny od 8. října 2004, kdy nabyla účinnosti směrnice Rady 2001/86/ES ze dne 8. října 2001, kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (56), a kdy vstoupilo v platnost nařízení Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října 2001 o statutu evropské společnosti (SE) (57), nebo nejpozději od data začlenění (58) směrnice o přeshraničních fúzích do vnitrostátních právních předpisů. S ohledem na výše uvedené je tedy přístup k podnikovým kombinacím z hlediska práva společností přinejmenším od 15. prosince 2007 u vnitrostátních i přeshraničních transakcí podobný. Tento předpoklad potvrzuje i preambule ke španělskému zákonu č. 3/2009 ze dne 3. dubna 2009 o strukturálních změnách obchodních společností (Ley 3/2009, de 3 de abril de 2009, sobre modificaciones estructurales de las sociedades mercantiles) (59), do něhož je začleněna směrnice o právu společností:„... přeshraniční fúze mezi společnostmi podléhajícími právu různých členských zemí jsou již ve španělské praxi známy ...“. Žádnou jinou podloženou překážku, jež by mohla rozdílnou právní úpravu jako v případě předmětného sporného opatření, opodstatnit, španělské orgány ani žádná z třiceti zúčastněných třetích stran Komisi nesdělily. Španělské orgány sice Komisi dne 16. června 2009 poskytly seznam problémů (60) spojených s překážkami pro přeshraniční podnikové kombinace, avšak tento dokument neobsahuje doložené informace ani žádné skutečnosti, jež by diskriminační charakter sporného opatření opodstatňovaly.

| (95) | Komise rovněž podotýká, že podle judikatury Soudního dvora (61) může odlišný přístup členských států k přeshraničním a vnitrostátním podnikovým kombinacím představovat porušení povinností vyplývajících ze Smlouvy. Jestliže určitý vnitrostátní předpis stanoví rozdílný přístup k právnickým osobám podle toho, zda jde o fúzi vnitrostátní či přeshraniční, tento fakt může odrazovat od výkonu svobody usazování, jež je ukotvena ve Smlouvě. V judikatuře se konkrétně uvádí: „Takové rozdílné zacházení představuje omezení ve smyslu článků 43 ES a 48 ES, které je v rozporu s právem usazování a může být připuštěno pouze tehdy, pokud sleduje legitimní cíl slučitelný se Smlouvou a pokud je odůvodněno naléhavými důvody obecného zájmu.“ (62) V této souvislosti je třeba připomenout, že volnost udělená Komisi pro rozhodování o aplikaci čl. 87 odst. 3 Smlouvy Komisi neumožňuje schválit výjimku v rozporu s jinými ustanoveními práva Společenství, než jsou ustanovení týkající se uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy (63). |
| --- | --- |

(95)

Komise rovněž podotýká, že podle judikatury Soudního dvora (61) může odlišný přístup členských států k přeshraničním a vnitrostátním podnikovým kombinacím představovat porušení povinností vyplývajících ze Smlouvy. Jestliže určitý vnitrostátní předpis stanoví rozdílný přístup k právnickým osobám podle toho, zda jde o fúzi vnitrostátní či přeshraniční, tento fakt může odrazovat od výkonu svobody usazování, jež je ukotvena ve Smlouvě. V judikatuře se konkrétně uvádí: „Takové rozdílné zacházení představuje omezení ve smyslu článků 43 ES a 48 ES, které je v rozporu s právem usazování a může být připuštěno pouze tehdy, pokud sleduje legitimní cíl slučitelný se Smlouvou a pokud je odůvodněno naléhavými důvody obecného zájmu.“ (62) V této souvislosti je třeba připomenout, že volnost udělená Komisi pro rozhodování o aplikaci čl. 87 odst. 3 Smlouvy Komisi neumožňuje schválit výjimku v rozporu s jinými ustanoveními práva Společenství, než jsou ustanovení týkající se uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy (63).

| (96) | Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že není důvod k odklonu od referenčního systému uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení: odpovídajícím referenčním systémem pro hodnocení sporného opatření je systém stanovený obecným španělským systémem zdaňování příjmu právnických osob, konkrétně pak předpisy o zdaňování finančních goodwillů, které jsou v tomto daňovém systému obsaženy. |
| --- | --- |

(96)

Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že není důvod k odklonu od referenčního systému uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení: odpovídajícím referenčním systémem pro hodnocení sporného opatření je systém stanovený obecným španělským systémem zdaňování příjmu právnických osob, konkrétně pak předpisy o zdaňování finančních goodwillů, které jsou v tomto daňovém systému obsaženy.

A.1.2   Výjimka z uvedeného referenčního systému

| (97) | Ve španělském daňovém systému se při výpočtu daňového základu vychází z účetního výsledku, který je následně upravován v souladu se zvláštními daňovými předpisy. Úvodem a na okraj Komise uvádí, že sporné opatření je výjimkou ze španělských účetních předpisů. Vznik finančního goodwillu lze vypočítat pouze abstraktně, a to konsolidací účtů cílového podniku s účty nabyvatele. Podle španělských účetních předpisů je však účetní konsolidace povinná v případě kontrolních podílů (64) a uplatňuje se jak na vnitrostátní, tak na zahraniční podniková uskupení, aby se zjistila celková situace určité skupiny podniků, které podléhají kontrole stejného subjektu. Taková situace nastává například tehdy (65), když mateřská společnost disponuje většinou hlasovacích práv ovládaného podniku. Sporné opatření však žádnou kontrolu tohoto druhu nepožaduje a uplatňuje se na podíly ve výši minimálně 5 %. Komise také konečně poznamenává, že ode dne 1. ledna 2005 již žádný podnik (66) finanční goodwill podle účetních pravidel odepisovat nemůže. Třicet zúčastněných třetích stran proto odkazuje na ustanovení (67), která již podle současných španělských účetních předpisů nejsou platná. Na základě španělského zákonu č. 16/2007 ze dne 4. července 2007 o reformě a změně obchodního práva z hlediska účetnictví za účelem jeho mezinárodní harmonizace podle předpisů Evropské unie (Ley 16/2007, de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea) a na základě královského dekretu č. 1514/2007 ze dne 16. listopadu 2007, kterým se schvaluje všeobecná účetní osnova (Real Decreto 1514/2007, de 16 de noviembre de 2007, por el que se aprueba el Plan General de Contabilidad), se již účetní odpis goodwillu ani finančního goodwillu nepřipouští. Těmito úpravami se španělské právní předpisy o účetnictví přizpůsobily nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (68). S ohledem na výše uvedené je tedy sporné opatření výjimkou z účetních pravidel běžně uplatňovaných ve Španělsku. |
| --- | --- |

(97)

Ve španělském daňovém systému se při výpočtu daňového základu vychází z účetního výsledku, který je následně upravován v souladu se zvláštními daňovými předpisy. Úvodem a na okraj Komise uvádí, že sporné opatření je výjimkou ze španělských účetních předpisů. Vznik finančního goodwillu lze vypočítat pouze abstraktně, a to konsolidací účtů cílového podniku s účty nabyvatele. Podle španělských účetních předpisů je však účetní konsolidace povinná v případě kontrolních podílů (64) a uplatňuje se jak na vnitrostátní, tak na zahraniční podniková uskupení, aby se zjistila celková situace určité skupiny podniků, které podléhají kontrole stejného subjektu. Taková situace nastává například tehdy (65), když mateřská společnost disponuje většinou hlasovacích práv ovládaného podniku. Sporné opatření však žádnou kontrolu tohoto druhu nepožaduje a uplatňuje se na podíly ve výši minimálně 5 %. Komise také konečně poznamenává, že ode dne 1. ledna 2005 již žádný podnik (66) finanční goodwill podle účetních pravidel odepisovat nemůže. Třicet zúčastněných třetích stran proto odkazuje na ustanovení (67), která již podle současných španělských účetních předpisů nejsou platná. Na základě španělského zákonu č. 16/2007 ze dne 4. července 2007 o reformě a změně obchodního práva z hlediska účetnictví za účelem jeho mezinárodní harmonizace podle předpisů Evropské unie (Ley 16/2007, de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea) a na základě královského dekretu č. 1514/2007 ze dne 16. listopadu 2007, kterým se schvaluje všeobecná účetní osnova (Real Decreto 1514/2007, de 16 de noviembre de 2007, por el que se aprueba el Plan General de Contabilidad), se již účetní odpis goodwillu ani finančního goodwillu nepřipouští. Těmito úpravami se španělské právní předpisy o účetnictví přizpůsobily nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (68). S ohledem na výše uvedené je tedy sporné opatření výjimkou z účetních pravidel běžně uplatňovaných ve Španělsku.

| (98) | Vzhledem k dříve uvedenému a k fiskální povaze sporného opatření je třeba existenci výjimky posuzovat ve srovnání s referenčním daňovým systémem, nikoliv pouze na účetním základě. Komise v tomto směru upozorňuje, že španělský daňový systém odpis finančního goodwillu nikdy neumožňoval a že jedinou výjimku představoval odpis v souladu s čl. 12 odst. 5 TRLIS. Přesněji řečeno, tento odpis není možný u vnitrostátních transakcí. Tato skutečnost vyplývá z následujícího: |
| --- | --- |

(98)

Vzhledem k dříve uvedenému a k fiskální povaze sporného opatření je třeba existenci výjimky posuzovat ve srovnání s referenčním daňovým systémem, nikoliv pouze na účetním základě. Komise v tomto směru upozorňuje, že španělský daňový systém odpis finančního goodwillu nikdy neumožňoval a že jedinou výjimku představoval odpis v souladu s čl. 12 odst. 5 TRLIS. Přesněji řečeno, tento odpis není možný u vnitrostátních transakcí. Tato skutečnost vyplývá z následujícího:

| (99) | Pro daňové účely lze ve Španělsku goodwill účtovat jen samostatně a jen v případě podnikových kombinací (69), k nimž dochází akvizicí či vkladem aktiv utvářejících nezávislé podniky nebo fúzí podniků. V těchto případech je goodwillem účetní rozdíl mezi kupní cenou a tržní hodnotou předmětných aktiv, jež vytvářejí podnik, který kombinovaný subjekt získal nebo kterého je držitelem. Pokud dojde k nabytí podniku prostřednictvím akvizice jeho podílů, jako tomu je v případě sporného opatření, goodwill může vzniknout jen tehdy, pokud nabyvatel později vytvoří s nabytým podnikem kombinaci a získá nad ním kontrolu. |
| --- | --- |

(99)

Pro daňové účely lze ve Španělsku goodwill účtovat jen samostatně a jen v případě podnikových kombinací (69), k nimž dochází akvizicí či vkladem aktiv utvářejících nezávislé podniky nebo fúzí podniků. V těchto případech je goodwillem účetní rozdíl mezi kupní cenou a tržní hodnotou předmětných aktiv, jež vytvářejí podnik, který kombinovaný subjekt získal nebo kterého je držitelem. Pokud dojde k nabytí podniku prostřednictvím akvizice jeho podílů, jako tomu je v případě sporného opatření, goodwill může vzniknout jen tehdy, pokud nabyvatel později vytvoří s nabytým podnikem kombinaci a získá nad ním kontrolu.

| (100) | Podle sporného opatření však není ani kontrola, ani podniková kombinace potřeba, a k jeho uplatnění postačuje nabytí minimálního 5 % podílu v zahraničním podniku. Tím, že je umožněno, aby finanční goodwill, tedy goodwill, jenž by byl účtován v případě podnikové kombinace, vznikal samostatně bez kombinace podniků, představuje sporné opatření výjimku z referenčního systému. Zdůraznit je třeba skutečnost, že výjimka nespočívá v délce období, po jaké se finanční goodwill odepisuje v porovnání s dobou odpisování tradičního goodwillu (70), nýbrž v rozdílném přístupu k vnitrostátním a přeshraničním transakcím. Sporné opatření nelze považovat za nové samostatné obecné účetní pravidlo, neboť odpis finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu ve vnitrostátních podnicích dovolen není. S ohledem na vše, co zde bylo uvedeno, Komise dospěla k závěru, že sporné opatření představuje výjimku z referenčního systému. Komise zastává názor, že španělské orgány ani třicet zúčastněných stran nepředložilo žádný dostatečně pádný argument, který by tento závěr dokázal změnit, a tento svůj postoj podloží výkladem v bodech 128–138. |
| --- | --- |

(100)

Podle sporného opatření však není ani kontrola, ani podniková kombinace potřeba, a k jeho uplatnění postačuje nabytí minimálního 5 % podílu v zahraničním podniku. Tím, že je umožněno, aby finanční goodwill, tedy goodwill, jenž by byl účtován v případě podnikové kombinace, vznikal samostatně bez kombinace podniků, představuje sporné opatření výjimku z referenčního systému. Zdůraznit je třeba skutečnost, že výjimka nespočívá v délce období, po jaké se finanční goodwill odepisuje v porovnání s dobou odpisování tradičního goodwillu (70), nýbrž v rozdílném přístupu k vnitrostátním a přeshraničním transakcím. Sporné opatření nelze považovat za nové samostatné obecné účetní pravidlo, neboť odpis finančního goodwillu vzniklého nabytím podílu ve vnitrostátních podnicích dovolen není. S ohledem na vše, co zde bylo uvedeno, Komise dospěla k závěru, že sporné opatření představuje výjimku z referenčního systému. Komise zastává názor, že španělské orgány ani třicet zúčastněných stran nepředložilo žádný dostatečně pádný argument, který by tento závěr dokázal změnit, a tento svůj postoj podloží výkladem v bodech 128–138.

A.1.3   Existence výhody

| (101) | Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS umožňuje prostřednictvím výjimky z referenčního systému odečítat od daňového základu část finančního goodwillu, který vznikne nabytím podílu v zahraničních podnicích. Toto ustanovení tudíž příjemce snížením daňové zátěže hospodářsky zvýhodňuje. Výhoda spočívá ve snížení daně, kterou by podniky musely v opačném případě zaplatit. Snížení je úměrné rozdílu mezi zaplacenou kupní cenou a tržní hodnotou zaúčtovaných aktiv, jež tvoří podstatu nabytého podílu. |
| --- | --- |

(101)

Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS umožňuje prostřednictvím výjimky z referenčního systému odečítat od daňového základu část finančního goodwillu, který vznikne nabytím podílu v zahraničních podnicích. Toto ustanovení tudíž příjemce snížením daňové zátěže hospodářsky zvýhodňuje. Výhoda spočívá ve snížení daně, kterou by podniky musely v opačném případě zaplatit. Snížení je úměrné rozdílu mezi zaplacenou kupní cenou a tržní hodnotou zaúčtovaných aktiv, jež tvoří podstatu nabytého podílu.

| (102) | Přesná výše zvýhodnění ve vztahu k zaplacené kupní ceně odpovídá čisté aktualizované hodnotě snížení daňové zátěže, které je po akvizici umožněno odpisy uplatnitelnými po celou dobu odpisování. Záleží tudíž na sazbě daně použitelné pro daný podnik v příslušných letech a na platné úrokové diskontní sazbě. |
| --- | --- |

(102)

Přesná výše zvýhodnění ve vztahu k zaplacené kupní ceně odpovídá čisté aktualizované hodnotě snížení daňové zátěže, které je po akvizici umožněno odpisy uplatnitelnými po celou dobu odpisování. Záleží tudíž na sazbě daně použitelné pro daný podnik v příslušných letech a na platné úrokové diskontní sazbě.

| (103) | V případě, že by byly nabyté podíly opět prodány, část tohoto zvýhodnění by se získala zpět v podobě daně z přírůstku hodnoty. Za situace, kdy je dovoleno odpisovat goodwill, by totiž při odprodeji daných zahraničních podílů odpisovaná částka zvýšila přírůstek hodnoty, který při odprodeji podléhá dani. Nicméně i kdyby tato nepravděpodobná situace nastala, zvýhodnění by nebylo plně vyloučeno, protože zdanění v pozdější fázi nezohledňuje cenu likvidity. Jak výstižně poukazují dvě zúčastněné strany, z ekonomického hlediska se vyčíslené zvýhodnění přinejmenším podobá ceně bezúročné úvěrové linie, jež by umožňovala až dvacet ročních půjček ve výši dvacetiny finančního goodwillu, a to po celou dobu, po kterou bude předmětný podíl veden v účetnictví daného daňového poplatníka. |
| --- | --- |

(103)

V případě, že by byly nabyté podíly opět prodány, část tohoto zvýhodnění by se získala zpět v podobě daně z přírůstku hodnoty. Za situace, kdy je dovoleno odpisovat goodwill, by totiž při odprodeji daných zahraničních podílů odpisovaná částka zvýšila přírůstek hodnoty, který při odprodeji podléhá dani. Nicméně i kdyby tato nepravděpodobná situace nastala, zvýhodnění by nebylo plně vyloučeno, protože zdanění v pozdější fázi nezohledňuje cenu likvidity. Jak výstižně poukazují dvě zúčastněné strany, z ekonomického hlediska se vyčíslené zvýhodnění přinejmenším podobá ceně bezúročné úvěrové linie, jež by umožňovala až dvacet ročních půjček ve výši dvacetiny finančního goodwillu, a to po celou dobu, po kterou bude předmětný podíl veden v účetnictví daného daňového poplatníka.

| (104) | V hypotetickém příkladu, který již Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení, by při uplatnění 5 % diskontní sazby (71) a při zohlednění aktuální struktury sazeb pro daň z příjmu právnických osob do roku 2022, jak je v současné době stanovena zákonem č. 35/2006 (72), podíl nabytý v roce 2002 znamenal zvýhodnění rovnající se přibližně 20,6 % výše finančního goodwillu. Třetí strany se proti těmto číslům nijak nevyslovily. Pokud by byly nabyté podíly odprodány, zvýhodnění by odpovídalo úrokům, které by daňový poplatník musel zaplatit za úvěrovou linii popsanou v předchozím článku. |
| --- | --- |

(104)

V hypotetickém příkladu, který již Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení, by při uplatnění 5 % diskontní sazby (71) a při zohlednění aktuální struktury sazeb pro daň z příjmu právnických osob do roku 2022, jak je v současné době stanovena zákonem č. 35/2006 (72), podíl nabytý v roce 2002 znamenal zvýhodnění rovnající se přibližně 20,6 % výše finančního goodwillu. Třetí strany se proti těmto číslům nijak nevyslovily. Pokud by byly nabyté podíly odprodány, zvýhodnění by odpovídalo úrokům, které by daňový poplatník musel zaplatit za úvěrovou linii popsanou v předchozím článku.

| (105) | Komise nemůže souhlasit s názorem španělských orgánů a třiceti zúčastněných stran, podle něhož by byl konečným příjemcem výhod plynoucích ze sporného opatření ten, kdo zahraniční podíl prodává, protože by za podíl získal vyšší cenu. Zaprvé neexistuje žádný mechanismus, který by převod veškerého zvýhodnění na prodávajícího zaručoval, zadruhé kupní cena není dána výhradně sporným opatřením, ale celou řadou různých prvků, a za třetí v hypotetické situaci, kdy by se ekonomické zvýhodnění přeneslo na prodávajícího, by nabyvatel v důsledku sporného opatření zvýšil svoji akviziční cenu, která je v transakci z hlediska hospodářské soutěže nanejvýš důležitým faktorem. |
| --- | --- |

(105)

Komise nemůže souhlasit s názorem španělských orgánů a třiceti zúčastněných stran, podle něhož by byl konečným příjemcem výhod plynoucích ze sporného opatření ten, kdo zahraniční podíl prodává, protože by za podíl získal vyšší cenu. Zaprvé neexistuje žádný mechanismus, který by převod veškerého zvýhodnění na prodávajícího zaručoval, zadruhé kupní cena není dána výhradně sporným opatřením, ale celou řadou různých prvků, a za třetí v hypotetické situaci, kdy by se ekonomické zvýhodnění přeneslo na prodávajícího, by nabyvatel v důsledku sporného opatření zvýšil svoji akviziční cenu, která je v transakci z hlediska hospodářské soutěže nanejvýš důležitým faktorem.

| (106) | S ohledem na výše uvedené Komise dospívá závěru, že sporné opatření při nabývání zahraničních podílů přináší v každém případě zvýhodnění. |
| --- | --- |

(106)

S ohledem na výše uvedené Komise dospívá závěru, že sporné opatření při nabývání zahraničních podílů přináší v každém případě zvýhodnění.

A.1.4   Oprávněnost opatření z hlediska logiky španělského daňového systému

| (107) | Komise zastává názor založený na ustálené judikatuře (73), a to že opatření, která činí rozdíly mezi podniky, nepředstavují státní podporu tehdy, když toto rozlišování vyplývá z povahy nebo obecné struktury daňového systému, jehož jsou součástí. Ospravedlnění založené na povaze nebo obecné struktuře daňového systému znamená, že zvláštní daňové opatření je v souladu s vnitřní logikou obecného daňového systému. |
| --- | --- |

(107)

Komise zastává názor založený na ustálené judikatuře (73), a to že opatření, která činí rozdíly mezi podniky, nepředstavují státní podporu tehdy, když toto rozlišování vyplývá z povahy nebo obecné struktury daňového systému, jehož jsou součástí. Ospravedlnění založené na povaze nebo obecné struktuře daňového systému znamená, že zvláštní daňové opatření je v souladu s vnitřní logikou obecného daňového systému.

| (108) | Komise se domnívá, že španělské orgány nedokázaly, že by sporné opatření ve svém důsledku odstraňovalo dvojí zdanění. Režim vlastně nestanoví podmínky, jak dokázat, že prodávající zisk z převodu podílu skutečně zdanil, i když tato podmínka je závazná pro odpis goodwillu plynoucího z podnikové kombinace (74). V této souvislosti je třeba zdůraznit, že i když španělské orgány nemají podle svých slov pravomoc ke kontrole zahraničního prodávajícího, který provádí transakce v zahraničí, Komise poukazuje na skutečnost, že tato podmínka se vyžaduje při uplatňování jiných španělských daňových ustanovení (75), avšak ne při uplatňování sporného opatření. |
| --- | --- |

(108)

Komise se domnívá, že španělské orgány nedokázaly, že by sporné opatření ve svém důsledku odstraňovalo dvojí zdanění. Režim vlastně nestanoví podmínky, jak dokázat, že prodávající zisk z převodu podílu skutečně zdanil, i když tato podmínka je závazná pro odpis goodwillu plynoucího z podnikové kombinace (74). V této souvislosti je třeba zdůraznit, že i když španělské orgány nemají podle svých slov pravomoc ke kontrole zahraničního prodávajícího, který provádí transakce v zahraničí, Komise poukazuje na skutečnost, že tato podmínka se vyžaduje při uplatňování jiných španělských daňových ustanovení (75), avšak ne při uplatňování sporného opatření.

| (109) | Sporné opatření není mechanismem, který by zamezoval dvojímu zdanění budoucích dividend, jež by se zdaňovaly při dosažení budoucích zisků a neměly by být zdaňovány podruhé při jejich výplatě podniku, který drží významný podíl, za jehož akvizici byl zaplacen finanční goodwill. Sporné opatření nepředpokládá mezi získanými dividendami a odpočtem, který se na něm zakládá, žádnou spojitost. Na dividendy plynoucí z významného podílu se naopak vztahuje jak úleva podle článku 21 TRLIS, tak přímá daňová neutralita upravená článkem 32 TRLIS za účelem zamezení mezinárodnímu dvojímu zdanění. Odpisování finančního goodwillu v tomto směru přináší dodatečné zvýhodnění, pokud jde o nabývání významných podílů v zahraničních podnicích. |
| --- | --- |

(109)

Sporné opatření není mechanismem, který by zamezoval dvojímu zdanění budoucích dividend, jež by se zdaňovaly při dosažení budoucích zisků a neměly by být zdaňovány podruhé při jejich výplatě podniku, který drží významný podíl, za jehož akvizici byl zaplacen finanční goodwill. Sporné opatření nepředpokládá mezi získanými dividendami a odpočtem, který se na něm zakládá, žádnou spojitost. Na dividendy plynoucí z významného podílu se naopak vztahuje jak úleva podle článku 21 TRLIS, tak přímá daňová neutralita upravená článkem 32 TRLIS za účelem zamezení mezinárodnímu dvojímu zdanění. Odpisování finančního goodwillu v tomto směru přináší dodatečné zvýhodnění, pokud jde o nabývání významných podílů v zahraničních podnicích.

| (110) | Španělské orgány nedokázaly, že by sporné opatření bylo rozšířením pravidel souvisejících se snížením hodnoty, které by předpokládalo, že existují objektivní důkazy o ztrátách založené na podrobném a objektivním výpočtu, který sporné opatření nevyžaduje. Ustanovení čl. 12 odst. 3 TRLIS naopak umožňuje částečně provádět částečný odpočet takového snížení hodnoty podílu na vlastním kapitálu vnitrostátních a zahraničních subjektů nekótovaných na sekundárních trzích, k němuž dojde mezi počátkem a koncem zdaňovacího období. Sporné opatření, které je (pro příjemce) slučitelné s čl. 12 odst. 3 TRLIS (76), umožňuje kromě snížení teoretické účetní hodnoty i jiné daňové odpočty. |
| --- | --- |

(110)

Španělské orgány nedokázaly, že by sporné opatření bylo rozšířením pravidel souvisejících se snížením hodnoty, které by předpokládalo, že existují objektivní důkazy o ztrátách založené na podrobném a objektivním výpočtu, který sporné opatření nevyžaduje. Ustanovení čl. 12 odst. 3 TRLIS naopak umožňuje částečně provádět částečný odpočet takového snížení hodnoty podílu na vlastním kapitálu vnitrostátních a zahraničních subjektů nekótovaných na sekundárních trzích, k němuž dojde mezi počátkem a koncem zdaňovacího období. Sporné opatření, které je (pro příjemce) slučitelné s čl. 12 odst. 3 TRLIS (76), umožňuje kromě snížení teoretické účetní hodnoty i jiné daňové odpočty.

| (111) | Komise poukazuje na skutečnost, že finanční goodwill vzniklý nabytím podílů ve španělských podnicích není možné odepisovat, zatímco finanční goodwill pocházející z podniků zahraničních za určitých podmínek odepisovat lze. Sporné opatření zavádí rozdílný přístup ke zdaňování finančního goodwillu podle toho, zda jde o podnik zahraniční či španělský, a toto rozdílné zacházení není vzhledem k logice daňového systému ani nutné, ani přiměřené. Komise považuje za neúměrné, že předmětný režim stanoví pro podniky ve srovnatelné situaci zcela odlišné nominální a efektivní zdanění jen proto, že některé podniky využijí investičních příležitostí v zahraničí. |
| --- | --- |

(111)

Komise poukazuje na skutečnost, že finanční goodwill vzniklý nabytím podílů ve španělských podnicích není možné odepisovat, zatímco finanční goodwill pocházející z podniků zahraničních za určitých podmínek odepisovat lze. Sporné opatření zavádí rozdílný přístup ke zdaňování finančního goodwillu podle toho, zda jde o podnik zahraniční či španělský, a toto rozdílné zacházení není vzhledem k logice daňového systému ani nutné, ani přiměřené. Komise považuje za neúměrné, že předmětný režim stanoví pro podniky ve srovnatelné situaci zcela odlišné nominální a efektivní zdanění jen proto, že některé podniky využijí investičních příležitostí v zahraničí.

| (112) | Španělské orgány v neposlední řadě také argumentují, že sporné opatření lze ospravedlnit zásadou neutrality, kterou je třeba uplatňovat v oblasti zdaňování příjmů právnických osob (77). Důvodová zpráva k zákonu o dani z příjmu právnických osob, který platil v době, kdy bylo sporné opatření zavedeno (78), k této zásadě jasně odkazuje. Komise v tomto směru uvádí, že důvodem k úpravě je i „zásada konkurenceschopnosti“ (79) citovaná španělskými orgány, které mluví výslovně o „navýšení vývozu“. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle dřívějších rozhodnutí Komise (80) je neúměrné, aby se podnikům, jež se nacházejí ve srovnatelné situaci, ukládala rozdílná efektivní daňová povinnost jen proto, že některé podniky se věnují činnosti související s vývozem nebo se snaží investovat v zahraničí. Komise rovněž připomíná vyjádření Soudu (81): „ačkoli zásady rovnosti před daní a daňové schopnosti jsou zajisté součástí základů španělské daňové soustavy, tyto zásady neukládají, aby s poplatníky nacházejícími se v jiných situacích bylo zacházeno stejným způsobem [...].“ |
| --- | --- |

(112)

Španělské orgány v neposlední řadě také argumentují, že sporné opatření lze ospravedlnit zásadou neutrality, kterou je třeba uplatňovat v oblasti zdaňování příjmů právnických osob (77). Důvodová zpráva k zákonu o dani z příjmu právnických osob, který platil v době, kdy bylo sporné opatření zavedeno (78), k této zásadě jasně odkazuje. Komise v tomto směru uvádí, že důvodem k úpravě je i „zásada konkurenceschopnosti“ (79) citovaná španělskými orgány, které mluví výslovně o „navýšení vývozu“. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle dřívějších rozhodnutí Komise (80) je neúměrné, aby se podnikům, jež se nacházejí ve srovnatelné situaci, ukládala rozdílná efektivní daňová povinnost jen proto, že některé podniky se věnují činnosti související s vývozem nebo se snaží investovat v zahraničí. Komise rovněž připomíná vyjádření Soudu (81): „ačkoli zásady rovnosti před daní a daňové schopnosti jsou zajisté součástí základů španělské daňové soustavy, tyto zásady neukládají, aby s poplatníky nacházejícími se v jiných situacích bylo zacházeno stejným způsobem [...].“

| (113) | S ohledem na výše uvedenou argumentaci se Komise domnívá, že zásada neutrality sporné opatření neospravedlňuje. Jak uvádějí dvě zúčastněné strany, skutečnost, že sporného opatření lze využít při nabytí menšinového 5 % podílu, je dokladem toho, že sporné opatření by se týkalo určitých ne příliš podobných situací. Bylo by tak možné tvrdit, že se situacemi, které jsou ze skutkového i právního hlediska rozdílné, se v referenčním systému nakládá stejně. Komise je proto názoru, že zásadu neutrality nelze použít jako argument, jenž by sporné opatření ospravedlňoval. |
| --- | --- |

(113)

S ohledem na výše uvedenou argumentaci se Komise domnívá, že zásada neutrality sporné opatření neospravedlňuje. Jak uvádějí dvě zúčastněné strany, skutečnost, že sporného opatření lze využít při nabytí menšinového 5 % podílu, je dokladem toho, že sporné opatření by se týkalo určitých ne příliš podobných situací. Bylo by tak možné tvrdit, že se situacemi, které jsou ze skutkového i právního hlediska rozdílné, se v referenčním systému nakládá stejně. Komise je proto názoru, že zásadu neutrality nelze použít jako argument, jenž by sporné opatření ospravedlňoval.

| (114) | Na základě bodů odůvodnění 107 až 113 dospěla Komise k závěru, že selektivní zvýhodnění předmětného daňového režimu není možné ospravedlnit povahou daňové soustavy. Sporné opatření tudíž podle všeho obsahuje diskriminační prvek v podobě omezení daňového zvýhodnění v závislosti na zemi, kde transakce proběhla (82), a tuto diskriminaci nelze ospravedlnit logikou španělské daňové soustavy. |
| --- | --- |

(114)

Na základě bodů odůvodnění 107 až 113 dospěla Komise k závěru, že selektivní zvýhodnění předmětného daňového režimu není možné ospravedlnit povahou daňové soustavy. Sporné opatření tudíž podle všeho obsahuje diskriminační prvek v podobě omezení daňového zvýhodnění v závislosti na zemi, kde transakce proběhla (82), a tuto diskriminaci nelze ospravedlnit logikou španělské daňové soustavy.

A.2   Dodatečná úvaha: Analýza sporného opatření z hlediska referenčního systému, pokud jde o zacházení s goodwillem při transakcích se třetími zeměmi.

| (115) | Španělské orgány vysvětlují, že sporné opatření má zabránit tomu, aby se z hlediska zdaňování zacházelo rozdílně s akvizicemi, po nichž bezprostředně následuje provedení podnikové kombinace, a s akvizicemi, kde po nabytí podílu k podnikové kombinaci nedojde. Na tomto základě by se působnost sporného režimu omezovala na akvizice významného podílu v podnicích usazených mimo Španělsko, neboť přeshraniční podniková kombinace by byla kvůli určitým překážkám složitější než kombinace domácí (83). V důsledku těchto překážek by se španělští daňoví poplatníci investující v zahraničí nacházeli z právního i skutkového hlediska v jiné situaci než daňoví poplatníci investující ve Španělsku. Španělské orgány k tomu uvádějí (84): „Rozdílnost v některých daňových opatřeních nemusí nutně znamenat, že jde o státní podporu. Jak se uvádí ve sdělení Komise, je nutné zabývat se i tím, zda jsou taková opatření potřebná nebo funkční z hlediska efektivnosti daňové soustavy. Tento španělský daňový předpis tak upravil odlišné daňové režimy pro objektivně rozdílné situace, mezi něž patří i akvizice podílů v zahraničích subjektech oproti akvizicím ve španělských podnicích (ty se liší v možnosti provedení kombinace, v podstupovaném riziku apod.), přičemž za tímto rozlišením stála snaha dosáhnout daňové neutrality, kterou požaduje vnitrostátní španělská legislativa i samotné právo Společenství, a také snaha zajistit soudržnost a účinnost španělské daňové soustavy.“ |
| --- | --- |

(115)

Španělské orgány vysvětlují, že sporné opatření má zabránit tomu, aby se z hlediska zdaňování zacházelo rozdílně s akvizicemi, po nichž bezprostředně následuje provedení podnikové kombinace, a s akvizicemi, kde po nabytí podílu k podnikové kombinaci nedojde. Na tomto základě by se působnost sporného režimu omezovala na akvizice významného podílu v podnicích usazených mimo Španělsko, neboť přeshraniční podniková kombinace by byla kvůli určitým překážkám složitější než kombinace domácí (83). V důsledku těchto překážek by se španělští daňoví poplatníci investující v zahraničí nacházeli z právního i skutkového hlediska v jiné situaci než daňoví poplatníci investující ve Španělsku. Španělské orgány k tomu uvádějí (84): „Rozdílnost v některých daňových opatřeních nemusí nutně znamenat, že jde o státní podporu. Jak se uvádí ve sdělení Komise, je nutné zabývat se i tím, zda jsou taková opatření potřebná nebo funkční z hlediska efektivnosti daňové soustavy. Tento španělský daňový předpis tak upravil odlišné daňové režimy pro objektivně rozdílné situace, mezi něž patří i akvizice podílů v zahraničích subjektech oproti akvizicím ve španělských podnicích (ty se liší v možnosti provedení kombinace, v podstupovaném riziku apod.), přičemž za tímto rozlišením stála snaha dosáhnout daňové neutrality, kterou požaduje vnitrostátní španělská legislativa i samotné právo Společenství, a také snaha zajistit soudržnost a účinnost španělské daňové soustavy.“

| (116) | Španělské orgány tvrdí, že zvláštní zdaňování přeshraničních akvizic je potřeba k zajištění neutrality ve španělské daňové soustavě a má zabránit tomu, aby byly zvýhodněny akvizice španělských podílů. Z tohoto důvodu se španělské orgány a třicet zúčastněných stran také domnívá, že správným referenčním rámcem pro hodnocení sporného opatření by bylo zdaňování goodwillu u zahraničních akvizic. |
| --- | --- |

(116)

Španělské orgány tvrdí, že zvláštní zdaňování přeshraničních akvizic je potřeba k zajištění neutrality ve španělské daňové soustavě a má zabránit tomu, aby byly zvýhodněny akvizice španělských podílů. Z tohoto důvodu se španělské orgány a třicet zúčastněných stran také domnívá, že správným referenčním rámcem pro hodnocení sporného opatření by bylo zdaňování goodwillu u zahraničních akvizic.

| (117) | Přestože má Komise za to, že španělské orgány ani třicet zúčastněných stran v souvislosti s předmětným řízením neposkytlo dostačující argumenty, jež by rozdílné zacházení s akvizicemi podílů ve španělských podnicích a s akvizicemi podílů v podnicích sídlících ve Společenství (popsané v bodech odůvodnění 92–96) ospravedlnily, Komise nemůže takovéto rozlišování předem zcela vyloučit ve vztahu ke třetím zemím. Mimo Společenství mohou skutečně stále existovat právní překážky, které přeshraničním kombinacím podniků brání, a které by tudíž přeshraniční transakce stavěly do jiné právní a skutkové situace než transakce realizované uvnitř Společenství. Akvizice mimo Společenství, které by jinak mohly využít daňového odpisu goodwillu tak, jak je tomu v případě většinového podílu, by mohly být ve výsledku z tohoto daňového zvýhodnění vyloučeny, protože by neexistovala možnost provést podnikovou kombinaci. Daňový odpis goodwillu u transakcí, jež probíhají mimo právní a skutkový rámec Společenství, by tak mohl být nutný pro zajištění daňové neutrality. |
| --- | --- |

(117)

Přestože má Komise za to, že španělské orgány ani třicet zúčastněných stran v souvislosti s předmětným řízením neposkytlo dostačující argumenty, jež by rozdílné zacházení s akvizicemi podílů ve španělských podnicích a s akvizicemi podílů v podnicích sídlících ve Společenství (popsané v bodech odůvodnění 92–96) ospravedlnily, Komise nemůže takovéto rozlišování předem zcela vyloučit ve vztahu ke třetím zemím. Mimo Společenství mohou skutečně stále existovat právní překážky, které přeshraničním kombinacím podniků brání, a které by tudíž přeshraniční transakce stavěly do jiné právní a skutkové situace než transakce realizované uvnitř Společenství. Akvizice mimo Společenství, které by jinak mohly využít daňového odpisu goodwillu tak, jak je tomu v případě většinového podílu, by mohly být ve výsledku z tohoto daňového zvýhodnění vyloučeny, protože by neexistovala možnost provést podnikovou kombinaci. Daňový odpis goodwillu u transakcí, jež probíhají mimo právní a skutkový rámec Společenství, by tak mohl být nutný pro zajištění daňové neutrality.

| (118) | Protože se v tuto chvíli zdá, že sporné opatření umožňuje daňově odepisovat goodwill vzniklý samostatně, a to dokonce i v případech, kdy příjemce nabývá jen 5 % podílu, sporné opatření může představovat výjimku z referenčního systému, včetně systému definovaného v bodě odůvodnění 117. |
| --- | --- |

(118)

Protože se v tuto chvíli zdá, že sporné opatření umožňuje daňově odepisovat goodwill vzniklý samostatně, a to dokonce i v případech, kdy příjemce nabývá jen 5 % podílu, sporné opatření může představovat výjimku z referenčního systému, včetně systému definovaného v bodě odůvodnění 117.

| (119) | Za těchto okolností ponechává Komise řízení zahájené podle rozhodnutí ze dne 10. října 2007 otevřené, a sice ve vztahu k akvizicím realizovaným mimo Společenství, neboť španělské orgány přislíbily, že jí poskytnou nové podklady týkající se překážek, jež brání přeshraničním fúzím mimo Společenství. Řízení zahájené dne 10. října 2007 tedy pokračuje, aby se dále zabývalo akvizicemi mimo Společenství. |
| --- | --- |

(119)

Za těchto okolností ponechává Komise řízení zahájené podle rozhodnutí ze dne 10. října 2007 otevřené, a sice ve vztahu k akvizicím realizovaným mimo Společenství, neboť španělské orgány přislíbily, že jí poskytnou nové podklady týkající se překážek, jež brání přeshraničním fúzím mimo Společenství. Řízení zahájené dne 10. října 2007 tedy pokračuje, aby se dále zabývalo akvizicemi mimo Společenství.

B.   Souvislost se státními prostředky

| (120) | Opatření souvisí s využíváním státních prostředků, jelikož stát se jím vzdává nároku na příjem z daně v hodnotě, jež odpovídá snížení daňové povinnosti podniků, které jsou poplatníky ve Španělsku a které nabývají významného podílu v zahraničních subjektech; přičemž tuto slevu na dani stát poskytuje po dobu minimálně 20 let po realizaci akvizice. |
| --- | --- |

(120)

Opatření souvisí s využíváním státních prostředků, jelikož stát se jím vzdává nároku na příjem z daně v hodnotě, jež odpovídá snížení daňové povinnosti podniků, které jsou poplatníky ve Španělsku a které nabývají významného podílu v zahraničních subjektech; přičemž tuto slevu na dani stát poskytuje po dobu minimálně 20 let po realizaci akvizice.

| (121) | Takové odpouštění daně snižuje podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit, a přestože se nejedná o podporu v pravém slova smyslu, má toto opatření podobnou povahu a totožné účinky. Jakékoli opatření, jež umožňuje určitým podnikům využívat slevy na dani nebo odkladu pro platbu daně, kterou by za obvyklých okolností musely uhradit, se rovná státní podpoře. Z rozpočtového hlediska a v souladu s judikaturou Soudu (85) a sdělením Komise (86) přichází stát v důsledku sporného opatření, resp. v důsledku snížení daňového základu, o daňové příjmy, což se ve výsledku rovná vynakládání státních prostředků. |
| --- | --- |

(121)

Takové odpouštění daně snižuje podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit, a přestože se nejedná o podporu v pravém slova smyslu, má toto opatření podobnou povahu a totožné účinky. Jakékoli opatření, jež umožňuje určitým podnikům využívat slevy na dani nebo odkladu pro platbu daně, kterou by za obvyklých okolností musely uhradit, se rovná státní podpoře. Z rozpočtového hlediska a v souladu s judikaturou Soudu (85) a sdělením Komise (86) přichází stát v důsledku sporného opatření, resp. v důsledku snížení daňového základu, o daňové příjmy, což se ve výsledku rovná vynakládání státních prostředků.

| (122) | S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že sporné opatření souvisí s využíváním státních prostředků. |
| --- | --- |

(122)

S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že sporné opatření souvisí s využíváním státních prostředků.

C.   Narušení hospodářské soutěže a obchodu mezi členskými státy

| (123) | V souladu s judikaturou Soudního dvora (87)„[...] Za účelem kvalifikace vnitrostátního opatření jako zakázané státní podpory není namístě zjistit skutečný dopad podpory na obchod mezi členskými státy a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda může podpora ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž. Konkrétně, pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným konkurenčním podnikům v obchodě v rámci Společenství, musí být tento obchod považován za ovlivněný podporou. [...] Krom toho není nezbytné, aby se zvýhodněný podnik sám o sobě podílel na obchodu uvnitř Společenství. Pokud totiž členský stát poskytne podniku podporu, může zůstat vnitrostátní činnost zachována nebo může být zvýšena s tím důsledkem, že možnosti podniků usazených v jiných členských státech proniknout na trh tohoto členského státu jsou snížené“. Abychom mohli dojít k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž, je navíc podle ustálené judikatury (88) dostačující, že na trzích otevřených hospodářské soutěži příjemce podpory konkuruje jiným podnikům. Komise se domnívá, že podmínky uvedené v judikatuře jsou splněny z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(123)

V souladu s judikaturou Soudního dvora (87)„[...] Za účelem kvalifikace vnitrostátního opatření jako zakázané státní podpory není namístě zjistit skutečný dopad podpory na obchod mezi členskými státy a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda může podpora ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž. Konkrétně, pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným konkurenčním podnikům v obchodě v rámci Společenství, musí být tento obchod považován za ovlivněný podporou. [...] Krom toho není nezbytné, aby se zvýhodněný podnik sám o sobě podílel na obchodu uvnitř Společenství. Pokud totiž členský stát poskytne podniku podporu, může zůstat vnitrostátní činnost zachována nebo může být zvýšena s tím důsledkem, že možnosti podniků usazených v jiných členských státech proniknout na trh tohoto členského státu jsou snížené“. Abychom mohli dojít k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž, je navíc podle ustálené judikatury (88) dostačující, že na trzích otevřených hospodářské soutěži příjemce podpory konkuruje jiným podnikům. Komise se domnívá, že podmínky uvedené v judikatuře jsou splněny z následujících důvodů.

| (124) | Zaprvé sporné opatření poskytuje výhodu z hlediska financování, a posiluje tudíž postavení hospodářské jednotky, jež může být tvořena příjemcem a cílovým podnikem. V tomto ohledu a v souladu s judikaturou Soudního dvora (89) je třeba pouhou kontrolu nad cílovým podnikem a skutečný výkon této kontroly prostřednictvím přímého či nepřímého zásahu do řízení uvedeného podniku chápat jako účast na hospodářské činnosti ovládaného podniku. |
| --- | --- |

(124)

Zaprvé sporné opatření poskytuje výhodu z hlediska financování, a posiluje tudíž postavení hospodářské jednotky, jež může být tvořena příjemcem a cílovým podnikem. V tomto ohledu a v souladu s judikaturou Soudního dvora (89) je třeba pouhou kontrolu nad cílovým podnikem a skutečný výkon této kontroly prostřednictvím přímého či nepřímého zásahu do řízení uvedeného podniku chápat jako účast na hospodářské činnosti ovládaného podniku.

| (125) | Zadruhé může toto sporné opatření narušit hospodářskou soutěž – zejména mezi evropskými soutěžiteli – tím, že umožní snížení daně ve prospěch španělských podniků, které nabyly významného podílu v cílových podnicích. Tato analýza je potvrzena skutečností, že mnohé podniky poté, co bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení, prohlásily nebo si stěžovaly, že sporné opatření představuje podstatnou výhodu a španělské podniky podporuje v jejich úsilí o spojení, a to zejména v kontextu dražebních postupů. Tyto skutečnosti přinejmenším potvrzují názor řady jiných než španělských podniků, že je jejich postavení na trhu sporným opatřením ovlivněno, bez ohledu na správnost jejich podrobných argumentů, pokud jde o existenci podpory. |
| --- | --- |

(125)

Zadruhé může toto sporné opatření narušit hospodářskou soutěž – zejména mezi evropskými soutěžiteli – tím, že umožní snížení daně ve prospěch španělských podniků, které nabyly významného podílu v cílových podnicích. Tato analýza je potvrzena skutečností, že mnohé podniky poté, co bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení, prohlásily nebo si stěžovaly, že sporné opatření představuje podstatnou výhodu a španělské podniky podporuje v jejich úsilí o spojení, a to zejména v kontextu dražebních postupů. Tyto skutečnosti přinejmenším potvrzují názor řady jiných než španělských podniků, že je jejich postavení na trhu sporným opatřením ovlivněno, bez ohledu na správnost jejich podrobných argumentů, pokud jde o existenci podpory.

| (126) | Komise tudíž došla k závěru, že sporné opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž – zejména na vnitřním trhu – tím, že potenciálně zlepší operativní podmínky příjemců, kteří se přímo účastní hospodářských činností, jež ve Španělsku podléhají daňové povinnosti. |
| --- | --- |

(126)

Komise tudíž došla k závěru, že sporné opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž – zejména na vnitřním trhu – tím, že potenciálně zlepší operativní podmínky příjemců, kteří se přímo účastní hospodářských činností, jež ve Španělsku podléhají daňové povinnosti.

D.   Reakce komise na obdržené připomínky

| (127) | Před přijetím závěrů ohledně kvalifikace opatření považuje Komise za vhodné provést podrobnější analýzu určitých argumentů předložených španělskými orgány a třetími stranami, které v odstavcích týkajících se posouzení režimu (bod odůvodnění 83 a další) ještě nebyly explicitně či implicitně projednány. |
| --- | --- |

(127)

Před přijetím závěrů ohledně kvalifikace opatření považuje Komise za vhodné provést podrobnější analýzu určitých argumentů předložených španělskými orgány a třetími stranami, které v odstavcích týkajících se posouzení režimu (bod odůvodnění 83 a další) ještě nebyly explicitně či implicitně projednány.

D.1   Reakce na údaje z daňových přiznání z roku 2006 a na připomínky k rozsudku Soudního dvora C-501/00

| (128) | Co se týká údajů z daňových přiznání z roku 2006 získaných španělskými orgány za účelem prokázání té skutečnosti, že sporné opatření není selektivní (90), Komise zdůrazňuje obecné nedostatky, pokud jde o přesnost předložených informací. Zaprvé: údaje jednotlivé příjemce rozdělují podle kategorií (činnost, obrat), ale neuvádějí, zda dotyční příjemci představují malou či velkou část každé z dotčených kategorií. Zadruhé: ačkoli by statistické údaje založené na výši obratu příjemců mohly být zajímavým ukazatelem, kterým by bylo možno prokázat použitelnost sporného opatření na všechny podniky ve Španělsku, je třeba zdůraznit, že se sporné opatření týká nabývání podílů. Tento typ investic nutně nevytváří velký obrat, což například naznačuje, že holdingové společnosti mohou v uvedených údajích figurovat jako malé a střední podniky. Aby tudíž bylo možno tyto údaje považovat za relevantní, bylo by nutné zohlednit dodatečné ukazatele, jako například celkové údaje z rozvahy, stejně jako otázku, zda mohou příjemci konsolidovat svůj daňový základ s ostatními daňovými poplatníky ve Španělsku. Zatřetí: údaje se také nezdají být reprezentativní, neboť neuvádějí velikost podílů (většinových nebo pouze menšinových), které příjemci získali. Na závěr lze říci, že v získaných údajích se nevyskytuje žádná informace, jež by umožnila určit, zda jsou podmínky stanovené v doporučení Komise z roku 2003 o malých a středních podnicích (91) splněny. Komise se tudíž domnívá, že neúplné a ne příliš reprezentativní údaje poskytnuté španělskými orgány nevyvrátily její důkaz o tom, že má sporné opatření podpory vzhledem k samotným charakteristikám dotyčných právních předpisů selektivní charakter. |
| --- | --- |

(128)

Co se týká údajů z daňových přiznání z roku 2006 získaných španělskými orgány za účelem prokázání té skutečnosti, že sporné opatření není selektivní (90), Komise zdůrazňuje obecné nedostatky, pokud jde o přesnost předložených informací. Zaprvé: údaje jednotlivé příjemce rozdělují podle kategorií (činnost, obrat), ale neuvádějí, zda dotyční příjemci představují malou či velkou část každé z dotčených kategorií. Zadruhé: ačkoli by statistické údaje založené na výši obratu příjemců mohly být zajímavým ukazatelem, kterým by bylo možno prokázat použitelnost sporného opatření na všechny podniky ve Španělsku, je třeba zdůraznit, že se sporné opatření týká nabývání podílů. Tento typ investic nutně nevytváří velký obrat, což například naznačuje, že holdingové společnosti mohou v uvedených údajích figurovat jako malé a střední podniky. Aby tudíž bylo možno tyto údaje považovat za relevantní, bylo by nutné zohlednit dodatečné ukazatele, jako například celkové údaje z rozvahy, stejně jako otázku, zda mohou příjemci konsolidovat svůj daňový základ s ostatními daňovými poplatníky ve Španělsku. Zatřetí: údaje se také nezdají být reprezentativní, neboť neuvádějí velikost podílů (většinových nebo pouze menšinových), které příjemci získali. Na závěr lze říci, že v získaných údajích se nevyskytuje žádná informace, jež by umožnila určit, zda jsou podmínky stanovené v doporučení Komise z roku 2003 o malých a středních podnicích (91) splněny. Komise se tudíž domnívá, že neúplné a ne příliš reprezentativní údaje poskytnuté španělskými orgány nevyvrátily její důkaz o tom, že má sporné opatření podpory vzhledem k samotným charakteristikám dotyčných právních předpisů selektivní charakter.

| (129) | Nicméně i kdyby byly argumenty poskytnuté španělskými orgány doplněny dodatečnými důkazy, neodstranilo by to selektivní charakter sporného opatření, neboť tohoto opatření využívají pouze určité podniky, rovněž ve smyslu rozsudku Soudního dvora ve věci Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-501/00 (92). Ve skutečnosti je tento rozsudek Soudního dvora třeba připomenout v souvislosti s kvalifikací tohoto opatření jako opatření obecného (93), kterou mu přiřadily španělské orgány z toho důvodu, že jej může využít jakýkoli podnik se sídlem ve Španělsku. Tento případ se týkal rovněž výjimky ze španělské daně z příjmů právnických osob a konkrétněji opatření nazvaného „Daňový odpočet u vývozních činností“. Španělské orgány před Soudním dvorem tvrdily, že je režim otevřený všem podnikům, které jsou daňovými rezidenty ve Španělsku. Soudní dvůr se nicméně domníval, že „daňový odpočet by mohl totiž svědčit pouze jedné kategorii podniků, tedy podnikům, které mají vývozní aktivity a provádějí určité investice uvedené ve sporných opatřeních“ (94). Komise se domnívá, že i ve stávajícím případě má sporné opatření za cíl upřednostnit vývoz kapitálu ze Španělska, a posílit tak postavení španělských podniků v zahraničí, což vede ke zlepšení konkurenceschopnosti příjemců režimu podpory. |
| --- | --- |

(129)

Nicméně i kdyby byly argumenty poskytnuté španělskými orgány doplněny dodatečnými důkazy, neodstranilo by to selektivní charakter sporného opatření, neboť tohoto opatření využívají pouze určité podniky, rovněž ve smyslu rozsudku Soudního dvora ve věci Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-501/00 (92). Ve skutečnosti je tento rozsudek Soudního dvora třeba připomenout v souvislosti s kvalifikací tohoto opatření jako opatření obecného (93), kterou mu přiřadily španělské orgány z toho důvodu, že jej může využít jakýkoli podnik se sídlem ve Španělsku. Tento případ se týkal rovněž výjimky ze španělské daně z příjmů právnických osob a konkrétněji opatření nazvaného „Daňový odpočet u vývozních činností“. Španělské orgány před Soudním dvorem tvrdily, že je režim otevřený všem podnikům, které jsou daňovými rezidenty ve Španělsku. Soudní dvůr se nicméně domníval, že „daňový odpočet by mohl totiž svědčit pouze jedné kategorii podniků, tedy podnikům, které mají vývozní aktivity a provádějí určité investice uvedené ve sporných opatřeních“ (94). Komise se domnívá, že i ve stávajícím případě má sporné opatření za cíl upřednostnit vývoz kapitálu ze Španělska, a posílit tak postavení španělských podniků v zahraničí, což vede ke zlepšení konkurenceschopnosti příjemců režimu podpory.

| (130) | V této souvislosti je třeba zdůraznit, že podle Soudního dvora „pro odůvodnění sporných opatření vzhledem k povaze nebo uspořádání daňové soustavy, do níž jsou začleněna, nestačí tvrdit, že směřují k podpoře mezinárodního obchodu. Takový účel sice představuje hospodářský cíl, ale nebylo prokázáno, že odpovídá obecné logice platné daňové soustavy. [...] Proto okolnost, že sporná ustanovení sledují cíl obchodní nebo průmyslové politiky, jako je podpora mezinárodního obchodu podporou investic v zahraničí, nestačí k tomu, aby byly bez dalšího vyjmuty z kvalifikace jako „podpory“ ve smyslu čl. 4 písm. c) UO (95).“ Ve stávajícím případě španělské orgány jednoduše prohlásily, že sporné opatření má za cíl podpořit mezinárodní obchod a konsolidaci podniků. Nepředložily však důkaz o tom, že by toto opatření bylo odůvodněné logikou systému. Vzhledem k výše uvedenému Komise potvrzuje svou analýzu, že má sporné opatření selektivní charakter. |
| --- | --- |

(130)

V této souvislosti je třeba zdůraznit, že podle Soudního dvora „pro odůvodnění sporných opatření vzhledem k povaze nebo uspořádání daňové soustavy, do níž jsou začleněna, nestačí tvrdit, že směřují k podpoře mezinárodního obchodu. Takový účel sice představuje hospodářský cíl, ale nebylo prokázáno, že odpovídá obecné logice platné daňové soustavy. [...] Proto okolnost, že sporná ustanovení sledují cíl obchodní nebo průmyslové politiky, jako je podpora mezinárodního obchodu podporou investic v zahraničí, nestačí k tomu, aby byly bez dalšího vyjmuty z kvalifikace jako „podpory“ ve smyslu čl. 4 písm. c) UO (95).“ Ve stávajícím případě španělské orgány jednoduše prohlásily, že sporné opatření má za cíl podpořit mezinárodní obchod a konsolidaci podniků. Nepředložily však důkaz o tom, že by toto opatření bylo odůvodněné logikou systému. Vzhledem k výše uvedenému Komise potvrzuje svou analýzu, že má sporné opatření selektivní charakter.

D.2   Reakce na připomínky k postupu Komise

| (131) | Co se týká odkazu na údajně novátorskou interpretaci pojmu selektivnosti ve stávajícím případě, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že je tento přístup naprosto v souladu s rozhodovacími postupy Komise a judikaturou Soudního dvora popsanými v bodě odůvodnění 92. Přístup se v tomto konkrétním případě rovněž neliší od rozhodnutí Komise č. 480/2007 (96), na které odkazují španělské orgány. Toto rozhodnutí ve skutečnosti zohlednilo specifický charakter sledovaného cíle v odkaze (97) na Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Cesta k účinnějšímu využívání daňových pobídek pro VaV (98). V projednávaném případě nesleduje sporné opatření srovnatelný cíl. Španělské opatření, jež bylo předmětem předcházejícího rozhodnutí, navíc na rozdíl od projednávaného případu nerozlišovalo transakce vnitrostátní od mezinárodních. |
| --- | --- |

(131)

Co se týká odkazu na údajně novátorskou interpretaci pojmu selektivnosti ve stávajícím případě, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že je tento přístup naprosto v souladu s rozhodovacími postupy Komise a judikaturou Soudního dvora popsanými v bodě odůvodnění 92. Přístup se v tomto konkrétním případě rovněž neliší od rozhodnutí Komise č. 480/2007 (96), na které odkazují španělské orgány. Toto rozhodnutí ve skutečnosti zohlednilo specifický charakter sledovaného cíle v odkaze (97) na Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Cesta k účinnějšímu využívání daňových pobídek pro VaV (98). V projednávaném případě nesleduje sporné opatření srovnatelný cíl. Španělské opatření, jež bylo předmětem předcházejícího rozhodnutí, navíc na rozdíl od projednávaného případu nerozlišovalo transakce vnitrostátní od mezinárodních.

| (132) | Na závěr lze říci, že pokud jde o výjimku ze systému zdanění podniků, jež vyplývá z uplatňování směrnic (99), jako například směrnice o mateřských a dceřiných společnostech nebo směrnice o platbách úroků a licenčních poplatků v přeshraničním kontextu, Komise se domnívá, že situace vyplývající z uplatnění těchto směrnic je naprosto v souladu s úvahou uvedenou v tomto rozhodnutí. Na přeshraniční transakce v rámci Společenství a na transakce v rámci každého členského státu bude třeba v důsledku harmonizace na úrovni Společenství nahlížet jako na srovnatelné právní a skutkové situace. Komise by navíc ráda poukázala na zjištění Soudu prvního stupně (100): „za současného stavu práva Společenství spadají přímé daně do pravomoci členských států, i když podle ustálené judikatury tyto členské státy musejí při výkonu této pravomoci dodržovat toto právo (viz zejména rozsudek ze dne 14. září 1999, Gschwind, C-391/97, Recueil, s. I-5451, bod 20), a zdržet se tedy v tomto kontextu přijetí jakýchkoli opatření, která mohou představovat státní podpory neslučitelné se společným trhem.“ |
| --- | --- |

(132)

Na závěr lze říci, že pokud jde o výjimku ze systému zdanění podniků, jež vyplývá z uplatňování směrnic (99), jako například směrnice o mateřských a dceřiných společnostech nebo směrnice o platbách úroků a licenčních poplatků v přeshraničním kontextu, Komise se domnívá, že situace vyplývající z uplatnění těchto směrnic je naprosto v souladu s úvahou uvedenou v tomto rozhodnutí. Na přeshraniční transakce v rámci Společenství a na transakce v rámci každého členského státu bude třeba v důsledku harmonizace na úrovni Společenství nahlížet jako na srovnatelné právní a skutkové situace. Komise by navíc ráda poukázala na zjištění Soudu prvního stupně (100): „za současného stavu práva Společenství spadají přímé daně do pravomoci členských států, i když podle ustálené judikatury tyto členské státy musejí při výkonu této pravomoci dodržovat toto právo (viz zejména rozsudek ze dne 14. září 1999, Gschwind, C-391/97, Recueil, s. I-5451, bod 20), a zdržet se tedy v tomto kontextu přijetí jakýchkoli opatření, která mohou představovat státní podpory neslučitelné se společným trhem.“

D.3   Reakce na připomínky k čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy

| (133) | Zaprvé, jak už bylo zdůrazněno výše, je třeba mít na paměti, že ačkoli přímé zdanění spadá do pravomoci členských států, stále platí, že členské státy musejí při výkonu této pravomoci dodržovat právo Společenství (101), včetně ustanovení Smlouvy o státních podporách. Jinými slovy bude třeba čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy interpretovat způsobem slučitelným s pravidly pro udělování státních podpor uvedenými ve Smlouvě, včetně pravidel, která Komisi svěřují kontrolní pravomoci v této oblasti. |
| --- | --- |

(133)

Zaprvé, jak už bylo zdůrazněno výše, je třeba mít na paměti, že ačkoli přímé zdanění spadá do pravomoci členských států, stále platí, že členské státy musejí při výkonu této pravomoci dodržovat právo Společenství (101), včetně ustanovení Smlouvy o státních podporách. Jinými slovy bude třeba čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy interpretovat způsobem slučitelným s pravidly pro udělování státních podpor uvedenými ve Smlouvě, včetně pravidel, která Komisi svěřují kontrolní pravomoci v této oblasti.

| (134) | Ustanovení článku 58 Smlouvy, jehož se dovolávají španělské orgány, musí být interpretováno ve spojení s článkem 56 Smlouvy, který zakazuje omezení volného pohybu kapitálu mezi členskými státy. Ustanovení čl. 58 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „článkem 56 není dotčeno právo členských států: a) uplatňovat příslušná ustanovení svých daňových předpisů, která rozlišují mezi daňovými poplatníky podle místa bydliště nebo podle místa, kde je jejich kapitál investován.“ |
| --- | --- |

(134)

Ustanovení článku 58 Smlouvy, jehož se dovolávají španělské orgány, musí být interpretováno ve spojení s článkem 56 Smlouvy, který zakazuje omezení volného pohybu kapitálu mezi členskými státy. Ustanovení čl. 58 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „článkem 56 není dotčeno právo členských států: a) uplatňovat příslušná ustanovení svých daňových předpisů, která rozlišují mezi daňovými poplatníky podle místa bydliště nebo podle místa, kde je jejich kapitál investován.“

| (135) | Možnost, kterou členským státům nabízí čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy, tedy možnost uplatňovat příslušná ustanovení svých daňových předpisů, která rozlišují mezi daňovými poplatníky podle místa bydliště nebo podle místa, kde je jejich kapitál investován, již byla potvrzena Soudním dvorem. Podle judikatury platné před vstupem čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy v platnost by daňové předpisy členských států, kterými byly zavedeny určité rozdílné přístupy (zejména na základě místa bydliště daňových poplatníků), mohly být slučitelné s právem Společenství pouze tehdy, použijí-li se na situace, jež nejsou objektivně srovnatelné (102), nebo mohou-li být odůvodněny naléhavými důvody obecného zájmu souvisejícími především se soudržností daňového systému (103). V každém případě nelze považovat čistě ekonomické cíle za naléhavý důvod obecného zájmu, kterým by mohlo být odůvodněno omezení základních svobod vyplývajících ze Smlouvy (104). |
| --- | --- |

(135)

Možnost, kterou členským státům nabízí čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy, tedy možnost uplatňovat příslušná ustanovení svých daňových předpisů, která rozlišují mezi daňovými poplatníky podle místa bydliště nebo podle místa, kde je jejich kapitál investován, již byla potvrzena Soudním dvorem. Podle judikatury platné před vstupem čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy v platnost by daňové předpisy členských států, kterými byly zavedeny určité rozdílné přístupy (zejména na základě místa bydliště daňových poplatníků), mohly být slučitelné s právem Společenství pouze tehdy, použijí-li se na situace, jež nejsou objektivně srovnatelné (102), nebo mohou-li být odůvodněny naléhavými důvody obecného zájmu souvisejícími především se soudržností daňového systému (103). V každém případě nelze považovat čistě ekonomické cíle za naléhavý důvod obecného zájmu, kterým by mohlo být odůvodněno omezení základních svobod vyplývajících ze Smlouvy (104).

| (136) | Co se týká období po vstupu čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy v platnost, Soudní dvůr prozkoumal možnou přítomnost objektivně srovnatelných situací, které by mohly být odůvodněním právních předpisů omezujících volný pohyb kapitálu. S ohledem na určité daňové právní předpisy, které odrazovaly daňové poplatníky s bydlištěm v jednom členském státě investovat své kapitálové prostředky do společností usazených v jiném členském státě a které měly rovněž omezující účinek na společnosti usazené v jiných členských státech, neboť pro tyto společnosti představovaly překážku pro získávání kapitálu v dotyčném členském státě, Soudní dvůr několikrát konstatoval, že takové právní předpisy nemohou být odůvodněny objektivním rozdílem v situaci, který je způsobilý založit rozdíl v daňovém zacházení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy (105). |
| --- | --- |

(136)

Co se týká období po vstupu čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy v platnost, Soudní dvůr prozkoumal možnou přítomnost objektivně srovnatelných situací, které by mohly být odůvodněním právních předpisů omezujících volný pohyb kapitálu. S ohledem na určité daňové právní předpisy, které odrazovaly daňové poplatníky s bydlištěm v jednom členském státě investovat své kapitálové prostředky do společností usazených v jiném členském státě a které měly rovněž omezující účinek na společnosti usazené v jiných členských státech, neboť pro tyto společnosti představovaly překážku pro získávání kapitálu v dotyčném členském státě, Soudní dvůr několikrát konstatoval, že takové právní předpisy nemohou být odůvodněny objektivním rozdílem v situaci, který je způsobilý založit rozdíl v daňovém zacházení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy (105).

| (137) | V žádném případě nelze opomenout, že čl. 58 odst. 3 Smlouvy stanoví, že vnitrostátní právní předpisy uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy nesmějí představovat ani prostředek svévolné diskriminace, ani zastřené omezování volného pohybu kapitálu a plateb (106). |
| --- | --- |

(137)

V žádném případě nelze opomenout, že čl. 58 odst. 3 Smlouvy stanoví, že vnitrostátní právní předpisy uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. a) Smlouvy nesmějí představovat ani prostředek svévolné diskriminace, ani zastřené omezování volného pohybu kapitálu a plateb (106).

| (138) | Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že v tomto případě je nabytí podílů tuzemských podniků, jakož i podílů podniků usazených v jiném členském státě z výše uvedených důvodů v objektivně srovnatelné situaci a že neexistují naléhavé důvody obecného zájmu, které by odůvodňovaly odlišný přístup k daňovým poplatníkům podle místa, kde je jejich kapitál investován. |
| --- | --- |

(138)

Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že v tomto případě je nabytí podílů tuzemských podniků, jakož i podílů podniků usazených v jiném členském státě z výše uvedených důvodů v objektivně srovnatelné situaci a že neexistují naléhavé důvody obecného zájmu, které by odůvodňovaly odlišný přístup k daňovým poplatníkům podle místa, kde je jejich kapitál investován.

E.   Závěry týkající se posouzení sporného opatření

| (139) | S ohledem na všechny předešlé úvahy se Komise domnívá, že sporné opatření, co se týká akvizicí uvnitř Společenství, splňuje všechny podmínky stanovené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a proto je třeba jej považovat za státní podporu. |
| --- | --- |

(139)

S ohledem na všechny předešlé úvahy se Komise domnívá, že sporné opatření, co se týká akvizicí uvnitř Společenství, splňuje všechny podmínky stanovené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a proto je třeba jej považovat za státní podporu.

F.   Slučitelnost

| (140) | Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že se na dotyčný režim státní podpory nevztahuje žádná z výjimek uvedených v čl. 87 odstavcích 2 a 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(140)

Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že se na dotyčný režim státní podpory nevztahuje žádná z výjimek uvedených v čl. 87 odstavcích 2 a 3 Smlouvy.

| (141) | Španělské orgány a třicet zúčastněných stran v průběhu řízení předložily své argumenty s cílem prokázat, že výjimky uvedené v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy jsou v tomto případě (107) použitelné. Dvě zúčastněné strany byly toho názoru, že žádné z ustanovení čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 Smlouvy není v tomto případě použitelné. |
| --- | --- |

(141)

Španělské orgány a třicet zúčastněných stran v průběhu řízení předložily své argumenty s cílem prokázat, že výjimky uvedené v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy jsou v tomto případě (107) použitelné. Dvě zúčastněné strany byly toho názoru, že žádné z ustanovení čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 Smlouvy není v tomto případě použitelné.

| (142) | Výjimky uvedené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy týkající se podpor sociálního charakteru poskytovaných jednotlivým spotřebitelům, podpor určených na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy a podpor ve prospěch hospodářství určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné. |
| --- | --- |

(142)

Výjimky uvedené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy týkající se podpor sociálního charakteru poskytovaných jednotlivým spotřebitelům, podpor určených na zmírnění škod způsobených přírodními nebo jinými výjimečnými jevy a podpor ve prospěch hospodářství určitých regionů Spolkové republiky Německo nejsou v tomto případě použitelné.

| (143) | Nepoužije se ani výjimka uvedená v čl. 87 odst. 3 písm. a), kterou se povolují podpory, jež mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, neboť opatření není podmíněno uskutečněním žádného druhu činnosti ve specifických oblastech (108). |
| --- | --- |

(143)

Nepoužije se ani výjimka uvedená v čl. 87 odst. 3 písm. a), kterou se povolují podpory, jež mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, neboť opatření není podmíněno uskutečněním žádného druhu činnosti ve specifických oblastech (108).

| (144) | Stejně tak nelze na sporné opatření přijaté v roce 2001 nahlížet jako na opatření podporující uskutečnění projektu společného evropského zájmu nebo na opatření určené k nápravě vážné poruchy v hospodářství Španělska, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 3 písm. b). Nemá ani za cíl pomoci kultuře a zachování kulturního dědictví, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 3 písm. d). |
| --- | --- |

(144)

Stejně tak nelze na sporné opatření přijaté v roce 2001 nahlížet jako na opatření podporující uskutečnění projektu společného evropského zájmu nebo na opatření určené k nápravě vážné poruchy v hospodářství Španělska, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 3 písm. b). Nemá ani za cíl pomoci kultuře a zachování kulturního dědictví, jak je uvedeno v čl. 87 odst. 3 písm. d).

| (145) | Na závěr lze říci, že je třeba sporné opatření prozkoumat ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který povoluje udělení podpor určených k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V tomto ohledu je třeba především zdůraznit, že sporné opatření nespadá do oblasti působnosti žádného rámce nebo pokynů vymezujících podmínky, na jejichž základě lze určité druhy podpory považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(145)

Na závěr lze říci, že je třeba sporné opatření prozkoumat ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který povoluje udělení podpor určených k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V tomto ohledu je třeba především zdůraznit, že sporné opatření nespadá do oblasti působnosti žádného rámce nebo pokynů vymezujících podmínky, na jejichž základě lze určité druhy podpory považovat za slučitelné se společným trhem.

| (146) | Pokud jde o argumenty předložené španělskými orgány a třiceti zúčastněnými stranami ohledně Akčního plánu pro státní podpory na rok 2005 (109), kterými vyjádřily své přesvědčení o tom, že mohou být určitá opatření slučitelná, pokud v zásadě reagují na selhání trhu, Komise poznamenává, že údajné obecné potíže při provádění přeshraničních fúzí nemohou být považovány za selhání trhu. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o argumenty předložené španělskými orgány a třiceti zúčastněnými stranami ohledně Akčního plánu pro státní podpory na rok 2005 (109), kterými vyjádřily své přesvědčení o tom, že mohou být určitá opatření slučitelná, pokud v zásadě reagují na selhání trhu, Komise poznamenává, že údajné obecné potíže při provádění přeshraničních fúzí nemohou být považovány za selhání trhu.

| (147) | To, že konkrétní podnik možná není schopen provést určitý projekt nebo transakci bez pomoci, nutně neznamená, že existuje selhání trhu. O existenci selhání trhu lze hovořit pouze tehdy, když tržní síly nejsou schopny samy dosáhnout účinného výsledku, tedy když se nedosáhne veškerého potenciálního přínosu z dané transakce. |
| --- | --- |

(147)

To, že konkrétní podnik možná není schopen provést určitý projekt nebo transakci bez pomoci, nutně neznamená, že existuje selhání trhu. O existenci selhání trhu lze hovořit pouze tehdy, když tržní síly nejsou schopny samy dosáhnout účinného výsledku, tedy když se nedosáhne veškerého potenciálního přínosu z dané transakce.

| (148) | Komise nepopírá, že náklady na některé transakce mohou být mnohem větší než náklady na jiné transakce. Nicméně vzhledem k tomu, že tyto náklady jsou náklady reálnými, které přesně odrážejí povahu dotyčných projektů, tedy náklady spojené s různými zeměpisnými oblastmi nebo různými právními řády, v nichž jsou prováděny, je pro podniky účinným řešením tyto náklady plně zohlednit v okamžiku přijímání rozhodnutí. Neefektivní by naopak bylo, kdyby tyto reálné náklady nebyly zohledněny, nebo byly dokonce vyrovnány pomocí státní podpory. Tentýž druh rozdílů v reálných nákladech se objeví rovněž při srovnání různých transakcí v rámci jedné země a při srovnání transakcí přeshraničních; existence těchto rozdílů neznamená, že bude tržní výsledek neefektivní. |
| --- | --- |

(148)

Komise nepopírá, že náklady na některé transakce mohou být mnohem větší než náklady na jiné transakce. Nicméně vzhledem k tomu, že tyto náklady jsou náklady reálnými, které přesně odrážejí povahu dotyčných projektů, tedy náklady spojené s různými zeměpisnými oblastmi nebo různými právními řády, v nichž jsou prováděny, je pro podniky účinným řešením tyto náklady plně zohlednit v okamžiku přijímání rozhodnutí. Neefektivní by naopak bylo, kdyby tyto reálné náklady nebyly zohledněny, nebo byly dokonce vyrovnány pomocí státní podpory. Tentýž druh rozdílů v reálných nákladech se objeví rovněž při srovnání různých transakcí v rámci jedné země a při srovnání transakcí přeshraničních; existence těchto rozdílů neznamená, že bude tržní výsledek neefektivní.

| (149) | Všechny příklady údajného navýšení nákladů na realizaci mezinárodních transakcí ve srovnání s transakcemi vnitrostátními, které uvedly španělské orgány, se týkají reálných nákladů na realizaci transakcí, jež by měly být za účelem dosažení efektivních výsledků plně zohledněny účastníky na trhu. |
| --- | --- |

(149)

Všechny příklady údajného navýšení nákladů na realizaci mezinárodních transakcí ve srovnání s transakcemi vnitrostátními, které uvedly španělské orgány, se týkají reálných nákladů na realizaci transakcí, jež by měly být za účelem dosažení efektivních výsledků plně zohledněny účastníky na trhu.

| (150) | Aby došlo k selhání trhu, muselo by především dojít k souhře vnějších okolností (nepřímých pozitivních účinků) vyvolaných transakcemi nebo důležitými informacemi asymetrické či neúplné povahy, které by odradily od provedení transakcí, jež by jinak bývaly byly efektivní. I když může v určitých mezinárodních či vnitrostátních transakcích (například v rámci společných programů výzkumu a vývoje) tato situace teoreticky nastat, nelze ji považovat za neodmyslitelnou součást všech mezinárodních transakcí a ještě méně za součást transakcí uvedeného druhu. V tomto ohledu se Komise domnívá, že argument týkající se selhání trhu není přijatelný. |
| --- | --- |

(150)

Aby došlo k selhání trhu, muselo by především dojít k souhře vnějších okolností (nepřímých pozitivních účinků) vyvolaných transakcemi nebo důležitými informacemi asymetrické či neúplné povahy, které by odradily od provedení transakcí, jež by jinak bývaly byly efektivní. I když může v určitých mezinárodních či vnitrostátních transakcích (například v rámci společných programů výzkumu a vývoje) tato situace teoreticky nastat, nelze ji považovat za neodmyslitelnou součást všech mezinárodních transakcí a ještě méně za součást transakcí uvedeného druhu. V tomto ohledu se Komise domnívá, že argument týkající se selhání trhu není přijatelný.

| (151) | Na druhou stranu je třeba připomenout, že při posouzení slučitelnosti podpory se společným trhem Komise zvažuje kladné dopady opatření při dosahování cíle společného zájmu a jeho potenciálně záporné vedlejší účinky, jako je například narušení obchodu a hospodářské soutěže. Na základě této praxe stanoví Akční plán pro státní podpory „test vyváženosti“ zahrnující tři etapy. První dvě etapy se týkají pozitivních účinků státní podpory a etapa třetí účinků negativních. Tyto pozitivní a negativní účinky se následně zvažují. Struktura testu vyváženosti je následující:






  a) | posouzení toho, zda podpora sleduje dosažení specifického cíle společného zájmu (například růstu, zaměstnanosti, soudržnosti, životního prostředí nebo energetické bezpečnosti); |
| --- | --- | --- |

(151)

Na druhou stranu je třeba připomenout, že při posouzení slučitelnosti podpory se společným trhem Komise zvažuje kladné dopady opatření při dosahování cíle společného zájmu a jeho potenciálně záporné vedlejší účinky, jako je například narušení obchodu a hospodářské soutěže. Na základě této praxe stanoví Akční plán pro státní podpory „test vyváženosti“ zahrnující tři etapy. První dvě etapy se týkají pozitivních účinků státní podpory a etapa třetí účinků negativních. Tyto pozitivní a negativní účinky se následně zvažují. Struktura testu vyváženosti je následující:

a)

posouzení toho, zda podpora sleduje dosažení specifického cíle společného zájmu (například růstu, zaměstnanosti, soudržnosti, životního prostředí nebo energetické bezpečnosti);

| b) | posouzení toho, zda je podpora přiměřená, aby zajistila splnění cíle společného zájmu, tedy napravuje-li navrhovaná podpora selhání trhu, nebo splnění jiného cíle. K vypracování tohoto hodnocení je třeba ověřit, zda:






  i) | je státní podpora přiměřený politický nástroj, |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení toho, zda je podpora přiměřená, aby zajistila splnění cíle společného zájmu, tedy napravuje-li navrhovaná podpora selhání trhu, nebo splnění jiného cíle. K vypracování tohoto hodnocení je třeba ověřit, zda:

i)

je státní podpora přiměřený politický nástroj,

| ii) | existuje motivační účinek, konkrétně zda podpora mění chování podniků, |
| --- | --- |

ii)

existuje motivační účinek, konkrétně zda podpora mění chování podniků,

| iii) | je opatření podpory přiměřené, tj. zda by bylo možné dosáhnout stejné změny chování s menší podporou, |
| --- | --- |

iii)

je opatření podpory přiměřené, tj. zda by bylo možné dosáhnout stejné změny chování s menší podporou,

| c) | je narušení hospodářské soutěže a obchodu omezené natolik, že celkově převažují příznivé účinky. |
| --- | --- |

c)

je narušení hospodářské soutěže a obchodu omezené natolik, že celkově převažují příznivé účinky.

| (152) | Zaprvé je třeba posoudit, zda lze cíl podpory skutečně považovat za cíl společného zájmu. I přes údajný záměr, kterým je podpora integrace jednotného trhu, není v tomto případě cíl podpory jasně specifikován, neboť přesahuje rámec integrace trhu tím, že podporuje expanzi španělských podniků zejména na evropský trh. |
| --- | --- |

(152)

Zaprvé je třeba posoudit, zda lze cíl podpory skutečně považovat za cíl společného zájmu. I přes údajný záměr, kterým je podpora integrace jednotného trhu, není v tomto případě cíl podpory jasně specifikován, neboť přesahuje rámec integrace trhu tím, že podporuje expanzi španělských podniků zejména na evropský trh.

| (153) | Druhá fáze si vyžaduje posouzení toho, zda je podpora přiměřená, aby se dosáhlo specifického cíle společného zájmu. Konkrétněji musí být státní podporou změněno chování přijímajícího podniku tak, aby tento podnik prováděl činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, které by tento podnik bez poskytnutí podpory neprováděl nebo by je prováděl v omezené míře či rozdílným způsobem. Specifické argumenty prokazující pravděpodobnost vzniku tohoto motivačního účinku nebyly španělskými orgány ani třiceti zúčastněnými stranami předloženy. |
| --- | --- |

(153)

Druhá fáze si vyžaduje posouzení toho, zda je podpora přiměřená, aby se dosáhlo specifického cíle společného zájmu. Konkrétněji musí být státní podporou změněno chování přijímajícího podniku tak, aby tento podnik prováděl činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, které by tento podnik bez poskytnutí podpory neprováděl nebo by je prováděl v omezené míře či rozdílným způsobem. Specifické argumenty prokazující pravděpodobnost vzniku tohoto motivačního účinku nebyly španělskými orgány ani třiceti zúčastněnými stranami předloženy.

| (154) | Třetí otázka se týká negativních účinků státní podpory. Podpora poskytnutá podniku nebo konkrétnímu hospodářskému odvětví může způsobit závažné narušení hospodářské soutěže nebo obchodu mezi členskými státy, i když je přiměřená pro dosažení cíle společného zájmu. V tomto ohledu se třicet zúčastněných stran domnívá, že režim podpory nemá dopad na situaci v oblasti hospodářské soutěže, ve které se nacházejí podniky podléhající dani z příjmů právnických osob ve Španělsku, neboť finanční dopad čl. 12 odst. 5 je zanedbatelný. Jak už bylo nicméně uvedeno v bodě odůvodnění 101 i v bodech odůvodnění následujících, vše naznačuje tomu, že dopad čl. 12 odst. 5 zdaleka zanedbatelný není. Navíc vzhledem k tomu, že je režim podpory použitelný pouze na zahraniční transakce, je jasné, že narušení hospodářské soutěže se jasně projevuje na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(154)

Třetí otázka se týká negativních účinků státní podpory. Podpora poskytnutá podniku nebo konkrétnímu hospodářskému odvětví může způsobit závažné narušení hospodářské soutěže nebo obchodu mezi členskými státy, i když je přiměřená pro dosažení cíle společného zájmu. V tomto ohledu se třicet zúčastněných stran domnívá, že režim podpory nemá dopad na situaci v oblasti hospodářské soutěže, ve které se nacházejí podniky podléhající dani z příjmů právnických osob ve Španělsku, neboť finanční dopad čl. 12 odst. 5 je zanedbatelný. Jak už bylo nicméně uvedeno v bodě odůvodnění 101 i v bodech odůvodnění následujících, vše naznačuje tomu, že dopad čl. 12 odst. 5 zdaleka zanedbatelný není. Navíc vzhledem k tomu, že je režim podpory použitelný pouze na zahraniční transakce, je jasné, že narušení hospodářské soutěže se jasně projevuje na zahraničních trzích.

| (155) | Poslední fáze rozboru slučitelnosti spočívá v hodnocení toho, zda případné pozitivní dopady opatření podpory převažují nad jeho dopady negativními. Existence specifického cíle, jehož dopady by byly zjevně pozitivní, nebyla v souladu s výše uvedenými skutečnostmi v tomto případě španělskými orgány a třiceti zúčastněnými stranami prokázána. Uvedené orgány a zúčastněné strany se obecně domnívají, že čl. 12 odst. 5 TRLIS splňuje cíl Společenství spočívající v podpoře přeshraničních transakcí, aniž by hodnotily potenciální a reálné negativní dopady sporného opatření. V každém případě je situace taková, že i kdyby pozitivním dopadem opatření byla podpora přeshraničních transakcí spočívající v odstranění překážek v těchto transakcích, Komise se domnívá, že pozitivní dopady opatření nepřevažují nad dopady negativními, a to obzvláště proto, že je oblast působnosti opatření nejasná a neurčitá. |
| --- | --- |

(155)

Poslední fáze rozboru slučitelnosti spočívá v hodnocení toho, zda případné pozitivní dopady opatření podpory převažují nad jeho dopady negativními. Existence specifického cíle, jehož dopady by byly zjevně pozitivní, nebyla v souladu s výše uvedenými skutečnostmi v tomto případě španělskými orgány a třiceti zúčastněnými stranami prokázána. Uvedené orgány a zúčastněné strany se obecně domnívají, že čl. 12 odst. 5 TRLIS splňuje cíl Společenství spočívající v podpoře přeshraničních transakcí, aniž by hodnotily potenciální a reálné negativní dopady sporného opatření. V každém případě je situace taková, že i kdyby pozitivním dopadem opatření byla podpora přeshraničních transakcí spočívající v odstranění překážek v těchto transakcích, Komise se domnívá, že pozitivní dopady opatření nepřevažují nad dopady negativními, a to obzvláště proto, že je oblast působnosti opatření nejasná a neurčitá.

| (156) | Na závěr se Komise domnívá, že co se týká zejména analýzy podle čl. 87 odst. 3 písm. c), nejsou daňová zvýhodnění poskytnutá v souladu se sporným opatřením spojená s investicemi, vytvářením pracovních míst ani se specifickými projekty. Tato zvýhodnění dotyčné podniky jednoduše zbavují zátěže, se kterou by se jinak musely vyrovnat, a musejí být tudíž považována za provozní podporu. Provozní podpory v zásadě nespadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, neboť narušují podmínky hospodářské soutěže v odvětvích, v nichž se tyto podpory poskytují, aniž by bylo možné těmito podporami kvůli jejich charakteru dosáhnout jakéhokoli cíle vymezeného tímto ustanovením (110). V souladu s běžnými postupy Komise nelze tuto podporu považovat za slučitelnou se společným trhem, neboť neusnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo oblastí, ani není časově omezená, nedochází k postupnému snižování její intenzity a není úměrná tomu, co je potřebné k zamezení specifického hospodářského znevýhodnění v dotyčných oblastech. Výsledek „testu vyváženosti“ potvrzuje tuto analýzu. |
| --- | --- |

(156)

Na závěr se Komise domnívá, že co se týká zejména analýzy podle čl. 87 odst. 3 písm. c), nejsou daňová zvýhodnění poskytnutá v souladu se sporným opatřením spojená s investicemi, vytvářením pracovních míst ani se specifickými projekty. Tato zvýhodnění dotyčné podniky jednoduše zbavují zátěže, se kterou by se jinak musely vyrovnat, a musejí být tudíž považována za provozní podporu. Provozní podpory v zásadě nespadají do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, neboť narušují podmínky hospodářské soutěže v odvětvích, v nichž se tyto podpory poskytují, aniž by bylo možné těmito podporami kvůli jejich charakteru dosáhnout jakéhokoli cíle vymezeného tímto ustanovením (110). V souladu s běžnými postupy Komise nelze tuto podporu považovat za slučitelnou se společným trhem, neboť neusnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo oblastí, ani není časově omezená, nedochází k postupnému snižování její intenzity a není úměrná tomu, co je potřebné k zamezení specifického hospodářského znevýhodnění v dotyčných oblastech. Výsledek „testu vyváženosti“ potvrzuje tuto analýzu.

| (157) | S ohledem na výše uvedené je třeba dojít k tomu závěru, že dotyčný režim podpory není z hlediska akvizic uvnitř Společenství slučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(157)

S ohledem na výše uvedené je třeba dojít k tomu závěru, že dotyčný režim podpory není z hlediska akvizic uvnitř Společenství slučitelný se společným trhem.

G.   Navrácení podpory

| (158) | Sporné opatření bylo provedeno, aniž by bylo předem oznámeno Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Opatření, pokud jde o akvizice uvnitř Společenství, tudíž představuje protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(158)

Sporné opatření bylo provedeno, aniž by bylo předem oznámeno Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Opatření, pokud jde o akvizice uvnitř Společenství, tudíž představuje protiprávní podporu.

| (159) | Pokud je protiprávně poskytnutá státní podpora shledána neslučitelnou se společným trhem, je důsledkem takového zjištění to, že budou muset příjemci podporu navrátit v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (111). Navrácením podpory dojde k co největšímu obnovení konkurenceschopnosti existující před poskytnutím podpory. Argumenty, které by zdůvodnily obecný odklon od této základní zásady, nebyly předloženy ani španělskými orgány, ani třiceti zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(159)

Pokud je protiprávně poskytnutá státní podpora shledána neslučitelnou se společným trhem, je důsledkem takového zjištění to, že budou muset příjemci podporu navrátit v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (111). Navrácením podpory dojde k co největšímu obnovení konkurenceschopnosti existující před poskytnutím podpory. Argumenty, které by zdůvodnily obecný odklon od této základní zásady, nebyly předloženy ani španělskými orgány, ani třiceti zúčastněnými stranami.

| (160) | Nicméně čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Podle judikatury Soudního dvora a praxe Komise platí následující: je-li nařízeno navrácení podpory, lze to považovat za porušení obecných zásad práva Společenství v tom případě, že se příjemce opatření může v důsledku jednání Komise oprávněně domnívat, že mu byla podpora poskytnuta v souladu s právními předpisy Společenství (112). |
| --- | --- |

(160)

Nicméně čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Podle judikatury Soudního dvora a praxe Komise platí následující: je-li nařízeno navrácení podpory, lze to považovat za porušení obecných zásad práva Společenství v tom případě, že se příjemce opatření může v důsledku jednání Komise oprávněně domnívat, že mu byla podpora poskytnuta v souladu s právními předpisy Společenství (112).

| (161) | Ve svém rozsudku Forum 187
   (113) Soud uvedl, že „právo dovolávat se ochrany legitimního očekávání je otevřeno každému procesnímu subjektu, u kterého vzbudil orgán Společenství podložené naděje. Naopak, nikdo se nemůže dovolávat porušení této zásady, pokud neexistují určité záruky, které mu byly poskytnuty správou (rozsudek ze dne 24. listopadu 2005, Německo v. Komise, C-506/03, nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 58). Rovněž, i když je opatrný a obezřetný hospodářský subjekt s to předvídat přijetí opatření Společenství, které se může nepříznivě dotknout jeho zájmů, dovolávat takovéto zásady se nemůže, pokud je toto opatření přijato.“ |
| --- | --- |

(161)

Ve svém rozsudku Forum 187
   (113) Soud uvedl, že „právo dovolávat se ochrany legitimního očekávání je otevřeno každému procesnímu subjektu, u kterého vzbudil orgán Společenství podložené naděje. Naopak, nikdo se nemůže dovolávat porušení této zásady, pokud neexistují určité záruky, které mu byly poskytnuty správou (rozsudek ze dne 24. listopadu 2005, Německo v. Komise, C-506/03, nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 58). Rovněž, i když je opatrný a obezřetný hospodářský subjekt s to předvídat přijetí opatření Společenství, které se může nepříznivě dotknout jeho zájmů, dovolávat takovéto zásady se nemůže, pokud je toto opatření přijato.“

| (162) | Španělské orgány se společně s třiceti zúčastněnými stranami dovolávaly zejména existence legitimního očekávání založeného zaprvé na určitých odpovědích Komise na písemné otázky poslanců a zadruhé na charakteru režimu podpor, který je údajně obdobný charakteru předcházejících opatření, jež Komise prohlásila za slučitelná. Zatřetí se španělské orgány společně s třiceti zúčastněnými stranami domnívají, že se v rámci zásady legitimního očekávání mimo jiné předpokládá, že Komise nemůže požadovat navrácení již provedených odpočtů, ani navrácení všech odpočtů, jež mají být provedeny, a to ve lhůtě až 20 let uvedené v TRLIS. |
| --- | --- |

(162)

Španělské orgány se společně s třiceti zúčastněnými stranami dovolávaly zejména existence legitimního očekávání založeného zaprvé na určitých odpovědích Komise na písemné otázky poslanců a zadruhé na charakteru režimu podpor, který je údajně obdobný charakteru předcházejících opatření, jež Komise prohlásila za slučitelná. Zatřetí se španělské orgány společně s třiceti zúčastněnými stranami domnívají, že se v rámci zásady legitimního očekávání mimo jiné předpokládá, že Komise nemůže požadovat navrácení již provedených odpočtů, ani navrácení všech odpočtů, jež mají být provedeny, a to ve lhůtě až 20 let uvedené v TRLIS.

| (163) | Pokud jde o charakter režimu podpory, který je údajně obdobný charakteru jiných opatření považovaných za opatření nezakládající státní podporu, Komise se domnívá, že režim podpory je v zásadě odlišný od opatření hodnocených Komisí v jejím rozhodnutí z roku 1984, které se týkalo koordinačních center usazených v Belgii (114). Oblast působnosti sporného opatření je rozdílná, neboť se toto opatření netýká činností v rámci skupiny, jako je tomu v případě koordinačních center usazených v Belgii. Sporné opatření má navíc odlišnou strukturu. Nabývá tím selektivního charakteru, a to zejména proto, že se uplatňuje pouze u transakcí se zahraničím. |
| --- | --- |

(163)

Pokud jde o charakter režimu podpory, který je údajně obdobný charakteru jiných opatření považovaných za opatření nezakládající státní podporu, Komise se domnívá, že režim podpory je v zásadě odlišný od opatření hodnocených Komisí v jejím rozhodnutí z roku 1984, které se týkalo koordinačních center usazených v Belgii (114). Oblast působnosti sporného opatření je rozdílná, neboť se toto opatření netýká činností v rámci skupiny, jako je tomu v případě koordinačních center usazených v Belgii. Sporné opatření má navíc odlišnou strukturu. Nabývá tím selektivního charakteru, a to zejména proto, že se uplatňuje pouze u transakcí se zahraničím.

| (164) | Co se týká dopadu prohlášení Komise o legitimním očekávání příjemců, Komise se domnívá, že je třeba rozlišit dvě období: a) období od vstupu opatření v platnost, tedy ode dne 1. ledna 2002, do doby zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, tedy do 21. prosince 2007; b) období následující po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(164)

Co se týká dopadu prohlášení Komise o legitimním očekávání příjemců, Komise se domnívá, že je třeba rozlišit dvě období: a) období od vstupu opatření v platnost, tedy ode dne 1. ledna 2002, do doby zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, tedy do 21. prosince 2007; b) období následující po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku.

| (165) | Pokud jde o první období, Komise uznává své odpovědi na otázky poslance Erika Mejiera a poslankyně Sharon Bowlesové o možném charakteru státní podpory u sporného opatření. Konkrétněji: na otázku položenou poslancem Evropského parlamentu Erikem Meijerem dne 19. ledna 2006 jeden z komisařů jménem Komise odpověděl: „Komise nemůže potvrdit, zda jsou vysoké nabídky španělských podniků způsobeny španělskými daňovými předpisy, které podnikům umožňují rychlejší odpis finančního goodwillu, než je tomu u jejich francouzských nebo italských protějšků. Komise může nicméně potvrdit, že takové vnitrostátní právní předpisy nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu, ale tvoří spíše součást obecných pravidel pro snižování hodnoty vztahujících se na všechny podniky ve Španělsku“ (115). Na otázku položenou poslankyní Evropského parlamentu Sharon Bowlesovou jeden z komisařů odpověděl jménem Komise dne 17. února 2006: „Podle informací, které má nyní Komise k dispozici, se zdá, že se španělské daňové zákony o odpisech goodwillu vztahují na všechny podniky ve Španělsku, nezávisle na jejich velikosti, odvětví, právní formě či na tom, zda se nacházejí v soukromém nebo veřejném vlastnictví, neboť jsou součástí pravidel pro obecné odpisy. Zdá se, že tudíž nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu“ (116). |
| --- | --- |

(165)

Pokud jde o první období, Komise uznává své odpovědi na otázky poslance Erika Mejiera a poslankyně Sharon Bowlesové o možném charakteru státní podpory u sporného opatření. Konkrétněji: na otázku položenou poslancem Evropského parlamentu Erikem Meijerem dne 19. ledna 2006 jeden z komisařů jménem Komise odpověděl: „Komise nemůže potvrdit, zda jsou vysoké nabídky španělských podniků způsobeny španělskými daňovými předpisy, které podnikům umožňují rychlejší odpis finančního goodwillu, než je tomu u jejich francouzských nebo italských protějšků. Komise může nicméně potvrdit, že takové vnitrostátní právní předpisy nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu, ale tvoří spíše součást obecných pravidel pro snižování hodnoty vztahujících se na všechny podniky ve Španělsku“ (115). Na otázku položenou poslankyní Evropského parlamentu Sharon Bowlesovou jeden z komisařů odpověděl jménem Komise dne 17. února 2006: „Podle informací, které má nyní Komise k dispozici, se zdá, že se španělské daňové zákony o odpisech goodwillu vztahují na všechny podniky ve Španělsku, nezávisle na jejich velikosti, odvětví, právní formě či na tom, zda se nacházejí v soukromém nebo veřejném vlastnictví, neboť jsou součástí pravidel pro obecné odpisy. Zdá se, že tudíž nespadají do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu“ (116).

| (166) | Těmito prohlášeními určenými Evropskému parlamentu Komise poskytla konkrétní, bezpodmínečné a soudržné záruky takové povahy, že v příjemci sporného opatření vyvolaly odůvodněná očekávání, že je režim odpisů goodwillu legální, neboť nespadá do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu (117), a že tudíž žádná z výhod plynoucích z dotčeného režimu nemůže být předmětem následného řízení o navrácení. Přestože tato prohlášení neodpovídala formálnímu rozhodnutí Komise o tom, že režim odpisu nepředstavuje státní podporu, byl jejich účinek vzhledem ke vzniku legitimního očekávání rovnocenný, obzvláště při zohlednění toho, že v tomto případě byly respektovány platné postupy zaručující dodržení zásady společné odpovědnosti. Vzhledem k tomu, že je pojem státní podpora objektivní (118) a že Komise nemá v oblasti jejího výkladu diskreční pravomoc – na rozdíl od analýzy slučitelnosti – bude jakékoli přesné a bezpodmínečné prohlášení učiněné jménem Komise, podle něhož nelze určité vnitrostátní opatření považovat za státní podporu, přirozeně chápáno jako potvrzení toho, že opatření státní podporu nepředstavovalo již od počátku (to znamená rovněž před vydáním dotčeného prohlášení). Jakýkoli podnik, který si dříve nebyl jistý tím, že se na něj v budoucnu bude podle pravidel pro státní podporu vztahovat příkaz k navrácení výhod, jež získal v rámci režimu odpisů goodwillu vyplývajícího z transakcí uzavřených před vydáním prohlášení Komisí, by mohl na základě uvedených prohlášení dojít k závěru, že zmíněná nejistota byla neopodstatněná, neboť se od něj v tomto ohledu nemohlo očekávat vyvinutí většího úsilí než ze strany Komise. Za těchto zvláštních okolností a při zohlednění toho, že právo Společenství nevyžaduje, aby byl prokázán příčinný vztah mezi zárukami poskytnutými orgánem Společenství a chováním občanů nebo podniků, kterých se tyto záruky týkají (119), mohl jakýkoli obezřetný podnikatel skutečně očekávat, že Komise nebude následně vymáhat navrácení (120) v případě opatření, která v prohlášení určeném jinému orgánu Společenství sama předem označila jako opatření nepředstavující podporu, nezávisle na tom, kdy byla transakce, při níž bylo opatření podpory využito, uzavřena. |
| --- | --- |

(166)

Těmito prohlášeními určenými Evropskému parlamentu Komise poskytla konkrétní, bezpodmínečné a soudržné záruky takové povahy, že v příjemci sporného opatření vyvolaly odůvodněná očekávání, že je režim odpisů goodwillu legální, neboť nespadá do oblasti působnosti pravidel pro státní podporu (117), a že tudíž žádná z výhod plynoucích z dotčeného režimu nemůže být předmětem následného řízení o navrácení. Přestože tato prohlášení neodpovídala formálnímu rozhodnutí Komise o tom, že režim odpisu nepředstavuje státní podporu, byl jejich účinek vzhledem ke vzniku legitimního očekávání rovnocenný, obzvláště při zohlednění toho, že v tomto případě byly respektovány platné postupy zaručující dodržení zásady společné odpovědnosti. Vzhledem k tomu, že je pojem státní podpora objektivní (118) a že Komise nemá v oblasti jejího výkladu diskreční pravomoc – na rozdíl od analýzy slučitelnosti – bude jakékoli přesné a bezpodmínečné prohlášení učiněné jménem Komise, podle něhož nelze určité vnitrostátní opatření považovat za státní podporu, přirozeně chápáno jako potvrzení toho, že opatření státní podporu nepředstavovalo již od počátku (to znamená rovněž před vydáním dotčeného prohlášení). Jakýkoli podnik, který si dříve nebyl jistý tím, že se na něj v budoucnu bude podle pravidel pro státní podporu vztahovat příkaz k navrácení výhod, jež získal v rámci režimu odpisů goodwillu vyplývajícího z transakcí uzavřených před vydáním prohlášení Komisí, by mohl na základě uvedených prohlášení dojít k závěru, že zmíněná nejistota byla neopodstatněná, neboť se od něj v tomto ohledu nemohlo očekávat vyvinutí většího úsilí než ze strany Komise. Za těchto zvláštních okolností a při zohlednění toho, že právo Společenství nevyžaduje, aby byl prokázán příčinný vztah mezi zárukami poskytnutými orgánem Společenství a chováním občanů nebo podniků, kterých se tyto záruky týkají (119), mohl jakýkoli obezřetný podnikatel skutečně očekávat, že Komise nebude následně vymáhat navrácení (120) v případě opatření, která v prohlášení určeném jinému orgánu Společenství sama předem označila jako opatření nepředstavující podporu, nezávisle na tom, kdy byla transakce, při níž bylo opatření podpory využito, uzavřena.

| (167) | Komise tudíž došla k závěru, že příjemci sporného opatření legitimně očekávali, že podpora nebude zpětně vymáhána. Z toho důvodu nepožaduje navrácení daňových podpor poskytnutých dotyčným příjemcům v souvislosti s podíly přímo či nepřímo drženými nabývajícím španělským podnikem v zahraničním podniku před datem zveřejnění (121) rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy v Úředním věstníku Evropské unie, v jejichž případě mohlo být sporného opatření využito. Komise se totiž domnívá, že od data zahájení formálního vyšetřovacího řízení a v souladu s její praxí (122) měl obezřetný hospodářský subjekt brát na vědomí pochybnosti vyjádřené Komisí, pokud jde o slučitelnost sporného opatření. |
| --- | --- |

(167)

Komise tudíž došla k závěru, že příjemci sporného opatření legitimně očekávali, že podpora nebude zpětně vymáhána. Z toho důvodu nepožaduje navrácení daňových podpor poskytnutých dotyčným příjemcům v souvislosti s podíly přímo či nepřímo drženými nabývajícím španělským podnikem v zahraničním podniku před datem zveřejnění (121) rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy v Úředním věstníku Evropské unie, v jejichž případě mohlo být sporného opatření využito. Komise se totiž domnívá, že od data zahájení formálního vyšetřovacího řízení a v souladu s její praxí (122) měl obezřetný hospodářský subjekt brát na vědomí pochybnosti vyjádřené Komisí, pokud jde o slučitelnost sporného opatření.

| (168) | Komise se rovněž domnívá, že tito příjemci by měli nadále využívat výhod sporného opatření až do uplynutí lhůty pro odpis stanovené tímto opatřením. Komise uznává, že plánování transakcí a provádění investic doprovázelo přiměřené a legitimní očekávání určitého stupně kontinuity hospodářských podmínek, jejichž součástí je také sporné opatření. Proto se Komise v souladu s předchozí judikaturou Soudního dvora a se svou vlastní praxí (123) vzhledem k absenci nezbytného veřejného zájmu (124) domnívá, že by měli mít příjemci možnost nadále využívat výhod sporného opatření v průběhu celého období odpisování stanoveného v čl. 12 odst. 5 TRLIS. |
| --- | --- |

(168)

Komise se rovněž domnívá, že tito příjemci by měli nadále využívat výhod sporného opatření až do uplynutí lhůty pro odpis stanovené tímto opatřením. Komise uznává, že plánování transakcí a provádění investic doprovázelo přiměřené a legitimní očekávání určitého stupně kontinuity hospodářských podmínek, jejichž součástí je také sporné opatření. Proto se Komise v souladu s předchozí judikaturou Soudního dvora a se svou vlastní praxí (123) vzhledem k absenci nezbytného veřejného zájmu (124) domnívá, že by měli mít příjemci možnost nadále využívat výhod sporného opatření v průběhu celého období odpisování stanoveného v čl. 12 odst. 5 TRLIS.

| (169) | Na druhou stranu se Komise domnívá, že je třeba stanovit přiměřené přechodné období pro podniky, které již v dlouhodobém výhledu získaly účasti v zahraničních podnicích a které tyto účasti v okamžiku zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení nedržely nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku. Komise se tudíž domnívá, že by se na věc mělo nahlížet následovně: podniky, které před 21. prosincem 2007 splnily všechny ostatní náležité podmínky uvedené v čl. 12 odst. 5 TRLIS (viz bod odůvodnění 21), s výjimkou podmínky, podle které musí podnik své podíly držet nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku, rovněž využívají legitimního očekávání, pokud nejpozději ke dni 21. prosince 2008 tyto účasti držely nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku. |
| --- | --- |

(169)

Na druhou stranu se Komise domnívá, že je třeba stanovit přiměřené přechodné období pro podniky, které již v dlouhodobém výhledu získaly účasti v zahraničních podnicích a které tyto účasti v okamžiku zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení nedržely nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku. Komise se tudíž domnívá, že by se na věc mělo nahlížet následovně: podniky, které před 21. prosincem 2007 splnily všechny ostatní náležité podmínky uvedené v čl. 12 odst. 5 TRLIS (viz bod odůvodnění 21), s výjimkou podmínky, podle které musí podnik své podíly držet nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku, rovněž využívají legitimního očekávání, pokud nejpozději ke dni 21. prosince 2008 tyto účasti držely nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku.

| (170) | Naopak v případě, kdy španělský nabývající podnik účasti přímo či nepřímo držel až po 21. prosinci 2007, navrátí tento příjemce veškerou podporu neslučitelnou se společným trhem. Výjimka nastane zaprvé v případě, že se španělský nabývající podnik před 21. prosincem 2007 neodvolatelně zavázal uvedenou účast držet; zadruhé: smlouva obsahovala odkládací podmínku, podle níž dotyčná transakce podléhá povinnému schválení regulačním orgánem; a zatřetí: transakce byla oznámena před 21. prosincem 2007. Pokud jde o období po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, nelze tvrdit, že obezřetný hospodářský subjekt nebyl schopen předvídat přijetí opatření na úrovni Společenství, jež by mohlo ovlivnit jeho zájmy, jako je tomu například u tohoto rozhodnutí. Vzhledem k výše uvedenému dochází Komise k závěru, že se bude požadovat navrácení ve všech případech, které nejsou uvedeny v bodech odůvodnění 167 a 169 tohoto rozhodnutí. Komise se taktéž domnívá, že sporné opatření nepředstavuje podporu v případě, že příjemci splňovali v okamžiku požívání svých výhod všechny podmínky stanovené právním předpisem přijatým v souladu s čl. 2 nařízení (ES) č. 994/98 a platným v okamžiku, kdy využili snížení daně. |
| --- | --- |

(170)

Naopak v případě, kdy španělský nabývající podnik účasti přímo či nepřímo držel až po 21. prosinci 2007, navrátí tento příjemce veškerou podporu neslučitelnou se společným trhem. Výjimka nastane zaprvé v případě, že se španělský nabývající podnik před 21. prosincem 2007 neodvolatelně zavázal uvedenou účast držet; zadruhé: smlouva obsahovala odkládací podmínku, podle níž dotyčná transakce podléhá povinnému schválení regulačním orgánem; a zatřetí: transakce byla oznámena před 21. prosincem 2007. Pokud jde o období po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, nelze tvrdit, že obezřetný hospodářský subjekt nebyl schopen předvídat přijetí opatření na úrovni Společenství, jež by mohlo ovlivnit jeho zájmy, jako je tomu například u tohoto rozhodnutí. Vzhledem k výše uvedenému dochází Komise k závěru, že se bude požadovat navrácení ve všech případech, které nejsou uvedeny v bodech odůvodnění 167 a 169 tohoto rozhodnutí. Komise se taktéž domnívá, že sporné opatření nepředstavuje podporu v případě, že příjemci splňovali v okamžiku požívání svých výhod všechny podmínky stanovené právním předpisem přijatým v souladu s čl. 2 nařízení (ES) č. 994/98 a platným v okamžiku, kdy využili snížení daně.

| (171) | S ohledem na předešlé úvahy odpovídá přesná částka podpory – pro daný rok a daného příjemce – čisté aktualizované hodnotě snížení daňového zatížení poskytnutého v rámci odpisu podle čl. 12 odst. 5 TRLIS. Záleží tudíž na sazbě daně použitelné pro daný podnik v příslušných letech a na platné úrokové diskontní sazbě. |
| --- | --- |

(171)

S ohledem na předešlé úvahy odpovídá přesná částka podpory – pro daný rok a daného příjemce – čisté aktualizované hodnotě snížení daňového zatížení poskytnutého v rámci odpisu podle čl. 12 odst. 5 TRLIS. Záleží tudíž na sazbě daně použitelné pro daný podnik v příslušných letech a na platné úrokové diskontní sazbě.

| (172) | Pro daný rok a daného příjemce odpovídá nominální hodnota podpory snížení daně podle čl. 12 odst. 5 TRLIS, které se vztahuje na účasti v zahraničních podnicích, jež nesplňují podmínky stanovené v bodech odůvodnění 167 a 169. |
| --- | --- |

(172)

Pro daný rok a daného příjemce odpovídá nominální hodnota podpory snížení daně podle čl. 12 odst. 5 TRLIS, které se vztahuje na účasti v zahraničních podnicích, jež nesplňují podmínky stanovené v bodech odůvodnění 167 a 169.

| (173) | Aktualizovaná hodnota se vypočte tak, že se úroková sazba použije na nominální hodnotu v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a s nařízením (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004. |
| --- | --- |

(173)

Aktualizovaná hodnota se vypočte tak, že se úroková sazba použije na nominální hodnotu v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a s nařízením (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

| (174) | Pro výpočet daňového zatížení, jež by vzniklo příjemcům v případě neexistence opatření protiprávní podpory, se musí španělské orgány opírat o transakce, které se uskutečnily v období předcházejícím zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, jak bylo uvedeno výše. Nelze tvrdit, že v případě neexistence protiprávních výhod by příjemci za účelem snížení daňového zatížení pro své transakce zvolili odlišnou strukturu. Jak je jasně uvedeno v rozsudku Soudního dvora ve věci Unicredito (125), nelze tyto hypotetické úvahy zohlednit pro účely výpočtu podpory. |
| --- | --- |

(174)

Pro výpočet daňového zatížení, jež by vzniklo příjemcům v případě neexistence opatření protiprávní podpory, se musí španělské orgány opírat o transakce, které se uskutečnily v období předcházejícím zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku, jak bylo uvedeno výše. Nelze tvrdit, že v případě neexistence protiprávních výhod by příjemci za účelem snížení daňového zatížení pro své transakce zvolili odlišnou strukturu. Jak je jasně uvedeno v rozsudku Soudního dvora ve věci Unicredito (125), nelze tyto hypotetické úvahy zohlednit pro účely výpočtu podpory.

VII.   ZÁVĚR

| (175) | Vzhledem k výše uvedené judikatuře a zvláštnímu charakteru této věci se Komise domnívá, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje režim státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, pokud se jedná o akvizice uvnitř Společenství. Komise se rovněž domnívá, že byl provedením sporného opatření porušen čl. 88 odst. 3 Smlouvy, a že tudíž toto opatření představuje režim protiprávní podpory, pokud jde o akvizice uvnitř Společenství. Nicméně vzhledem k tomu, že do data zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení existovalo legitimní očekávání, Komise se výjimečně vzdává požadavku navrácení jakékoli daňové výhody vyplývající z uplatnění režimu podpory, a to v případě podpory týkající se podílů v zahraničních podnicích, jež španělské nabývající podniky přímo či nepřímo držely před datem zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 v Úředním věstníku Evropské unie. Výjimkou je případ, kdy se španělský nabývající podnik před 21. prosincem 2007 neodvolatelně zavázal uvedené účasti držet; zadruhé: smlouva obsahovala odkládací podmínku, podle níž dotyčná transakce podléhá povinnému schválení regulačním orgánem; a zatřetí: transakce byla oznámena před 21. prosincem 2007. |
| --- | --- |

(175)

Vzhledem k výše uvedené judikatuře a zvláštnímu charakteru této věci se Komise domnívá, že čl. 12 odst. 5 TRLIS představuje režim státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, pokud se jedná o akvizice uvnitř Společenství. Komise se rovněž domnívá, že byl provedením sporného opatření porušen čl. 88 odst. 3 Smlouvy, a že tudíž toto opatření představuje režim protiprávní podpory, pokud jde o akvizice uvnitř Společenství. Nicméně vzhledem k tomu, že do data zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení existovalo legitimní očekávání, Komise se výjimečně vzdává požadavku navrácení jakékoli daňové výhody vyplývající z uplatnění režimu podpory, a to v případě podpory týkající se podílů v zahraničních podnicích, jež španělské nabývající podniky přímo či nepřímo držely před datem zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 v Úředním věstníku Evropské unie. Výjimkou je případ, kdy se španělský nabývající podnik před 21. prosincem 2007 neodvolatelně zavázal uvedené účasti držet; zadruhé: smlouva obsahovala odkládací podmínku, podle níž dotyčná transakce podléhá povinnému schválení regulačním orgánem; a zatřetí: transakce byla oznámena před 21. prosincem 2007.

| (176) | Komise ponechává řízení zahájené dne 10. října 2007 otevřené, pokud jde o transakce mimo Společenství, vzhledem k tomu, že se španělské orgány zavázaly předložit nové skutečnosti. |
| --- | --- |

(176)

Komise ponechává řízení zahájené dne 10. října 2007 otevřené, pokud jde o transakce mimo Společenství, vzhledem k tomu, že se španělské orgány zavázaly předložit nové skutečnosti.

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1.   Režim podpory, který Španělsko provedlo v souladu s čl. 12 odst. 5 Královského legislativního dekretu č. 4/2004 ze dne 5. března 2004, jímž byly konsolidovány úpravy provedené ve španělském zákoně o dani z příjmu právnických osob, a který byl Španělským královstvím protiprávně uplatňován v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, je neslučitelný se společným trhem, pokud jde o podporu poskytovanou příjemcům při akvizicích uvnitř Společenství.

2.   Daňové odpočty, které byly příjemcům přiznány při akvizicích uvnitř Společenství podle čl. 12 odst. 5 TRLIS v souvislosti s účastmi drženými přímo či nepřímo v zahraničních podnicích, jež splňovaly náležité podmínky režimu podpory před 21. prosincem 2007, s výjimkou podmínky, podle které musí podnik své podíly držet nepřetržitě alespoň po dobu jednoho roku, budou moci být nadále uplatňovány v průběhu celého období odpisu stanoveného režimem podpory.

3.   Daňové odpočty, které byly příjemcům přiznány při akvizicích uvnitř Společenství podle čl. 12 odst. 5 TRLIS v souvislosti s neodvolatelným závazkem sjednaným před 21. prosincem 2007 spočívajícím v držení uvedených účastí, budou moci být uplatňovány v průběhu celého období odpisu stanoveného režimem podpory pro tu část účastí, které byly drženy od data zrušení odkládací podmínky. To platí v případě, že smlouva obsahuje odkládací podmínku, podle níž dotyčná transakce podléhá povinnému schválení regulačním orgánem, a v případě, že transakce byla oznámena před 21. prosincem 2007.

Článek 2

Snížení daně stanovené podle režimu uvedeného v článku 1 nepředstavuje podporu v případě, že v době jeho poskytnutí splňuje podmínky stanovené právním předpisem přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 a platným v době poskytnutí podpory.

Článek 3

Snížení daně stanovené podle režimu uvedeného v článku 1, které v době poskytnutí splňuje podmínky stanovené právním předpisem přijatým podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo jiným v té době platným režimem podpory, je slučitelné se společným trhem do maximální míry podpory použitelné pro tento typ podpory.

Článek 4

1.   Od příjemců, jejichž účasti v zahraničních podnicích získané v rámci akvizic uvnitř Společenství nesplňují podmínky uvedené v čl. 1 odst. 2, Španělsko nazpět získá podporu neslučitelnou se společným trhem, která odpovídá snížení daní podle režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízení (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Španělsko zruší od data přijetí tohoto rozhodnutí veškeré dosud neposkytnuté snížení daní přiznané podle režimu uvedeného v čl. 1 odst. 1, s výjimkou snížení týkajícího se účastí v zahraničních podnicích splňujících podmínky stanovené v čl. 1 odst. 2.

Článek 5

1.   Vrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 proběhne okamžitě a účinně.

2.   Španělsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 6

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Španělsko následující informace:

| a) | seznam příjemců, kteří získali podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci režimu získal; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří získali podporu v rámci režimu uvedeného v článku 1, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich v rámci režimu získal;

| b) | celkovou částku (jistinu a úroky), jež má každý příjemce vrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistinu a úroky), jež má každý příjemce vrátit;

| c) | podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Španělsko průběžně informuje Komisi o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých v souladu s tímto rozhodnutím, dokud není podpora poskytnutá v rámci režimu uvedeného v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise Španělsko neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných za účelem dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, jež příjemci již vrátili.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 28. října 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 311, 21.12.2007, s. 21.

1

(2)  Zveřejněno v Boletín Oficial del Estado dne 11. března 2004.

2

Boletín Oficial del Estado

(3)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

3

(4)  Viz http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 1.

5

(6)  Zákon č. 4/2008 ze dne 23. prosince 2008, kterým byly provedeny změny v některých daňových právních předpisech.

6

(7)  Viz články 46 a 39 obchodního zákoníku z roku 1885.

7

(8)  Na základě zákona Ley 16/2007 de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea.

8

Ley 16/2007 de 4 de julio de 2007, de reforma y adaptación de la legislación mercantil en materia contable para su armonización internacional con base en la normativa de la Unión Europea

(9)  Viz čl. 21 odst. 1 písm. a) TRLIS.

9

(10)  Viz čl. 21 odst. 1 písm. b) TRLIS.

10

(11)  Viz čl. 21 odst. 1 písm. c) TRLIS.

11

(12)  Viz čl. 21 odst. 1 písm. c) bod 2 TRLIS.

12

(13)  Stávající ustanovení čl. 12 odst. 6 TRLIS.

13

(14)  Jak je výslovně uvedeno v druhém pododstavci čl. 12 odst. 5: „Odpočet tohoto rozdílu bude případně slučitelný s odpisy uvedenými v odstavci 3 tohoto článku“.

14

(15)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 10. prosince 1969, spojené věci 6/69 a 11/69, Komise v. Francie, Sb. rozh. 1969, s. 523. Viz také bod 18 sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

15

Komise

Francie

(16)  Viz bod odůvodnění 6.

16

(17)  Viz bod odůvodnění 7.

17

(18)  Španělské orgány se odvolávají na článek 194 královského dekretu č. 1564/1989 ze dne 22. prosince 1989.

18

(19)  Španělské orgány se odvolávají na usnesení no 3 BOICAC Úřadu pro účetnictví a audit (Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas) ze dne 27. listopadu 1996.

19

o

(20)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 22. září 2004, N 354/04, irský režim pro účast podniku (Úř. věst. C 131, 28.5.2005, s. 10).

20

(21)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

21

(22)  Viz bod odůvodnění 12.

22

(23)  Viz rozsudek Soudu ve věci Nizozemsko v. Komise ze dne 10. dubna 2008, T-233/04, Sb. rozh. 2008, s. II 591.

23

Nizozemsko

Komise

(24)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 14. února 2008, N 480/07, Reducción de ingresos procedentes de determinados activos intangibles (Úř. věst C 80, 1.4.2008, s. 1).

24

(25)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001 ve věci Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sb. rozh. 2001, s. I 8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 49.

26

(27)  Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 41.

27

(28)  Podle čl. 89 odst. 3 TRLIS.

28

(29)  Viz strana 35 dopisu z 5. prosince 2007 zaslaného španělskými orgány Komisi, uvedeného v bodě odůvodnění 7.

29

(30)  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 1.

30

(31)  Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1.

31

(32)  Připomínky španělských orgánů byly obdrženy 5. prosince 2007, ale členské státy měly začít používat směrnici 2005/56/ES do 15. prosince 2007.

32

(33)  Viz body odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1435/2003 ze dne 22. července 2003 o statutu Evropské družstevní společnosti (SCE), Úř. věst. L 207, 18.8.2003, s. 1. a stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. dubna 2004, KOM(2003) 703 v konečném znění – 2003/2077 (COD).

33

(34)  Viz strana 8 dopisu španělských orgánů ze dne 30. června 2008, srovnej bod odůvodnění 9.

34

(35)  S odvoláním na posouzení uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí, provedené útvary Komise (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 12).

35

(36)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 10. června 2005 – Český Telecom; ze dne 10. ledna 2005 – O2; ze dne 23. května 2006 – Quebec, GIC, BAA; ze dne 15. září 2004 – Abbey National; ze dne 26. března 2007 – Scottish Power, k dispozici na internetové stránce http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/.

36

2

(37)  Akční plán pro státní podpory - Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009, KOM(2005) 107 v konečném znění, Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

37

(38)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. září 2007 ve věci T-348/03, Koninklijke Friesland Foods v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II 101.

38

Koninklijke Friesland Foods

Komise

(39)  Písemné otázky E-4431/05 a E-4772/05.

39

(40)  Mimo jiné rozhodnutí Komise ze dne 30. července 2004 ve věci N 354/04, irský režim pro účast podniku (Úř. věst. C 131, 28.5.2005, s. 11), a rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2006 ve věci C4/07 (ex N 465/06), Groepsrentebox (Úř. věst. C 66, 22.3.2007, s. 30).

40

(41)  Viz rozhodnutí Komise 2001/168/ESUO ze dne 31. října 2000 týkající se španělských zákonů o dani z příjmů právnických osob (Úř. věst. L 60, 1.3.2001, s. 57).

41

(42)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2004 v právní věci C 501/00 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I-6717.

42

Španělsko

Komise

(43)  Viz oddíl II.1.b).ff) Zprávy Komise o uplatňování pravidel státní podpory na sporná opatření týkající se přímého zdanění podniků (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_en.pdf.).

43

(44)  Viz rozhodnutí Komise č. 82/364/EHS ze dne 17. května 1982 o subvenci na úhradu úroků z úvěrů souvisejících s vývozem z Francie do Řecka po přistoupení země k Evropskému hospodářskému společenství (Úř. věst. L 159, 10.6.1982, s. 44), zejména pak oddíl IV, kde se zmiňují věci 6/69 a 11/69 Komise/Francie.

44

Komise

Francie

(45)  S odvoláním na usnesení č. 3 BOICAC 27 Úřadu pro účetnictví a audit (Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas) z listopadu 1996.

45

(46)  Viz poznámka pod čarou 42.

46

(47)  Viz poznámka pod čarou č. 21.

47

(48)  Viz rozsudek Soudního dvora v právní věci C-143 Adria–Wien; viz poznámka pod čarou 25, bod odůvodnění 41; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 v právní věci C-308/01 GIL Insurance, Sb. rozh. 2004, S. I-4777, bod odůvodnění 68; rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 2005 v právní věci C-172/03 Heiser, Sb. rozh. 2005, s. I-1627, bod odůvodnění 40; a viz rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2006 v právní věci C-88/03, Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod odůvodnění 54.

48

Adria–Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugalsko

Komise

(49)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2006 v právní věci C-88/03, Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod odůvodnění 54.

49

Portugalsko

Komise

(50)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 29. února 1996 v právní věci C-56/93, Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. I-723, bod odůvodnění 79; rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 1996 v právní věci C-241/94, Francie v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. I-4551, bod odůvodnění 20; rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999 v právní věci C-75/97, Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I-3671, bod odůvodnění 25; a rozsudek Soudního dvora ze dne 13. února 2003 v právní věci C-409/00, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. I-10901, bod odůvodnění 46.

50

Belgie

Komise

Francie

Komise

Belgie

Komise

Španělsko

Komise

(51)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 15. prosince 2005 v právní věci C-66/02, Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2005, s. I-10901, bod 101; nebo rozhodnutí Komise ze dne 8. července 2009 o režimu Groepsrentebox (C 4/07 (ex N 465/06), které má být zveřejněno v Úředním věstníku, zejména pak bod 75 a následující.

51

Itálie

Komise

(52)  Viz poznámka pod čarou 21.

52

(53)  Viz poznámka 52 týkající se režimu Groepsrentebox a v uvedeném rozhodnutí pak zvláště bod 83 a následující.

53

(54)  Viz například rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 1. července 2004 v právní věci T-308/00, Salzgitter/Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-1933, bod 82.

54

Salzgitter

Komise

(55)  Viz dokument SEK(2007) 268 ze dne 21. února 2007.

55

(56)  Úř. věst. L 294, 10.11.2001, s. 22, směrnice vstoupila v platnost dne 10. listopadu 2001.

56

(57)  Úř. věst. L 294, 10.11.2001, s. 1, nařízení vstoupilo v platnost dne 8. října 2004.

57

(58)  15. prosince 2007, podle čl. 19 směrnice o právu právnických osob.

58

(59)  K dispozici na internetové adrese http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html.

59

(60)  Nezačlenění směrnice o přeshraničních fúzích do vnitrostátního práva, práva menšinových akcionářů, práva věřitelů, pracovní právo, národní značka, místní společníci, právní systém, hospodářské synergie, politické, strategické a obchodní aspekty.

60

(61)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. prosince 2005 v právní věci C-411/03, SEVIC Systems, Sb. rozh. 2005, S. I-10805, body 23–31.

61

SEVIC Systems

(62)  Dříve citovaný rozsudek Soudního dvora ze dne 13. prosince 2005 v právní věci C-411/03 SEVIC Systems, bod 23.

62

SEVIC Systems

(63)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 27. září 2000 v právní věci T-184/97, BP Chemicals Ltd. v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3145, bod 55; rozsudek Soudního dvora ze dne 12. listopadu 1992 v právních věcech C-134/91 a C-135/91 Kerafina, bod 20; a rozsudek Soudního dvora ze dne 15. června 1993 v právní věci C-225/91, Matra SA v. Komise, bod 41.

63

BP Chemicals Ltd

Komise

Kerafina

Matra SA

Komise

(64)  Podle čl. 42 obchodního zákoníku z roku 1885.

64

(65)  Viz čl. 42 odst. 1 obchodního zákoníku z roku 1885.

65

(66)  Podnik, který vydal cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu kteréhokoli členského státu ve smyslu čl. 1 bodu 13 směrnice Rady 93/22/EHS za použití čl. 4 uvedeného předpisu.

66

(67)  Článek 194 královského dekretu č. 1564/1989 ze dne 22. prosince 1989, kterým se schvaluje kodifikované znění zákona o právu akciových společností (Real Decreto 1564/1989, de 22 de diciembre de 1989, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Sociedades Anónimas).

67

Real Decreto 1564/1989, de 22 de diciembre de 1989, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Sociedades Anónimas

(68)  Úř. věst. L 243, 11. září 2002, s. 1.

68

(69)  Podle čl. 89 odst. 3 TRLIS.

69

(70)  Podle čl. 11 odst. 4 TRLIS.

70

(71)  Podle TRLIS ve znění zákona č. 35/2006 byla pro výpočet použita sazba daně z příjmu právnických osob v hodnotě 35 % v letech 2002–2006, 32,5 % v roce 2007 a 30 % v letech následujících.

71

(72)  Dodatečné ustanovení osmé, zákon č. 35/2006 ze dne 28. listopadu o dani z příjmu fyzických osob a o částečné změně zákonů o dani z příjmu právnických osob, o dani z příjmu nerezidentů a z vlastnictví fyzických osob, B.O.E. No 285.

72

o

(73)  Viz věc C-88/03, Portugalsko v. Komise, odstavec 81; viz poznámka pod čarou č. 49 tohoto rozhodnutí; viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 9. září 2009 ve věci T-227/01, Diputación Foral de Álava a další, dosud nezveřejněno, odstavec 179, a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 9. září 2009 ve věci T-230/01, Diputación Foral de Álava a další, dosud nezveřejněno, odstavec 190.

73

Portugalsko

Komise

Diputación Foral de Álava a další

Diputación Foral de Álava a další

(74)  Podle čl. 89 odst. 3 písm. a) bodu 1 TRLIS.

74

(75)  Viz články 89, 21 a 22 TRLIS.

75

(76)  Ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 5 se výslovně uvádí: „odpočet tohoto rozdílu (tj. čl. 12 odst. 5 TRLIS) je slučitelný s případnými ztrátami ze snížení hodnoty, uvedených v odst. 3 tohoto článku.“

76

(77)  Viz zejména bod odůvodnění 48.

77

(78)  Zákon č. 43/1995 o dani z příjmu právnických osob, zrušený královským legislativním dekretem č. 4/2004.

78

(79)  Definovaná španělskými orgány v důvodové zprávě k zákonu č. 43/1995 takto: „Zásada konkurenceschopnosti si žádá, aby byla opatření týkající se zdaňování příjmů právnických osob v souladu se souborem hospodářskopolitických opatření k podpoře konkurenceschopnosti a aby je podporovala. Uvedená zásada se vztahuje na [...] a rovněž na jakékoli pobídky k internacionalizaci podniků, z nichž vyplývá nárůst vývozu.“

79

(80)  Viz mimo jiné rozhodnutí Komise ze dne 22. března 2006 o přímých daňových pobídkách ve prospěch činností souvisejících s vývozem, Úř. věst. C 302, 14.12.2007, s. 3. bod odůvodnění 51.

80

(81)  Viz bod 127 rozsudku citovaného v poznámce pod čarou č. 42.

81

(82)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 8. července 2009 ve věci C-2/2007, Groepsrentebox, v Úředním věstníku dosud nezveřejněno, zejména pak bod odůvodnění 107.

82

(83)  Viz email španělských orgánů ze dne 16. června 2009 citovaný v bodě odůvodnění 13.

83

(84)  Viz zejména dopis španělských orgánů ze dne 22. dubna 2009 (A-9531), s. 6, citovaný v bodě odůvodnění 9.

84

(85)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 10. ledna 2006 ve věci C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a další, Sb. rozh. 2006, s. I-289;

85

Cassa di Risparmio di Firenze a další

(86)  Viz poznámka pod čarou č. 21. Pozornost si zasluhují zejména body 9 a 10 sdělení.

86

(87)  Viz poznámka pod čarou č. 42, body odůvodnění 139 až 143.

87

(88)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 30. dubna 1998 ve věci Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

88

Vlaamse Gewest

Komise

(89)  Viz rozsudek Soudního dvora ve věci C-222/04 již uvedený v poznámce pod čarou č. 85.

89

(90)  Viz bod odůvodnění 12.

90

(91)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.

91

(92)  Viz poznámka pod čarou 42.

92

(93)  Viz zejména body odůvodnění 31 a 44.

93

(94)  Viz zejména bod 120 rozsudku.

94

(95)  Viz poznámka pod čarou 42, bod odůvodnění 124.

95

(96)  Viz poznámka pod čarou 24 a bod odůvodnění 44.

96

(97)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 14. února 2008 ve věci č. 480/07 již uvedené v poznámce pod čarou 24.

97

(98)  SEK(2006) 1515, KOM(2006) 728 v konečném znění, oddíl 1.2.

98

(99)  Viz bod odůvodnění 47.

99

(100)  Viz bod 123 rozsudku Soudního dvora ve věci C-501/04 uvedeného v poznámce pod čarou č. 42.

100

(101)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 11. srpna 1995 ve věci Wielockx, C-80/94, Sb. rozh. 1995, s. I-2493, bod 16; rozsudek Soudního dvora ze dne 11. prosince 1997 ve věci ICI v. Colmer (HMIT), C-264/96, Sb. rozh. 1998, s. I-4695, bod 19 a rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999 ve věci Royal Bank of Scotland, C-311/97, Sb. rozh. 1999, S. I-2651, bod 19.

101

Wielockx

ICI

Colmer

Royal Bank of Scotland

(102)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 14. února 1995 ve věci Schumacker, C-279/93, Sb. rozh. 1995, s. I-225.

102

Schumacker

(103)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. ledna 1992 ve věci Hanns-Martin Bachmann v. Belgie, C-204/90, Sb. rozh. 1992, s. I-249 a rozsudek Soudního dvora ze dne 28. ledna 1992 ve věci Komise v. Belgie, C-300/90, Sb. rozh. 1992, s. I-305.

103

Hanns

Martin Bachmann

Belgie

Komise

Belgie

(104)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. dubna 1998 ve věci Decker v. Caisse de Maladie des Employés Privés, C-120/95, Sb. rozh. 1998, s. I-1831, bod 39; rozsudek Soudního dvora ze dne 28. dubna 1998 ve věci Kohll v. Union des Caisses de Maladie, C-158/96, Sb. rozh. 1998, S. I-1931, bod 41 a výše uvedený rozsudek Soudního dvora ze dne 6. června 2000 ve věci Verkooijen, C-35/98, bod 48.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll

Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 15. července 2004 ve věci Lenz, C-315/02, Sb. rozh. 2004, s. I-7063; rozsudek Soudního dvora ze dne 7. září 2004 ve věci Manninen, C-319/02, Sb. rozh. 2004, s. I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Viz již uvedený rozsudek ve věci Verkooijen, C-35/98, bod 44.

106

Verkooijen

(107)  Viz bod odůvodnění 56 a další.

107

(108)  Viz některé z příkladů předchozí praxe Komise: rozhodnutí 2004/76/ES ze dne 13. května 2003 o režimu státní podpory provedeném Francií ve prospěch správních a logistických center (Úř. věst. L 23, 28.1.2004, s. 1), bod odůvodnění 73. Viz rovněž obdobnou argumentaci v rozhodnutí Komise 2003/515/ES ze dne 17. února 2003 o režimu podpor uplatňovaných Nizozemskem ve prospěch mezinárodních finančních aktivit (Úř. věst. L 180, 18.7.2003, s. 52), bod odůvodnění 105; rozhodnutí Komise 2004/77/ES ze dne 24. června 2003 o režimu podpor provedeném Belgií ve formě daňového režimu ve prospěch amerických společností zahraničního obchodu (US Foreign Sales Corporations) (Úř. věst. L 23, 28.1.2004, s. 14), bod odůvodnění 70.

108

(109)  Viz poznámka pod čarou 37.

109

(110)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 4. září 2009 ve věci Itálie v. Komise, T-211/05, doposud nezveřejněno, bod 173. Viz také rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 8. června 1995 ve věci Siemens v. Komise, T-459/00, Sb. rozh. 1995, s. II-1675, bod 48.

110

Itálie

Komise

Siemens

Komise

(111)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

111

(112)  Viz rozhodnutí uvedená v poznámce pod čarou 108.

112

(113)  Rozsudek Soudního dvora C-182/03 a C-217/03 Forum 187 ASBL, Sb. rozh. 2006, s. I-5479, bod 147. Viz také rozsudek Soudního dvora ze dne 26. listopadu 2005 ve věci Německo v. Komise, C-506/03, doposud nezveřejněno, bod 58 a rozsudek Soudního dvora ze dne 11. března 1987 ve věci Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise, C-265/85, Sb. rozh. 1987, s. 1155, bod 44.

113

Forum 187 ASBL

Německo

Komise

Van den Bergh en Jurgens BV

Komise

(114)  Rozhodnutí Komise SG(84) D/6421 ze dne 16.5.1984.

114

(115)  Otázka k písemnému zodpovězení E-4431/05.

115

(116)  Otázka k písemnému zodpovězení E-4772/05.

116

(117)  Pokud jde o zásadu legitimního očekávání, viz výše uvedený rozsudek Soudního dvora ve věci Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise, bod 44; rozsudek Soudního dvora ve věci C-182/03 a C-217/03 Forum 187 ASBL, Sb. rozh. 2006, s. I-5479, bod 147 a rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Mehibas Dordtselaan v. Komise, T-290/97, Sb. rozh. 2000, s. II-15, bod 59.

117

Van den Bergh en Jurgens BV

Komise

Forum 187 ASBL

Mehibas Dordtselaan

Komise

(118)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. prosince 2008 ve věci C-487/06 P British Aggregates v. Komise, body 111 až 114 a 185 a 186; rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 17. října 2002 ve věci Linde v. Komise, T-98/00, bod 33.

118

British Aggregates

Komise

Linde

Komise

(119)  To znamená, že není nutné prokázat, že se fyzická osoba či podnik spoléhaly na dotyčnou záruku, a zúčastnily se tudíž činností, kterých by se možná za jiných podmínek nezúčastnily.

119

(120)  Viz obdobné rozhodnutí Komise ze dne 17. února 2003 o koordinačních centrech usazených v Belgii (2003/757/ES) a rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006, Státní podpora C 46/2004 (ex NN 65/2004) – GIE fiscaux.

120

(121)  Viz poznámka pod čarou 1.

121

(122)  Viz mimo jiné rozhodnutí Komise 2007/375/ES ze dne 7. února 2007 o osvobození minerálních olejů používaných jako palivo při výrobě oxidu hlinitého (aluminy) od spotřební daně v regionu Gardanne, v regionu Shannon a na Sardinii, které zavedly Francie, Irsko a Itálie (Úř. věst. L 147, 8.6.2007, s. 29) a již uvedené rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2003 o režimu podpor provedeném Belgií ve formě daňového režimu ve prospěch amerických společností zahraničního obchodu (US Foreign Sales Corporations), bod odůvodnění 79.

122

(123)  Viz rozhodnutí Komise 2003/755/ES ze dne 17. února 2003 o režimu podpor provedeném Belgií ve prospěch koordinačních center usazených v Belgii (Úř. věst. L 282, 30.10.2003, s. 25) a již uvedený rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 2006 ve věci C-182/03 a C-217/03 Forum 187 ASBL, body 162 a 163.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Viz již uvedený rozsudek ve věci Forum 187, bod odůvodnění 149. Viz také rozsudek Soudního dvora ze dne 14. května 1975 ve věci C-74/74 CNTA v. Komise, Sb. rozh. 1975, s. 533, bod 44.

124

Forum 187

CNTA

Komise

(125)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. prosince 2005 ve věci Unicredito Italiano Spa v. Agenzia delle Entrate, C-148/04, Sb. rozh. 2005, S. I-11137, body 117 až 119.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

PŘÍLOHA

Seznam zúčastněných třetích stran, které předložily připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a nepožádaly o zachování anonymity

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA. |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA.

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa S A, |
| --- | --- |

La Caixa S A,

| | Iberdrola S A |
| --- | --- |

Iberdrola S A

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---