# Euroopa Liidu L 70/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.070.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide17. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.070.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 70

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide17. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 257/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 258/2011, 16. märts 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 259/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 260/2011, 16. märts 2011, millega 146. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 33 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 261/2011, 16. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 262/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 37 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/162/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. märts 2011, millega kehtestatakse liidu võetav seisukoht Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil seoses ettepanekutega muuta Rotterdami konventsiooni III lisa, mis käsitleb teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda | 39 |
| | | 2011/163/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2011, nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1630 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2011, millega nähakse ette liigi Triticum aestivum sellise teatava seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1634 all)

   (
  1
  ) | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 257/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 258/2011, 16. märts 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 259/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas

31

*

Komisjoni määrus (EL) nr 260/2011, 16. märts 2011, millega 146. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

33

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 261/2011, 16. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 262/2011, 16. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

37

OTSUSED

2011/162/EL

*

Nõukogu otsus, 14. märts 2011, millega kehtestatakse liidu võetav seisukoht Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil seoses ettepanekutega muuta Rotterdami konventsiooni III lisa, mis käsitleb teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda

39

2011/163/EL

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2011, nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1630 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1630 all)

1

40

2011/164/EL

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2011, millega nähakse ette liigi Triticum aestivum sellise teatava seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1634 all)

   (
  1
  )

Triticum aestivum

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1634 all)

1

47

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 329/09/COL, 15. juuli 2009, Norra abikava kohta, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes (Norra) | 49 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 329/09/COL, 15. juuli 2009, Norra abikava kohta, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes (Norra)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 257/2011,

16. märts 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ja artiklit 148 koostoimes artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2007. aasta otsust 2007/360/EÜ, mis käsitleb kooskõlastatud protokolli vormis lepingute sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXVIII artiklile seoses kodulinnuliha käsitlevate kontsessioonide muutmisega, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 130 lõike 2 kohaselt tuleb Euroopa Liitu importimist hallata impordilitsentside abil. Impordivoogusid moonutava spekulatiivse tegevuse vältimiseks oleks siiski asjakohane hallata kvooti, mis avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) järjekorranumbri 09.4215 all tooterühmas 5 ja määrati Taile, andes kõnealusele kvoodile kõigepealt impordiõigused ja andes seejärel välja impordilitsentsid, nagu on sätestatud komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (4) artikli 6 lõikes 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 130 lõike 2 kohaselt tuleb Euroopa Liitu importimist hallata impordilitsentside abil. Impordivoogusid moonutava spekulatiivse tegevuse vältimiseks oleks siiski asjakohane hallata kvooti, mis avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) järjekorranumbri 09.4215 all tooterühmas 5 ja määrati Taile, andes kõnealusele kvoodile kõigepealt impordiõigused ja andes seejärel välja impordilitsentsid, nagu on sätestatud komisjoni 31. augusti 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (4) artikli 6 lõikes 3.

| (2) | Selleks, et anda kõnealusele kvoodile impordiõigused ja seejärel anda välja impordilitsentsid, tuleks määruse (EÜ) nr 616/2007 artikli 1 lõike 1 kohaseks tariifikvootide kehtivusperioodiks sätestada taotlejate nõuetelevastavuse ja imporditud koguste jaotamise uued tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et anda kõnealusele kvoodile impordiõigused ja seejärel anda välja impordilitsentsid, tuleks määruse (EÜ) nr 616/2007 artikli 1 lõike 1 kohaseks tariifikvootide kehtivusperioodiks sätestada taotlejate nõuetelevastavuse ja imporditud koguste jaotamise uued tingimused.

| (3) | Selleks, et vältida spekulatiivset tegevust ja tagada impordiõiguste andmine tegelikele importijatele, on vajalikul tasemel impordiõiguste taotlemise ühe tingimusena oluline kehtestada algne kodulinnuliha individuaalne impordikvoot. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et vältida spekulatiivset tegevust ja tagada impordiõiguste andmine tegelikele importijatele, on vajalikul tasemel impordiõiguste taotlemise ühe tingimusena oluline kehtestada algne kodulinnuliha individuaalne impordikvoot.

| (4) | Arvestades Taist pärit toodete impordi suhtes kohaldatavaid uusi tingimusi tuleks impordiõigustele ja impordilitsentsidele kehtestada sobiva suurusega tagatis, et tagada tariifikvootide nõuetekohane haldamine ja ettevõtjatele piisav juurdepääs tariifikvootidele. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades Taist pärit toodete impordi suhtes kohaldatavaid uusi tingimusi tuleks impordiõigustele ja impordilitsentsidele kehtestada sobiva suurusega tagatis, et tagada tariifikvootide nõuetekohane haldamine ja ettevõtjatele piisav juurdepääs tariifikvootidele.

| (5) | Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõigi eraldatud impordiõiguste suhtes, tuleks sätestada, et kõnealune kohustus on põhinõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõigi eraldatud impordiõiguste suhtes, tuleks sätestada, et kõnealune kohustus on põhinõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) tähenduses.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 616/2007 sätestatud teavitamisaeg, mille jooksul liikmesriikide ametiasutused teavitavad komisjoni väljaantud litsentsidega hõlmatud kogustest, on ette nähtud litsentsi väljaandmise ajaga võrreldes liiga hilises etapis. Kvoodi nõuetekohaseks haldamiseks on soovitatav kõnealune teavitamisaeg ajaliselt ettepoole tõsta. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 616/2007 sätestatud teavitamisaeg, mille jooksul liikmesriikide ametiasutused teavitavad komisjoni väljaantud litsentsidega hõlmatud kogustest, on ette nähtud litsentsi väljaandmise ajaga võrreldes liiga hilises etapis. Kvoodi nõuetekohaseks haldamiseks on soovitatav kõnealune teavitamisaeg ajaliselt ettepoole tõsta.

| (7) | Selleks, et ettevõtjad ning pädevad asutused saaksid tooterühma 5 uue halduskorraga harjuda, on asjakohane, et impordiõiguste taotluste esmakordse esitamise tähtaeg 1. juulil 2011. algavaks alaperioodiks lükatakse aprillist 2011 edasi maisse 2011. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et ettevõtjad ning pädevad asutused saaksid tooterühma 5 uue halduskorraga harjuda, on asjakohane, et impordiõiguste taotluste esmakordse esitamise tähtaeg 1. juulil 2011. algavaks alaperioodiks lükatakse aprillist 2011 edasi maisse 2011.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 616/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 616/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (9) | Kuna tariifikvoodi järgmine kehtivusperiood algab 1. juulil 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Kuna tariifikvoodi järgmine kehtivusperiood algab 1. juulil 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldata alates sellest kuupäevast.

| (10) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 616/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Tooterühma 5 jaoks kindlaksmääratud aastaseid koguseid hallatakse kõigepealt impordiõiguste andmise ja seejärel impordilitsentside väljaandmise kaudu.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 3 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Tooterühma 5 jaoks kindlaksmääratud aastaseid koguseid hallatakse kõigepealt impordiõiguste andmise ja seejärel impordilitsentside väljaandmise kaudu.”

| 2) | Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5 muude tooterühmade kui tooterühma 5 suhtes, peab impordilitsentsi taotleja esmakordsel litsentsi taotlemisel asjaomase tariifikvoodi kehtivusperioodiks tõendama, et ta on importinud vähemalt 50 tonni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (6) I lisa XX osas nimetatud tooteid või CN-koodi 0210 99 39 alla kuuluvaid toiduaineid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.
  Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5 tooterühma 5 suhtes, peab impordiõiguste taotleja esmakordsel impordiõiguste taotlemisel asjaomaseks kvoodiaastaks tõendama, et ta on importinud vähemalt 250 tonni määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XX osas nimetatud tooteid või CN-koodi 0210 99 39 alla kuuluvaid toiduaineid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.
  Litsentsitaotluses nimetatakse ainult üht käesoleva määruse I lisas esitatud järjekorranumbrit.
  2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklist 5 ja käesoleva artikli lõike 1 esimesest lõigust võib taotleja asjaomase tariifikvoodi kehtivusperioodiks impordilitsentsi taotluse esmakordse esitamise hetkel esitada ka tõendi, et ta on määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlemal perioodil töödelnud vähemalt 1 000 tonni CN-koodide 0207 või 0210 alla kuuluvat kodulinnuliha määrusega (EÜ) nr 1234/2007 hõlmatud CN-koodi 1602 alla kuuluvateks kodulinnulihatoodeteks või CN-koodi 1602 10 00 alla kuuluvateks homogeenitud toodeteks, mis ei sisalda muud liha kui linnuliha.
  Käesolevas lõikes mõistetakse „töötleja” all kõiki isikuid, kes on registreeritud oma asukohaliikmesriigis käibemaksukohustuslastena ning kes tõendavad asjaomasele liikmesriigile töötlemistegevust mõne äridokumendi abil.
  3.   Ettevõtja, mis on moodustatud selliste ettevõtjate liitumisel, millest igaühel olid individuaalsed impordikvoodid, võib neid kvoote kasutada alusena taotluse esitamisel.
  4.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib taotleja tooterühmade 3, 6 ja 8 puhul esitada sama tooterühma kohta mitu impordilitsentsi taotlust, kui need tooted pärinevad eri riikidest. Taotlused, iga päritoluriigi kohta üks, tuleb liikmesriigi pädevale asutusele esitada koos. Neid käsitatakse ühe taotlusena, arvestades käesoleva artikli lõikes 5 osutatud maksimummäära.
  5.   Muude tooterühmade kui tooterühma 5 puhul peab litsentsitaotlus hõlmama vähemalt 100 tonni ja kõige rohkem 10 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest asjaomasel perioodil või alaperioodil.
  Kuid:






  a) | tooterühmade 2 ja 3 puhul võib impordiõiguste või impordilitsentsi taotlus hõlmata kõige rohkem 5 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest asjaomasel perioodil või alaperioodil; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5 muude tooterühmade kui tooterühma 5 suhtes, peab impordilitsentsi taotleja esmakordsel litsentsi taotlemisel asjaomase tariifikvoodi kehtivusperioodiks tõendama, et ta on importinud vähemalt 50 tonni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (6) I lisa XX osas nimetatud tooteid või CN-koodi 0210 99 39 alla kuuluvaid toiduaineid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.

Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5 tooterühma 5 suhtes, peab impordiõiguste taotleja esmakordsel impordiõiguste taotlemisel asjaomaseks kvoodiaastaks tõendama, et ta on importinud vähemalt 250 tonni määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XX osas nimetatud tooteid või CN-koodi 0210 99 39 alla kuuluvaid toiduaineid määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.

Litsentsitaotluses nimetatakse ainult üht käesoleva määruse I lisas esitatud järjekorranumbrit.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklist 5 ja käesoleva artikli lõike 1 esimesest lõigust võib taotleja asjaomase tariifikvoodi kehtivusperioodiks impordilitsentsi taotluse esmakordse esitamise hetkel esitada ka tõendi, et ta on määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 osutatud mõlemal perioodil töödelnud vähemalt 1 000 tonni CN-koodide 0207 või 0210 alla kuuluvat kodulinnuliha määrusega (EÜ) nr 1234/2007 hõlmatud CN-koodi 1602 alla kuuluvateks kodulinnulihatoodeteks või CN-koodi 1602 10 00 alla kuuluvateks homogeenitud toodeteks, mis ei sisalda muud liha kui linnuliha.

Käesolevas lõikes mõistetakse „töötleja” all kõiki isikuid, kes on registreeritud oma asukohaliikmesriigis käibemaksukohustuslastena ning kes tõendavad asjaomasele liikmesriigile töötlemistegevust mõne äridokumendi abil.

3.   Ettevõtja, mis on moodustatud selliste ettevõtjate liitumisel, millest igaühel olid individuaalsed impordikvoodid, võib neid kvoote kasutada alusena taotluse esitamisel.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib taotleja tooterühmade 3, 6 ja 8 puhul esitada sama tooterühma kohta mitu impordilitsentsi taotlust, kui need tooted pärinevad eri riikidest. Taotlused, iga päritoluriigi kohta üks, tuleb liikmesriigi pädevale asutusele esitada koos. Neid käsitatakse ühe taotlusena, arvestades käesoleva artikli lõikes 5 osutatud maksimummäära.

5.   Muude tooterühmade kui tooterühma 5 puhul peab litsentsitaotlus hõlmama vähemalt 100 tonni ja kõige rohkem 10 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest asjaomasel perioodil või alaperioodil.

Kuid:

a)

tooterühmade 2 ja 3 puhul võib impordiõiguste või impordilitsentsi taotlus hõlmata kõige rohkem 5 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest asjaomasel perioodil või alaperioodil;

| b) | tooterühmade 3, 6 ja 8 puhul on litsentsiga taotletavat miinimumkogust vähendatud 10 tonnini. |
| --- | --- |

b)

tooterühmade 3, 6 ja 8 puhul on litsentsiga taotletavat miinimumkogust vähendatud 10 tonnini.

Tooterühma 5 puhul peab impordiõiguste taotlus hõlmama vähemalt 100 tonni ja kõige rohkem 10 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest asjaomasel alaperioodil.

6.   Litsentsid kohustavad importima kindlaksmääratud riikidest, välja arvatud tooterühmade 3, 6 ja 8 puhul. Kõnealuse kohustuse kohaselt tuleb asjaomaste tooterühmade puhul litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 8 kanda päritoluriik ning märge „jah” tähistada ristiga.

7.   Litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 20 tehakse üks II lisa A osas loetletud kannetest.

Litsentsi lahtrisse 24 tehakse üks II lisa B osas nimetatud kannetest.

Tooterühmade 3 ja 6 puhul tehakse litsentsi lahtrisse 24 üks II lisa C osas nimetatud kannetest.

Tooterühma 8 puhul tehakse litsentsi lahtrisse 24 üks II lisa D osas nimetatud kannetest.

Artikkel 5

1.   Tooterühma 5 impordiõiguste taotlusi ja teiste tooterühmade impordilitsentsi taotlusi võib esitada üksnes igale alaperioodile eelneva kolmanda kuu esimese seitsme päeva jooksul ning tooterühma 3 puhul tariifikvoodi kehtivusperioodile eelneva kolmanda kuu esimese seitsme päeva jooksul.

Tooterühma 5 puhul võib impordiõiguste taotlusi 1. juulil 2011 algavaks alaperioodiks esitada siiski üksnes 2011. aasta maikuu esimese seitsme päeva jooksul.

2.   Muude tooterühmade kui tooterühma 5 puhul esitatakse koos litsentsitaotlusega tagatis 50 eurot 100 kilogrammi kohta. Tooterühmade 1, 4 ja 7 kohta esitatud litsentsitaotluste puhul on tagatise suurus siiski 10 eurot 100 kilogrammi kohta ning tooterühma 5 kohta esitatud impordiõiguste taotluste puhul on tagatise suurus 6 eurot 100 kilogrammi kohta.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile taotluste esitamise kuu neljateistkümnendaks päevaks, kui suuri koguseid iga rühma kohta taotleti (päritoluriikide kaupa, esitatud kilogrammides).

4.   Impordiõigused ja impordilitsentsid antakse välja alates taotluste esitamise kuu kahekümne kolmandast päevast ja hiljemalt asjaomase kuu viimasel päeval. Impordiõigused kehtivad alates selle alaperioodi esimesest päevast, milleks taotlus esitati, kuni sama impordiperioodi 30. juunini ja neid ei ole võimalik üle kanda.

5.   Tooterühma 5 puhul võib litsentsitaotlusi esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja esitas taotluse impordiõiguste saamiseks ja kus ta sai need õigused. Selle tooterühma puhul antakse impordilitsents välja impordiõigused saanud ettevõtja taotlusel ja tema nimele.

Tooterühma 5 puhul esitab ettevõtja impordilitsentsi väljaandmisel tagatise, mille suurus on 75 eurot 100 kilogrammi kohta. Iga impordilitsentsi väljaandmisega vähenevad saadud impordiõigused vastavalt ning lõike 2 kohaselt makstud impordiõiguste tagatist vähendatakse viivitamata proportsionaalselt.

6.   Impordilitsentsi taotlused hõlmavad kõikide eraldatud impordiõiguste üldkogust. See kohustus on esmanõue komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (7) artikli 20 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 6

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile järgmist:

| a) | kõikide tooterühmade, välja arvatud tooterühma 5 puhul hiljemalt taotluse esitamise kuule järgneva kuu kümnendal päeval üldkogused, mille kohta litsentsid on välja antud; |
| --- | --- |

a)

kõikide tooterühmade, välja arvatud tooterühma 5 puhul hiljemalt taotluse esitamise kuule järgneva kuu kümnendal päeval üldkogused, mille kohta litsentsid on välja antud;

| b) | tooterühma 5 puhul hiljemalt igale alaperioodile järgneva kuu kümnendal päeval kogused, mille kohta asjaomasel alaperioodil litsentsid on välja antud. |
| --- | --- |

b)

tooterühma 5 puhul hiljemalt igale alaperioodile järgneva kuu kümnendal päeval kogused, mille kohta asjaomasel alaperioodil litsentsid on välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile igale aastasele kvoodi kehtivusperioodile järgneva neljanda kuu lõpuks käesoleva määruse alusel asjaomase perioodi jooksul tegelikult vabasse ringlusse antud kogused.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust peavad liikmesriigid teavitama komisjoni kogustest, mille kohta on välja antud kasutamata või osaliselt kasutatud impordilitsentsid, ja mis vastavad erinevusele impordilitsentsi tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahel, mille jaoks impordilitsents välja anti:

| a) | esimene kord koos käesoleva määruse artikli 5 lõikes 3 osutatud teatisega aastase kvoodi kehtivusperioodi viimaseks alaperioodiks esitatud taotluste kohta; |
| --- | --- |

a)

esimene kord koos käesoleva määruse artikli 5 lõikes 3 osutatud teatisega aastase kvoodi kehtivusperioodi viimaseks alaperioodiks esitatud taotluste kohta;

| b) | teine ja viimane kord igale aastasele perioodile järgneva neljanda kuu lõpuks punktis a osutatud esimeses teatises märkimata kogustest. |
| --- | --- |

b)

teine ja viimane kord igale aastasele perioodile järgneva neljanda kuu lõpuks punktis a osutatud esimeses teatises märkimata kogustest.

Tooterühma 3 puhul ei kohaldata esimese lõigu punktis a osutatud teavitamist.

4.   Lõigetega 1 ja 3 hõlmatud kogused esitatakse kilogrammides iga rühma kohta. Lõikega 2 hõlmatud kogused esitatakse kilogrammides iga rühma kohta päritoluriikide kaupa.

| 3) | Artikli 7 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 7 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Tooterühmale 5 välja antud litsentsid kehtivad kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (8) artikli 22 lõikega 2 siiski 15 tööpäeva pärast litsentsi tegeliku väljaandmise kuupäeva. Impordiõigused kehtivad alates selle alaperioodi esimesest päevast, milleks taotlus esitati, kuni tariifikvoodi asjaomase kehtivusperioodi 30. juunini. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Tooterühmale 5 välja antud litsentsid kehtivad kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (8) artikli 22 lõikega 2 siiski 15 tööpäeva pärast litsentsi tegeliku väljaandmise kuupäeva. Impordiõigused kehtivad alates selle alaperioodi esimesest päevast, milleks taotlus esitati, kuni tariifikvoodi asjaomase kehtivusperioodi 30. juunini.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulil 2011 algavast tariifikvoodi kehtivusperioodist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 138, 30.5.2007, lk 10.

2

(3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

3

(4)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

4

(5)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

5

(6)  ELT L 297, 16.11.2007, lk 1

6

(7)  ELT L 205, 3.8.1985, lk 5.”

7

(8)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.”

8

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 258/2011,

16. märts 2011,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 19. juunil 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(1)

19. juunil 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes liitu.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus (CET, edaspidi „kaebuse esitajad”) esitas 69 tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste plaatide kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus (CET, edaspidi „kaebuse esitajad”) esitas 69 tootja nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste plaatide kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele, Hiina esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”), Nigeeria, Brasiilia, Türgi, Indoneesia ja Tai tootjaid, sest neid riike peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina eksportivatele tootjatele, Hiina esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”), Nigeeria, Brasiilia, Türgi, Indoneesia ja Tai tootjaid, sest neid riike peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (4) | Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nimetatud põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 1. märtsini 2010. Konsulteeriti ka Hiina ametiasutustega. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates nimetatud põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ajavahemikul 1. aprillist 2009 kuni 1. märtsini 2010. Konsulteeriti ka Hiina ametiasutustega.

2.1.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (5) | Hiina eksportivatelt tootjatelt saadi valimi koostamise küsimuses 105 nõuetekohast vastust, mis hõlmasid 47 % (vt allpool põhjendus 24) uurimisperioodil toimunud impordist. Seepärast hinnati koostöö tase madalaks. |
| --- | --- |

(5)

Hiina eksportivatelt tootjatelt saadi valimi koostamise küsimuses 105 nõuetekohast vastust, mis hõlmasid 47 % (vt allpool põhjendus 24) uurimisperioodil toimunud impordist. Seepärast hinnati koostöö tase madalaks.

| (6) | Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 koostas komisjon eksportivate tootjate valimi vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal liitu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Moodustatud valimisse kuulus kolm rühma, mis esindasid kümme üksiktootjat, kelle toodang moodustas 14,4 % Hiina koguekspordist liitu ning 31,3 % koostööd tegevate tootjate koguekspordist uurimisperioodil. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus huvitatud isikute ja Hiina ametiasutustega. Kavandatud valimiga seoses esitati mitmeid märkusi. Asjakohaseid märkusi võeti lõpliku valimi moodustamisel arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 koostas komisjon eksportivate tootjate valimi vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal liitu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Moodustatud valimisse kuulus kolm rühma, mis esindasid kümme üksiktootjat, kelle toodang moodustas 14,4 % Hiina koguekspordist liitu ning 31,3 % koostööd tegevate tootjate koguekspordist uurimisperioodil. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus huvitatud isikute ja Hiina ametiasutustega. Kavandatud valimiga seoses esitati mitmeid märkusi. Asjakohaseid märkusi võeti lõpliku valimi moodustamisel arvesse.

2.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus kinnitas komisjonile saadetud kirjas, et kõik kaebuse esitanud äriühingud on nõus valimisse kuuluma. Koos muude endast teada andnud äriühingutega oli komisjonil seega teave 73 liidu tootja kohta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa keraamiliste plaatide tootjate ühendus kinnitas komisjonile saadetud kirjas, et kõik kaebuse esitanud äriühingud on nõus valimisse kuuluma. Koos muude endast teada andnud äriühingutega oli komisjonil seega teave 73 liidu tootja kohta.

| (8) | Valimi koostamisel võeti arvesse keraamiliste plaatide sektori suurt killustatust. Et kahjuanalüüsis ei domineeriks suurte äriühingute tulemused, vaid et selles kajastuks asjakohaselt ka väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab valdava osa liidu toodangust, peeti vajalikuks, et valimis oleks esindatud nii väikesed, keskmise suurusega kui ka suured äriühingud. |
| --- | --- |

(8)

Valimi koostamisel võeti arvesse keraamiliste plaatide sektori suurt killustatust. Et kahjuanalüüsis ei domineeriks suurte äriühingute tulemused, vaid et selles kajastuks asjakohaselt ka väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab valdava osa liidu toodangust, peeti vajalikuks, et valimis oleks esindatud nii väikesed, keskmise suurusega kui ka suured äriühingud.

| (9) | Kolm rühma eristati aastase toodangumahu põhjal:
  —   1. rühm: suured äriühingud – toodang suurem kui 10 miljonit m2;
  —   2. rühm: keskmise suurusega ettevõtted – toodang vahemikus 5–10 miljonit m2;
  —   3. rühm: väikeettevõtted – toodang väiksem kui 5 miljonit m2 |
| --- | --- |

(9)

Kolm rühma eristati aastase toodangumahu põhjal:

—   1. rühm: suured äriühingud – toodang suurem kui 10 miljonit m2;

—   2. rühm: keskmise suurusega ettevõtted – toodang vahemikus 5–10 miljonit m2;

—   3. rühm: väikeettevõtted – toodang väiksem kui 5 miljonit m2

| (10) | Makromajanduslike näitajate analüüsimisel kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma osakaalust kogu keraamiliste plaatide sektoris). Uurimise käigus kogutud teabe põhjal selgus, et 1. ja 2. rühma toodang moodustab kumbki ligikaudu veerandi liidu kogutoodangust ning 3. rühma tootjate toodang moodustab ligikaudu poole liidu kogutoodangust. Väikeste äriühingute rühma kuulub rohkem kui 350 äriühingut. Keskmise suurusega äriühinguid on rohkem kui 40 ning suuri äriühinguid rohkem kui 20. |
| --- | --- |

(10)

Makromajanduslike näitajate analüüsimisel kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma osakaalust kogu keraamiliste plaatide sektoris). Uurimise käigus kogutud teabe põhjal selgus, et 1. ja 2. rühma toodang moodustab kumbki ligikaudu veerandi liidu kogutoodangust ning 3. rühma tootjate toodang moodustab ligikaudu poole liidu kogutoodangust. Väikeste äriühingute rühma kuulub rohkem kui 350 äriühingut. Keskmise suurusega äriühinguid on rohkem kui 40 ning suuri äriühinguid rohkem kui 20.

| (11) | Valimisse kaasati kümme äriühingut. Need on kõigi kolme rühma suurimad äriühingud müügi, toodangu ja geograafilise asukoha alusel. Üks valimisse kaasatud äriühing kuulub suurettevõtete rühma, neli keskmise suurusega ettevõtete rühma ja viis väikeettevõtete rühma. Valimisse kuuluvad äriühingud asuvad kuues liikmesriigis (Itaalia, Hispaania, Poola, Portugal, Saksamaa ja Prantsusmaa), mille toodang kokku moodustab rohkem kui 90 % liidu kogutoodangust. Valim esindas 24 % koostööd teinud tootjate kogutoodangust ja 7 % ELi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(11)

Valimisse kaasati kümme äriühingut. Need on kõigi kolme rühma suurimad äriühingud müügi, toodangu ja geograafilise asukoha alusel. Üks valimisse kaasatud äriühing kuulub suurettevõtete rühma, neli keskmise suurusega ettevõtete rühma ja viis väikeettevõtete rühma. Valimisse kuuluvad äriühingud asuvad kuues liikmesriigis (Itaalia, Hispaania, Poola, Portugal, Saksamaa ja Prantsusmaa), mille toodang kokku moodustab rohkem kui 90 % liidu kogutoodangust. Valim esindas 24 % koostööd teinud tootjate kogutoodangust ja 7 % ELi kogutoodangust.

| (12) | Uurimise ajal otsustas üks valimisse kuuluv Poola äriühing lõpetada koostöö. Komisjonil ei õnnestunud leida teist Poolas asuvat äriühingut, kes oleks olnud nõus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(12)

Uurimise ajal otsustas üks valimisse kuuluv Poola äriühing lõpetada koostöö. Komisjonil ei õnnestunud leida teist Poolas asuvat äriühingut, kes oleks olnud nõus koostööd tegema.

| (13) | Hoolimata Poola tootja loobumisest oli valimi representatiivsus suur kõigi põhjendustes 8 ja 10 esitatud tingimuste osas. Seepärast otsustati menetlust jätkata valimi põhjal, kuhu kuulus üheksa tootjat viiest liikmesriigist. |
| --- | --- |

(13)

Hoolimata Poola tootja loobumisest oli valimi representatiivsus suur kõigi põhjendustes 8 ja 10 esitatud tingimuste osas. Seepärast otsustati menetlust jätkata valimi põhjal, kuhu kuulus üheksa tootjat viiest liikmesriigist.

| (14) | Kaebuse esitajad palusid äriühingute nimesid mitte avaldada. Komisjon toetas seda palvet. |
| --- | --- |

(14)

Kaebuse esitajad palusid äriühingute nimesid mitte avaldada. Komisjon toetas seda palvet.

2.3.   Importijate väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon sai importijatelt 24 vastust. Väljavõttelisest uuringust jäeti välja kolm suurt importijat: kaks neist olid seotud Hiina eksportijatega ja üks liidu tootjaga (kõnealuse tootja puhul oli import kogumüügiga võrreldes marginaalne). |
| --- | --- |

(15)

Komisjon sai importijatelt 24 vastust. Väljavõttelisest uuringust jäeti välja kolm suurt importijat: kaks neist olid seotud Hiina eksportijatega ja üks liidu tootjaga (kõnealuse tootja puhul oli import kogumüügiga võrreldes marginaalne).

| (16) | Sõltumatud koostööd tegevad importijad esindavad ligikaudu 6 % kogu Hiinast pärit impordist. |
| --- | --- |

(16)

Sõltumatud koostööd tegevad importijad esindavad ligikaudu 6 % kogu Hiinast pärit impordist.

| (17) | Valimisse võeti seitse äriühingut, kelle import moodustab 95 % sõltumatute koostööd tegevate importijate impordist. Üks nendest äriühingutest oli ka vaatlusaluse toote kasutaja. Valim oli representatiivne ka geograafilise paiknemise osas. Seega hõlmab valim liikmesriike, kelle osakaal liitu suunduvas impordis on üle 49 %, mis kinnitab valimi representatiivsust. |
| --- | --- |

(17)

Valimisse võeti seitse äriühingut, kelle import moodustab 95 % sõltumatute koostööd tegevate importijate impordist. Üks nendest äriühingutest oli ka vaatlusaluse toote kasutaja. Valim oli representatiivne ka geograafilise paiknemise osas. Seega hõlmab valim liikmesriike, kelle osakaal liitu suunduvas impordis on üle 49 %, mis kinnitab valimi representatiivsust.

2.4.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (18) | Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Üks eksportivate tootjate rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Muud eksportivate tootjate rühmad taotlesid ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(18)

Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Üks eksportivate tootjate rühm taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Muud eksportivate tootjate rühmad taotlesid ainult individuaalset kohtlemist.

| (19) | Individuaalse kontrollimise taotlused saadi kaheksalt valimiväliselt äriühingult või seotud äriühingute rühmalt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Siiski otsustatakse alles lõppetapis, kas nendest äriühingutest mõne suhtes kohaldatakse individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(19)

Individuaalse kontrollimise taotlused saadi kaheksalt valimiväliselt äriühingult või seotud äriühingute rühmalt. Nende taotluste kontrollimine oleks esialgses etapis olnud liiga koormav. Siiski otsustatakse alles lõppetapis, kas nendest äriühingutest mõne suhtes kohaldatakse individuaalset kontrollimist.

| (20) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes teatasid oma kavatsusest taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele kasutajatele liidus. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes teatasid oma kavatsusest taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele, koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele kasutajatele liidus.

| (21) | Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kuuluvalt eksportivate tootjate rühmalt, kaheksalt valimiväliselt eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt, üheksalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja viielt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt. Lisaks esitasid märkusi Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie), liikmesriikide tootjate ühendused, importijad, importijate ühendused ja kasutajad. |
| --- | --- |

(21)

Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kuuluvalt eksportivate tootjate rühmalt, kaheksalt valimiväliselt eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt, üheksalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja viielt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt. Lisaks esitasid märkusi Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie), liikmesriikide tootjate ühendused, importijad, importijate ühendused ja kasutajad.

| (22) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku või individuaalse kohtlemise analüüsi, dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrollkäigud üheksa valimisse kuuluva liidu tootja ja järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Becarry Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta turumajandusliku või individuaalse kohtlemise analüüsi, dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrollkäigud üheksa valimisse kuuluva liidu tootja ja järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Hiina eksportivad tootjad

—

Becarry Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd.

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd.

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

| — | Xinruncheng Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd.

| — | Wonderful Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group, mis koosneb järgmistest äriühingutest:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

| — | Giavelli S.r.l., seotud Itaalia importija |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., seotud Itaalia importija

| b) | Hiina hulgimüüjad







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina hulgimüüjad

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.

| c) | Hongkongi hulgimüüjad







  — | Cayenne Trading International Ltd. |
| --- | --- | --- |

c)

Hongkongi hulgimüüjad

—

Cayenne Trading International Ltd.

| — | Great Prosperity Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.

| — | Good East Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.

| d) | Sõltumatud importijad







  — | Enmon GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Sõltumatud importijad

—

Enmon GmbH, Saksamaa

| e) | Riiklikud tootjate ühendused







  — | Confindustria Ceramica (Itaalia) |
| --- | --- | --- |

e)

Riiklikud tootjate ühendused

—

Confindustria Ceramica (Itaalia)

| — | Hispaania keraamiliste plaatide tootjate ühendus (ASCER). |
| --- | --- |

—

Hispaania keraamiliste plaatide tootjate ühendus (ASCER).

| — | APICER (Portugal) |
| --- | --- |

—

APICER (Portugal)

| (23) | Kuna oli vaja kindlaks määrata normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA andmete põhjal, kontrollkäik kahe tootja valdustesse. Kõnealused tootjad palusid oma nimesid mitte avaldada. |
| --- | --- |

(23)

Kuna oli vaja kindlaks määrata normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA andmete põhjal, kontrollkäik kahe tootja valdustesse. Kõnealused tootjad palusid oma nimesid mitte avaldada.

3.   Uurimisperiood

| (24) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(24)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (25) | Vaatlusalune toode on glasuuritud ja glasuurimata keraamilised põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaadid ning glasuuritud ja glasuurimata alusel või aluseta keraamilised mosaiikkivid jms (edaspidi „keraamilised plaadid” või „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla. |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusalune toode on glasuuritud ja glasuurimata keraamilised põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaadid ning glasuuritud ja glasuurimata alusel või aluseta keraamilised mosaiikkivid jms (edaspidi „keraamilised plaadid” või „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla.

| (26) | Keraamilisi plaate kasutatakse peamiselt ehitustööstuses seinte ja põrandate katmiseks. |
| --- | --- |

(26)

Keraamilisi plaate kasutatakse peamiselt ehitustööstuses seinte ja põrandate katmiseks.

2.   Samasugune toode

| (27) | Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast imporditud toode ja liidu tootmisharu valmistatud toode ei ole võrreldavad. |
| --- | --- |

(27)

Üks huvitatud isik väitis, et Hiinast imporditud toode ja liidu tootmisharu valmistatud toode ei ole võrreldavad.

| (28) | Seoses sellega tuleks märkida, et komisjoni hinnavõrdluses tugineti tootetüüpidele, mida eristati kaheksal tunnusel põhinevate toote PCN-kontrollnumbrite (edaspidi „kontrollnumbrid”) alusel. |
| --- | --- |

(28)

Seoses sellega tuleks märkida, et komisjoni hinnavõrdluses tugineti tootetüüpidele, mida eristati kaheksal tunnusel põhinevate toote PCN-kontrollnumbrite (edaspidi „kontrollnumbrid”) alusel.

| (29) | Kõnealune isik esitas oma väited ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Väidete kohaselt ei ole tooted võrreldavad seetõttu, et liidu ja Hiina tootjad kasutavad erinevat tehnoloogiat, materjale, poleerimist ja mudeleid. Kõrgtehnoloogilistel tootmisliinidel valmistatakse kõrgekvaliteedilisi plaate, mida trükitakse siiditrükis, kasutades paljusid värvitoone. Äriühing selgitas, et siiditrüki, rotatsioontrüki ja tinditrüki puhul kasutatakse erinevat trükitehnoloogiat. |
| --- | --- |

(29)

Kõnealune isik esitas oma väited ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Väidete kohaselt ei ole tooted võrreldavad seetõttu, et liidu ja Hiina tootjad kasutavad erinevat tehnoloogiat, materjale, poleerimist ja mudeleid. Kõrgtehnoloogilistel tootmisliinidel valmistatakse kõrgekvaliteedilisi plaate, mida trükitakse siiditrükis, kasutades paljusid värvitoone. Äriühing selgitas, et siiditrüki, rotatsioontrüki ja tinditrüki puhul kasutatakse erinevat trükitehnoloogiat.

| (30) | Huvitatud isikul paluti esitada täpsustavaid märkusi kõikide nende toodete võrreldavuse aspektide kohta, kuid väidete põhjendamiseks tõendeid ei saadud. Peale selle ei esitatud tõendeid võrreldavuse parandamist käsitleva väite kinnituseks. Huvitatud isik tunnistas, et tooteliigid, mida nelja kavandatud kriteeriumi lisamine hõlmaks, moodustavad üksnes 0,5 % keraamiliste plaatide turust. Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes, milles võeti kokku asjaomase äriühingu seisukoht, tõdeti, et ülejäänud 99,5 % sama kontrollnumbri alla kuuluvatest toodetest olid samasugused. |
| --- | --- |

(30)

Huvitatud isikul paluti esitada täpsustavaid märkusi kõikide nende toodete võrreldavuse aspektide kohta, kuid väidete põhjendamiseks tõendeid ei saadud. Peale selle ei esitatud tõendeid võrreldavuse parandamist käsitleva väite kinnituseks. Huvitatud isik tunnistas, et tooteliigid, mida nelja kavandatud kriteeriumi lisamine hõlmaks, moodustavad üksnes 0,5 % keraamiliste plaatide turust. Ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes, milles võeti kokku asjaomase äriühingu seisukoht, tõdeti, et ülejäänud 99,5 % sama kontrollnumbri alla kuuluvatest toodetest olid samasugused.

| (31) | Nagu eespool märgitud, ei põhjendanud huvitatud isik täiendavate kriteeriumide lisamise vajadust ega nende võimalikku mõju hindadele. Võttes arvesse asjaomaste tooteliikide väikest turuosa ja isiku selget kinnitust, et 99,5 % plaatidest olid asjaomase kontrollnumbri alusel võrreldavad, tuli PCN-süsteemi kriteeriumide lisamise taotlus esialgu tagasi lükata. |
| --- | --- |

(31)

Nagu eespool märgitud, ei põhjendanud huvitatud isik täiendavate kriteeriumide lisamise vajadust ega nende võimalikku mõju hindadele. Võttes arvesse asjaomaste tooteliikide väikest turuosa ja isiku selget kinnitust, et 99,5 % plaatidest olid asjaomase kontrollnumbri alusel võrreldavad, tuli PCN-süsteemi kriteeriumide lisamise taotlus esialgu tagasi lükata.

| (32) | Vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdaval tootel leiti olevat samad füüsilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Vaatlusalusel tootel ning Hiina ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdaval tootel leiti olevat samad füüsilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (33) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  1) | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(33)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:

1)

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| 2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3) | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3)

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning

| 5) | valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (34) | Kaks Hiina eksportivate tootjate rühma taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. |
| --- | --- |

(34)

Kaks Hiina eksportivate tootjate rühma taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.

| (35) | Selgus, et osapooled (kaks tootjat, üks Hiina hulgimüüja ja üks Hongkongi hulgimüüja), kes väidetavalt moodustasid ühe nendest rühmadest, ei olnud tegelikult omavahel seotud. Seepärast käsitleti kahe Hiina tootja (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) turumajandusliku kohtlemise taotlusi eraldi. |
| --- | --- |

(35)

Selgus, et osapooled (kaks tootjat, üks Hiina hulgimüüja ja üks Hongkongi hulgimüüja), kes väidetavalt moodustasid ühe nendest rühmadest, ei olnud tegelikult omavahel seotud. Seepärast käsitleti kahe Hiina tootja (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) turumajandusliku kohtlemise taotlusi eraldi.

| (36) | Teisest äriühingute rühmast (Wonderful Group), mis koosnes kahest tootjate grupist, mille omanik oli sama valdusettevõte ja mis seetõttu olid omavahel seotud, taotles üks tootjate grupp turumajanduslikku kohtlemist ja teine üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna ühte rühma kuuluvad äriühingud peavad kõik taotlema turumajanduslikku kohtlemist ja täitma selleks vajalikud kriteeriumid, ei olnud nimetatud turumajandusliku kohtlemise taotlus täielik ning tuli seega kõrvale jätta. Seega ei saanud selle rühma suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(36)

Teisest äriühingute rühmast (Wonderful Group), mis koosnes kahest tootjate grupist, mille omanik oli sama valdusettevõte ja mis seetõttu olid omavahel seotud, taotles üks tootjate grupp turumajanduslikku kohtlemist ja teine üksnes individuaalset kohtlemist. Kuna ühte rühma kuuluvad äriühingud peavad kõik taotlema turumajanduslikku kohtlemist ja täitma selleks vajalikud kriteeriumid, ei olnud nimetatud turumajandusliku kohtlemise taotlus täielik ning tuli seega kõrvale jätta. Seega ei saanud selle rühma suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada.

| (37) | Becarry Groupi puhul tehti uurimise käigus 1. kriteeriumi osas kindlaks, et tootja ettevõtluslitsents sisaldas eksportmüügi piirangut ning seda kohaldati ka praktikas. Seepärast leiti, et müügiotsuseid ei tehtud vabalt, vaid riik sekkus neisse märkimisväärselt. Mitme rühma kuuluva äriühingu puhul ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ja kes oli maksnud äriühingu algkapitali. 2. kriteeriumit kontrollides leiti raamatupidamises tõsiseid puudusi, mis auditiaruandes ei kajastunud. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi – olulised varad ja nende amortiseerumine ei olnud raamatupidamises nõuetekohaselt registreeritud, lisaks puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse eest maksnud. |
| --- | --- |

(37)

Becarry Groupi puhul tehti uurimise käigus 1. kriteeriumi osas kindlaks, et tootja ettevõtluslitsents sisaldas eksportmüügi piirangut ning seda kohaldati ka praktikas. Seepärast leiti, et müügiotsuseid ei tehtud vabalt, vaid riik sekkus neisse märkimisväärselt. Mitme rühma kuuluva äriühingu puhul ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ja kes oli maksnud äriühingu algkapitali. 2. kriteeriumit kontrollides leiti raamatupidamises tõsiseid puudusi, mis auditiaruandes ei kajastunud. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi – olulised varad ja nende amortiseerumine ei olnud raamatupidamises nõuetekohaselt registreeritud, lisaks puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse eest maksnud.

| (38) | Äriühingu Shandong Yadi Ceramics Co Ltd. puhul leiti uurimise käigus 1. kriteeriumit kontrollides, et äriühing ei suutnud tõestada, kas äriühingu asutamisel oli ettevõttesse makstud algkapitali, ja kes seda teinud oli. Seega oli võimalus, et osa varadest oli andnud riik. 2. kriteeriumit kontrollides leiti, et raamatupidamises esines tõsiseid auditiaruandes märkimata puudusi ning seega ei saanud raamatupidamist pidada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt auditeerituks. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi – puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse või teatavate varade eest maksnud. |
| --- | --- |

(38)

Äriühingu Shandong Yadi Ceramics Co Ltd. puhul leiti uurimise käigus 1. kriteeriumit kontrollides, et äriühing ei suutnud tõestada, kas äriühingu asutamisel oli ettevõttesse makstud algkapitali, ja kes seda teinud oli. Seega oli võimalus, et osa varadest oli andnud riik. 2. kriteeriumit kontrollides leiti, et raamatupidamises esines tõsiseid auditiaruandes märkimata puudusi ning seega ei saanud raamatupidamist pidada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt auditeerituks. 3. kriteeriumit kontrollides selgus, et mitteturumajanduslikust süsteemist oli üle kandunud mitmeid moonutusi – puudusid tõendid selle kohta, et äriühing oleks maakasutusõiguse või teatavate varade eest maksnud.

| (39) | Komisjon edastas turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajatele ning kutsus neid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon edastas turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused asjaomastele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele ja kaebuse esitajatele ning kutsus neid üles märkusi esitama.

| (40) | Turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste avaldamise järel saadi märkused kahelt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealused märkused esitati osa järelduste ümberlükkamiseks, kuid need ei sisaldanud märkusi toetavaid täiendavaid tõendeid ja seetõttu järeldusi ei muudetud. |
| --- | --- |

(40)

Turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste avaldamise järel saadi märkused kahelt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Kõnealused märkused esitati osa järelduste ümberlükkamiseks, kuid need ei sisaldanud märkusi toetavaid täiendavaid tõendeid ja seetõttu järeldusi ei muudetud.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (41) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- | --- |

(41)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogus või juhtivatel positsioonidel on riigiametnikud vähemuses, vastasel juhul tuleb tõendada, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogus või juhtivatel positsioonidel on riigiametnikud vähemuses, vastasel juhul tuleb tõendada, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel ning |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursid arvutatakse ümber turukursside alusel ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (42) | Valimisse kuuluvad eksportivad tootjad Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Wonderful Group ja Xinruncheng Group taotlesid samuti individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(42)

Valimisse kuuluvad eksportivad tootjad Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Wonderful Group ja Xinruncheng Group taotlesid samuti individuaalset kohtlemist.

| (43) | Becarry Groupi puhul leiti, et eespool põhjenduses 37 osutatud eksportmüügipiirangu tõttu ei kujunenud müük vabalt, ning seega lükati selle rühma individuaalse kohtlemise taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Becarry Groupi puhul leiti, et eespool põhjenduses 37 osutatud eksportmüügipiirangu tõttu ei kujunenud müük vabalt, ning seega lükati selle rühma individuaalse kohtlemise taotlus tagasi.

| (44) | Teiste eksportivate tootjate puhul leiti, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, ning seega võimaldati neile individuaalne kohtlemine. Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad järgmised valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(44)

Teiste eksportivate tootjate puhul leiti, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, ning seega võimaldati neile individuaalne kohtlemine. Olemasoleva teabe põhjal leiti esialgu, et kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele vastavad järgmised valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad:

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

| — | Xinruncheng Group |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group

| — | Wonderful Group |
| --- | --- |

—

Wonderful Group

3.   Normaalväärtus

a)   Võrdlusriigi valik

| (45) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (46) | Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina USAd ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. |
| --- | --- |

(46)

Algatamisteates teatas komisjon oma kavatsusest kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina USAd ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

| (47) | Komisjonile esitati hulk märkusi ning võrdlusriigiks pakuti mitmeid muid riike, eelkõige Brasiiliat, Türgit, Nigeeriat, Taid ja Indoneesiat. |
| --- | --- |

(47)

Komisjonile esitati hulk märkusi ning võrdlusriigiks pakuti mitmeid muid riike, eelkõige Brasiiliat, Türgit, Nigeeriat, Taid ja Indoneesiat.

| (48) | Seepärast otsustas komisjon teha koostööd teadaolevate tootjatega nendes riikides ja USAs. Küsimustikule vastas ainult kaks vaatlusaluse toote tootjat USAs. Üks Tai tootja esitas mittetäieliku küsimustiku vastuse ning tema tootevalik ei olnud täielikult võrreldav Hiina tootjate toodetega. |
| --- | --- |

(48)

Seepärast otsustas komisjon teha koostööd teadaolevate tootjatega nendes riikides ja USAs. Küsimustikule vastas ainult kaks vaatlusaluse toote tootjat USAs. Üks Tai tootja esitas mittetäieliku küsimustiku vastuse ning tema tootevalik ei olnud täielikult võrreldav Hiina tootjate toodetega.

| (49) | Uurimise käigus selgus, et USAs on vaatlusaluse toote turul konkurents olemas. USA omamaisel turul tegutseb aktiivselt mitu tootjat ning impordimahud on suured. Lisaks selgus uurimise käigus, et Hiinast ja USAst pärit keraamilistel plaatidel on samasugused füüsikalised omadused ja kasutusotstarve ning et tootmisprotsessid on sarnased. |
| --- | --- |

(49)

Uurimise käigus selgus, et USAs on vaatlusaluse toote turul konkurents olemas. USA omamaisel turul tegutseb aktiivselt mitu tootjat ning impordimahud on suured. Lisaks selgus uurimise käigus, et Hiinast ja USAst pärit keraamilistel plaatidel on samasugused füüsikalised omadused ja kasutusotstarve ning et tootmisprotsessid on sarnased.

| (50) | Väideti, et kuna USA turgu iseloomustab põhiliselt import, konkureerivad USAs ja Hiinas toodetavad keraamilised plaadid erinevates turusegmentides. Seega ei ole omamaisel turul toodetud tooteliigid, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus, võrreldavad Hiinast liitu eksporditavate tooteliikidega. Uurimise käigus selgus siiski, et USA toodang hõlmab mitmeid tooteliike, mis on võrreldavad Hiinas toodetud ja sealt eksporditud tooteliikidega, nagu märgitud eespool põhjenduses 49. |
| --- | --- |

(50)

Väideti, et kuna USA turgu iseloomustab põhiliselt import, konkureerivad USAs ja Hiinas toodetavad keraamilised plaadid erinevates turusegmentides. Seega ei ole omamaisel turul toodetud tooteliigid, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus, võrreldavad Hiinast liitu eksporditavate tooteliikidega. Uurimise käigus selgus siiski, et USA toodang hõlmab mitmeid tooteliike, mis on võrreldavad Hiinas toodetud ja sealt eksporditud tooteliikidega, nagu märgitud eespool põhjenduses 49.

| (51) | Lisaks väideti, et USA-l on ülemaailmsel keraamiliste plaatide turul suhteliselt väike osa. USA omamaisel turul toodeti 2009. aastal siiski ligikaudu 600 miljonit m2, mida tuleb pidada märkimisväärseks koguseks. Võrdlusena tootis Hiina, kes on maailma suurim tootja, sama ajavahemiku jooksul 2 miljardit m2. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks väideti, et USA-l on ülemaailmsel keraamiliste plaatide turul suhteliselt väike osa. USA omamaisel turul toodeti 2009. aastal siiski ligikaudu 600 miljonit m2, mida tuleb pidada märkimisväärseks koguseks. Võrdlusena tootis Hiina, kes on maailma suurim tootja, sama ajavahemiku jooksul 2 miljardit m2.

| (52) | Üks huvitatud isik väitis, et USA ranged kvaliteedistandardid moodustavad mittetariifse tõkke Hiina impordile. Uurimise käigus selgus siiski – nagu eespool märgitud –, et Hiinast USAsse suunduvad impordikogused on suured ning moodustavad põhiosa USA omamaisest tarbimisest. Seepärast lükati tagasi väide, mille kohaselt mittetariifsed tõkked mõjutavad USAs importi ja seega ka konkurentsi. |
| --- | --- |

(52)

Üks huvitatud isik väitis, et USA ranged kvaliteedistandardid moodustavad mittetariifse tõkke Hiina impordile. Uurimise käigus selgus siiski – nagu eespool märgitud –, et Hiinast USAsse suunduvad impordikogused on suured ning moodustavad põhiosa USA omamaisest tarbimisest. Seepärast lükati tagasi väide, mille kohaselt mittetariifsed tõkked mõjutavad USAs importi ja seega ka konkurentsi.

| (53) | Kahe koostööd tegeva USA tootja vastustes esitatud teavet kontrolliti kohapeal. Lõpuks võeti arvesse ainult ühe tootja esitatud teavet, sest seda peeti normaalväärtuse kindlaksmääramisel usaldusväärseks. Teise kontrollitud tootja teave leiti olevat mitteusaldusväärne ning see tuli kõrvale jätta, kuna see tootja esitas ainult osa oma kodumaisest müügist ning kulusid ei olnud võimalik raamatupidamisandmetega täielikult vastavusse viia. |
| --- | --- |

(53)

Kahe koostööd tegeva USA tootja vastustes esitatud teavet kontrolliti kohapeal. Lõpuks võeti arvesse ainult ühe tootja esitatud teavet, sest seda peeti normaalväärtuse kindlaksmääramisel usaldusväärseks. Teise kontrollitud tootja teave leiti olevat mitteusaldusväärne ning see tuli kõrvale jätta, kuna see tootja esitas ainult osa oma kodumaisest müügist ning kulusid ei olnud võimalik raamatupidamisandmetega täielikult vastavusse viia.

| (54) | Seega tehakse esialgne järeldus, et USA on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. |
| --- | --- |

(54)

Seega tehakse esialgne järeldus, et USA on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (55) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(55)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on kirjeldatud allpool.

| (56) | USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditava vaatlusaluse toote mahuga võrreldes olevat representatiivne. |
| --- | --- |

(56)

USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate poolt liitu eksporditava vaatlusaluse toote mahuga võrreldes olevat representatiivne.

| (57) | Leiti, et uurimisperioodil toimus USA tootja valmistatud samasuguse toote iga tooteliigi müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele tavapärase kaubandustegevuse tingimustes. Kuid kuna USAs toodetud ja müüdud samasuguse toote ja Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote kvaliteet on erinev, leiti, et teatavate tooteliikide puhul on õigem kehtestada arvestuslik normaalväärtus, et saaks arvesse võtta kvaliteedi erinevust ning tagada, et võrdlus oleks õiglane (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(57)

Leiti, et uurimisperioodil toimus USA tootja valmistatud samasuguse toote iga tooteliigi müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele tavapärase kaubandustegevuse tingimustes. Kuid kuna USAs toodetud ja müüdud samasuguse toote ja Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote kvaliteet on erinev, leiti, et teatavate tooteliikide puhul on õigem kehtestada arvestuslik normaalväärtus, et saaks arvesse võtta kvaliteedi erinevust ning tagada, et võrdlus oleks õiglane (vt põhjendus 61).

| (58) | Normaalväärtuse arvutamiseks lisati USA tootja tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mida USA tootja oli esitanud samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(58)

Normaalväärtuse arvutamiseks lisati USA tootja tootmiskuludele tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad tegelikel andmetel, mida USA tootja oli esitanud samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

c)   Eksportivate tootjate ekspordihinnad

| (59) | Valimisse kuuluvate Hiina eksportijate ekspordihinnad määrati kindlaks esimese sõltumatu tarbija poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel Kui müük toimus seotud importija kaudu liidus, arvutati hinnad kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportiva tootja seotuse tõttu seotud importijaga. |
| --- | --- |

(59)

Valimisse kuuluvate Hiina eksportijate ekspordihinnad määrati kindlaks esimese sõltumatu tarbija poolt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel Kui müük toimus seotud importija kaudu liidus, arvutati hinnad kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. Kasumimarginaali puhul kasutati kasumit, mille sõltumatu importija sai vaatlusaluse toote müügist, kuna seotud importija tegelikku kasumit ei peetud usaldusväärseks eksportiva tootja seotuse tõttu seotud importijaga.

d)   Võrdlus

| (60) | Dumpingumarginaalid määrati kindlaks, võrreldes valimisse kuuluvate eksportijate individuaalseid ekspordihindu tehasest hankimise tasandil omamaiste müügihindade või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(60)

Dumpingumarginaalid määrati kindlaks, võrreldes valimisse kuuluvate eksportijate individuaalseid ekspordihindu tehasest hankimise tasandil omamaiste müügihindade või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.

| (61) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Normaalväärtust kohandati omaduste erinevuse osas, et võtta arvesse muude kui portselanplaatide madalamat hinda – peamiselt OEM-märgistuse ja kvaliteedierinevuste tõttu teatavate tooteliikide puhul, mida võrdlusriigi tootja ei tooda. Vastavalt vajadusele võeti kohandamisel arvesse mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamiskulusid, laenumakseid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid. |
| --- | --- |

(61)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Normaalväärtust kohandati omaduste erinevuse osas, et võtta arvesse muude kui portselanplaatide madalamat hinda – peamiselt OEM-märgistuse ja kvaliteedierinevuste tõttu teatavate tooteliikide puhul, mida võrdlusriigi tootja ei tooda. Vastavalt vajadusele võeti kohandamisel arvesse mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamiskulusid, laenumakseid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.

4.   Dumpingumarginaalid

a)   Valimisse kuuluvad ja koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (62) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati valimisse kuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu on eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati valimisse kuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nagu on eespool kirjeldatud.

| (63) | Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised: | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Esialgne dumpingumarginaal

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

b)   Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad

| (64) | Valimiväliste koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6. |
| --- | --- |

(64)

Valimiväliste koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6.

| (65) | Hiina eksportiva tootja puhul, kes kuulus valimisse, kuid kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), määrati dumpingumarginaal samuti kindlaks eespool põhjenduses 64 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(65)

Hiina eksportiva tootja puhul, kes kuulus valimisse, kuid kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), määrati dumpingumarginaal samuti kindlaks eespool põhjenduses 64 kirjeldatud viisil.

c)   Kõik teised (koostööst hoidunud) eksportivad tootjad

| (66) | Kõikide teiste koostööst hoiduvate Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal määrati kindlaks, kasutades koostööd tegeva eksportiva tootja tüüpilise tooteliigi suurimat dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(66)

Kõikide teiste koostööst hoiduvate Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatav üleriigiline dumpingumarginaal määrati kindlaks, kasutades koostööd tegeva eksportiva tootja tüüpilise tooteliigi suurimat dumpingumarginaali.

| (67) | Selle põhjal on valimi esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal ja üleriigiliselt kohaldatav dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:






  Valimi kaalutud keskmine nende koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes ei olnud valimisse kaasatud või kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (vt I lisa) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Dumpingu jääkmarginaal koostööst hoidunud eksportivate tootjate puhul | 73,0 % |

(67)

Selle põhjal on valimi esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal ja üleriigiliselt kohaldatav dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:

Valimi kaalutud keskmine nende koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes ei olnud valimisse kaasatud või kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist (vt I lisa)

32,3 %

Dumpingu jääkmarginaal koostööst hoidunud eksportivate tootjate puhul

73,0 %

D.   KAHJU

1.   Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

| (68) | Nagu põhjenduses 8 märgitud, on liidu keraamiliste plaatide valmistamise sektor äärmiselt killustunud. Keraamilisi plaate toodab rohkem kui 500 tootjat. |
| --- | --- |

(68)

Nagu põhjenduses 8 märgitud, on liidu keraamiliste plaatide valmistamise sektor äärmiselt killustunud. Keraamilisi plaate toodab rohkem kui 500 tootjat.

| (69) | Nagu eespool märgitud, on liidu tootmisharu jagatud kolme segmenti: väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtted. Väikesed ettevõtted toodavad poole liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(69)

Nagu eespool märgitud, on liidu tootmisharu jagatud kolme segmenti: väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtted. Väikesed ettevõtted toodavad poole liidu kogutoodangust.

| (70) | Riiklike ja Euroopa ühenduste esitatud andmed hõlmavad arvestuslikult 75 % liidu toodangust. Neid andmeid on vastastikku võrreldud nii üksikute tootjate ja riiklike ühenduste andmete kui ka statistilistest allikatest (nt Prodcom) saadud andmetega. Ülejäänud toodangu maht ja väärtus on samade andmeallikate alusel ekstrapoleeritud. Seega toodeti uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidus ligikaudu 895 miljonit m2. Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(70)

Riiklike ja Euroopa ühenduste esitatud andmed hõlmavad arvestuslikult 75 % liidu toodangust. Neid andmeid on vastastikku võrreldud nii üksikute tootjate ja riiklike ühenduste andmete kui ka statistilistest allikatest (nt Prodcom) saadud andmetega. Ülejäänud toodangu maht ja väärtus on samade andmeallikate alusel ekstrapoleeritud. Seega toodeti uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidus ligikaudu 895 miljonit m2. Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

2.   Liidu tarbimine

| (71) | Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks lisati importi käsitlevatele Eurostati andmetele liidu tootjate liidu turu müügiandmed. Andmed vaatlusaluse toote kogumüügi kohta liidu turul põhinevad nii riiklike kui ka Euroopa tootjate ühenduste esitatud kontrollitud andmetel. Liidu kogumüük saadi ühenduste ja Prodcomi andmete ekstrapoleerimise tulemusena. |
| --- | --- |

(71)

Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks lisati importi käsitlevatele Eurostati andmetele liidu tootjate liidu turu müügiandmed. Andmed vaatlusaluse toote kogumüügi kohta liidu turul põhinevad nii riiklike kui ka Euroopa tootjate ühenduste esitatud kontrollitud andmetel. Liidu kogumüük saadi ühenduste ja Prodcomi andmete ekstrapoleerimise tulemusena.

| (72) | Vaatlusalusel perioodil, st 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, vähenes liidu tarbimine 29 %; vähenemine oli suurim 2007. ja 2008. aasta vahel – 13 %. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 2009. aastaga võrreldes 8 %.

  Tabel 1


  Tarbimine










  Maht (tuhandetes m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + Koguimport | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + Liidu turul müüdud liidu toodang | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Tarbimine | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| Tarbimise langus võrreldes eelmise aastaga | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

Vaatlusalusel perioodil, st 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, vähenes liidu tarbimine 29 %; vähenemine oli suurim 2007. ja 2008. aasta vahel – 13 %. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 2009. aastaga võrreldes 8 %.

Tabel 1

Tarbimine

Maht (tuhandetes m2)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

- Koguimport

157 232

140 715

115 676

119 689

- Liidu turul müüdud liidu toodang

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeks (2007 = 100)

100

86

78

70

= Tarbimine

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Indeks (2007 = 100)

100

87

77

71

Tarbimise langus võrreldes eelmise aastaga

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Import Hiinast

3.1.   Vaatlusaluse toote impordi maht, turuosa ja hinnad

| (73) | Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

  Tabel 2


  Import Hiinast










  Maht (tuhandetes m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Areng aastate lõikes | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Areng aastate lõikes | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 2

Import Hiinast

Maht (tuhandetes m2)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht

68 081

65 122

62 120

66 023

Indeks (2007 = 100)

100

96

91

97

Areng aastate lõikes

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Indeks (2007 = 100)

100

105

95

97

Areng aastate lõikes

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Hiinast pärit koguimpordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja oli uurimisperioodil ligikaudu 66 miljonit m2. Langussuund oli iseenesest kooskõlas tarbimise langusega, kuid see ei olnud kaugeltki nii märkimisväärne ning toimus 2007. ja 2009. aasta vahel. Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiinast pärit import 6 %. Kui olukorda vaadelda kogu vaatlusaluse perioodi perspektiivis, suurenes Hiina impordi turuosa 35 % – 4,8 %-lt 2007. aastal 6,5 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(74)

Hiinast pärit koguimpordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 3 % ja oli uurimisperioodil ligikaudu 66 miljonit m2. Langussuund oli iseenesest kooskõlas tarbimise langusega, kuid see ei olnud kaugeltki nii märkimisväärne ning toimus 2007. ja 2009. aasta vahel. Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes Hiinast pärit import 6 %. Kui olukorda vaadelda kogu vaatlusaluse perioodi perspektiivis, suurenes Hiina impordi turuosa 35 % – 4,8 %-lt 2007. aastal 6,5 %-ni uurimisperioodil.

| (75) | Hiina impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % – 4,7 eurolt m2 eest 4,5 euroni m2 eest. |
| --- | --- |

(75)

Hiina impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 % – 4,7 eurolt m2 eest 4,5 euroni m2 eest.

3.2.   Hindade allalöömine

| (76) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigiti liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Hiinast pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kaubandustaset. |
| --- | --- |

(76)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigiti liidu turul müügil sõltumatutele klientidele (korrigeerituna tehasehindade tasemele) Hiinast pärit impordi kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kaubandustaset.

| (77) | Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Väljendatuna protsendina viimati nimetatust, jäi hindade alllöömine vahemikku 44–57 %. Arvutused põhinesid valimisse kuuluvate liidu tootjate ja Hiina eksportivate tootjate esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(77)

Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Väljendatuna protsendina viimati nimetatust, jäi hindade alllöömine vahemikku 44–57 %. Arvutused põhinesid valimisse kuuluvate liidu tootjate ja Hiina eksportivate tootjate esitatud andmetel.

4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina

| (78) | Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

  Tabel 3


  Import muudest kolmandatest riikidest | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import muudest riikidest (tuhandetes m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Keskmine hind (eurot/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Import Türgist (tuhandetes m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Türgi turuosa | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Keskmine hind (eurot/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Import muudest riikidest kui Hiina ja Türgi | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Keskmine hind (eurot/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 3

Import muudest kolmandatest riikidest

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Import muudest riikidest (tuhandetes m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Indeks (2007 = 100)

100

85

60

60

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Keskmine hind (eurot/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Indeks (2007 = 100)

100

113

122

122

Import Türgist (tuhandetes m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Türgi turuosa

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Keskmine hind (eurot/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Import muudest riikidest kui Hiina ja Türgi

38 941

31 002

22 627

22 322

Indeks (2007 = 100)

100

80

58

57

Keskmine hind (eurot/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Seega vähenes sellise impordi turuosa 14 % – 6,2 %-lt 5,3 %-ni. |
| --- | --- |

(79)

Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Seega vähenes sellise impordi turuosa 14 % – 6,2 %-lt 5,3 %-ni.

| (80) | Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 22 %, jäädes märgatavalt kõrgemaks kui Hiina eksportmüügi keskmine hind (19 % võrra uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(80)

Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 22 %, jäädes märgatavalt kõrgemaks kui Hiina eksportmüügi keskmine hind (19 % võrra uurimisperioodil).

5.   Liidu tootmisharu olukord

5.1.   Üldosa

| (81) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (82) | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamisel tugineti Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetele, mida kontrolliti tootjate esitatud teabe ja kättesaadava ametliku statistika põhjal. |
| --- | --- |

(82)

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hindamisel tugineti Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetele, mida kontrolliti tootjate esitatud teabe ja kättesaadava ametliku statistika põhjal.

| (83) | Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kontrolliti nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(83)

Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüsiti valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kontrolliti nõuetekohaselt.

5.2.   Makromajanduslikud näitajad

5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (84) | Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ehk 32 %. Vähenemine kajastas üldjoontes (vaatlusaluse perioodi jooksul) märkimisväärset tarbimise langust (29 % vaatlusalusel perioodil, vt põhjendus 72 eespool), kuid järgis siiski erinevat suundumust. Toodang vähenes 2007. ja 2009. aasta vahel 32 %, suurim langus toimus 2008. ja 2009. aasta vahel – 23 %. Seejärel see stabiliseerus ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini.

  Tabel 4


  Liidu kogutoodang | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tuhandetes m2) | | | | |
| Toodang | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt ehk 32 %. Vähenemine kajastas üldjoontes (vaatlusaluse perioodi jooksul) märkimisväärset tarbimise langust (29 % vaatlusalusel perioodil, vt põhjendus 72 eespool), kuid järgis siiski erinevat suundumust. Toodang vähenes 2007. ja 2009. aasta vahel 32 %, suurim langus toimus 2008. ja 2009. aasta vahel – 23 %. Seejärel see stabiliseerus ajavahemikus 2009. aastast kuni uurimisperioodini.

Tabel 4

Liidu kogutoodang

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (tuhandetes m2)

Toodang

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Indeks (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 5 % ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel kokku 27 %.

  Tabel 5


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tuhandetes m2) | | | | |
| Tootmisvõimsus | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 5 % ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel kokku 27 %.

Tabel 5

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (tuhandetes m2)

Tootmisvõimsus

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Indeks (2007 = 100)

100

95

93

93

Tootmisvõimsuse rakendamine

87 %

81 %

64 %

64 %

Indeks (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2.   Müügimahud ja turuosa

| (86) | Sarnaselt tootmismahu suundumustega vähenes liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurusjärgus, mis on võrreldav tarbimise vähenemisega, st 30 % vaatlusalusel perioodil. Liidu tootmisharu müük on iga-aastase vähenemise osas järginud tarbimisega sarnast suundumust.

  Tabel 6


  Müügimaht sõltumatutele tarbijatele | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tuhandetes m2) | | | | |
| Müük liidus | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

Sarnaselt tootmismahu suundumustega vähenes liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurusjärgus, mis on võrreldav tarbimise vähenemisega, st 30 % vaatlusalusel perioodil. Liidu tootmisharu müük on iga-aastase vähenemise osas järginud tarbimisega sarnast suundumust.

Tabel 6

Müügimaht sõltumatutele tarbijatele

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (tuhandetes m2)

Müük liidus

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Indeks (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 1 protsendipunkti võrra.

  Tabel 7


  Liidu tootmisharu turuosa | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 1 protsendipunkti võrra.

Tabel 7

Liidu tootmisharu turuosa

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

89 %

89 %

90 %

88 %

Indeks (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (88) | Tööhõive vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 11 %.. Vaatlusalusel perioodil vähenes see 16 %.

  Tabel 8


  Tööhõive | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine periood | | | | |
| Tööhõive kokku | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Tööhõive vähenes 2007. ja 2008. aasta vahel 11 %.. Vaatlusalusel perioodil vähenes see 16 %.

Tabel 8

Tööhõive

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Keskmine periood

Tööhõive kokku

92 588

82 214

79 518

77 458

Indeks (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, püsis 2007. ja 2008. aasta vahel stabiilsel tasemel. Tootlikkus langes siiski 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 19 %, mis oli seotud tootmise vähenemisega.

  Tabel 9


  Tootlikkus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (m2 aastas töötaja kohta) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, püsis 2007. ja 2008. aasta vahel stabiilsel tasemel. Tootlikkus langes siiski 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 19 %, mis oli seotud tootmise vähenemisega.

Tabel 9

Tootlikkus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootlikkus (m2 aastas töötaja kohta)

17 439

17 453

13 834

14 132

Indeks (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4.   Dumpingumarginaali suurus

| (90) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt suuremad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(90)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasemest oluliselt suuremad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

| (91) | Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud. |
| --- | --- |

(91)

Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, rahavoog, tulusus, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad) analüüs viidi läbi iga äriühingu kohta eraldi, st nende liidu tootjate tasandil, kes olid valimisse kaasatud.

5.3.1.   Üldised märkused

| (92) | Teatavate mikromajanduslike näitajate puhul (müügihind, tootmiskulud, tulusus ja investeeringutasuvus, st muul viisil kui absoluutväärtusena väljendatud näitajad ehk ainult protsendimäärana väljendatud näitajad) kaaluti valimisse kuuluvate äriühingute konkreetse rühma tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (kasutades iga rühma osakaalu kogu keraamiliste plaatide valmistamise sektoris – väikesed ettevõtted 52 %, keskmise suurusega ja suured ettevõtted kumbki 24 %). Selle tulemusena tagati see, et kahjuanalüüsis ei domineerinud suurte äriühingute tulemused ning väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab kokku suurima osa liidu toodangust, leidis asjakohast kajastamist. |
| --- | --- |

(92)

Teatavate mikromajanduslike näitajate puhul (müügihind, tootmiskulud, tulusus ja investeeringutasuvus, st muul viisil kui absoluutväärtusena väljendatud näitajad ehk ainult protsendimäärana väljendatud näitajad) kaaluti valimisse kuuluvate äriühingute konkreetse rühma tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (kasutades iga rühma osakaalu kogu keraamiliste plaatide valmistamise sektoris – väikesed ettevõtted 52 %, keskmise suurusega ja suured ettevõtted kumbki 24 %). Selle tulemusena tagati see, et kahjuanalüüsis ei domineerinud suurte äriühingute tulemused ning väikeste äriühingute olukord, kelle toodang moodustab kokku suurima osa liidu toodangust, leidis asjakohast kajastamist.

5.3.2.   Varud

| (93) | Kuigi liidu tootmisharu lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes 14 %, kasvasid need märkimisväärselt, väljendatuna protsendina toodangust (37 %)

  Tabel 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tuhandetes m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Varud protsendina toodangust | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Kuigi liidu tootmisharu lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil absoluutarvudes 14 %, kasvasid need märkimisväärselt, väljendatuna protsendina toodangust (37 %)

Tabel 10

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Varud (tuhandetes m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Indeks (2007 = 100)

100

105

82

86

Varud protsendina toodangust

43 %

49 %

55 %

59 %

Indeks (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Varude kasv on selge kahjunäitaja. Sektori äriühingutel on tavapäraselt varus kolme kuu toodang, kuid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survel on varud suurenenud kuni kuuekuulise toodangu suuruseks. Varud kasvasid ühtlaselt ja püsivalt 43 %-lt 2007. aastal kuni 59 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(94)

Varude kasv on selge kahjunäitaja. Sektori äriühingutel on tavapäraselt varus kolme kuu toodang, kuid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi survel on varud suurenenud kuni kuuekuulise toodangu suuruseks. Varud kasvasid ühtlaselt ja püsivalt 43 %-lt 2007. aastal kuni 59 %-ni uurimisperioodil.

| (95) | Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama. |
| --- | --- |

(95)

Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama.

5.3.3.   Müügihinnad

| (96) | Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 10 %.

  Tabel 11


  Ühiku müügihind liidu turul | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku müügihind liidu turul (eurot/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 10 %.

Tabel 11

Ühiku müügihind liidu turul

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühiku müügihind liidu turul (eurot/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Indeks (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Hinnatõusu põhjustas mitu tegurit. Esimene põhjus oli vajadus katta tootmiskulude tõus, mis samal ajavahemikul oli 14 % (vt põhjendus 106). Täiendavaks hinnatõusu põhjuseks olid kasvavad varud (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik. Hiina import keskendus homogeensete toodete suurte partiide müügile. Liidu tootmisharu pidi seega keskenduma vaatlusaluse toote väikestele partiidele, mille puhul nõudlus oli enam killustunud tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas ning kogused olid väikesed. |
| --- | --- |

(97)

Hinnatõusu põhjustas mitu tegurit. Esimene põhjus oli vajadus katta tootmiskulude tõus, mis samal ajavahemikul oli 14 % (vt põhjendus 106). Täiendavaks hinnatõusu põhjuseks olid kasvavad varud (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik. Hiina import keskendus homogeensete toodete suurte partiide müügile. Liidu tootmisharu pidi seega keskenduma vaatlusaluse toote väikestele partiidele, mille puhul nõudlus oli enam killustunud tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas ning kogused olid väikesed.

| (98) | Hoolimata ühikuhinna tõusust tegutses liidu tootmisharu allpool eesmärgiks seatud tulususe taset. Väikeettevõtete sektor töötas tegelikult kahjumiga. |
| --- | --- |

(98)

Hoolimata ühikuhinna tõusust tegutses liidu tootmisharu allpool eesmärgiks seatud tulususe taset. Väikeettevõtete sektor töötas tegelikult kahjumiga.

| (99) | Hiinast pärit impordi hinnaarenguid on kirjeldatud põhjenduses 75. Kõnealused hinnad järgisid liidu tootmisharust erinevat suundumust ning olid püsivalt madalamad. Uurimisperioodil moodustasid Hiinast pärit impordi hinnad poole liidu tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(99)

Hiinast pärit impordi hinnaarenguid on kirjeldatud põhjenduses 75. Kõnealused hinnad järgisid liidu tootmisharust erinevat suundumust ning olid püsivalt madalamad. Uurimisperioodil moodustasid Hiinast pärit impordi hinnad poole liidu tootmisharu hindadest.

5.3.4.   Tulusus, rahavood, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, investeeringud ja palgad

| (100) | Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud rohkem kui müügihinnad. Kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil 14 %, kuid liidu tootmisharul õnnestus hindu tõsta üksnes 9 %. Tulusus vähenes 3,9 %-lt 2007. aastal 0,4 %-ni uurimisperioodil. Tootmisharu kahjum oli suurim 2009. aastal, kui kulutusi ei suudetud katta ning kahjum oli 1,2 %. Kolmest tootjarühmast mõjutas see enim väikeettevõtteid, kes olid olnud kahjumis alates 2008. aastast. Suured ja keskmise suurusega ettevõtted suutsid hoolimata tulususe olulisest vähenemisest müüa tagasihoidliku, kuid mitte jätkusuutliku kasumiga. |
| --- | --- |

(100)

Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud rohkem kui müügihinnad. Kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil 14 %, kuid liidu tootmisharul õnnestus hindu tõsta üksnes 9 %. Tulusus vähenes 3,9 %-lt 2007. aastal 0,4 %-ni uurimisperioodil. Tootmisharu kahjum oli suurim 2009. aastal, kui kulutusi ei suudetud katta ning kahjum oli 1,2 %. Kolmest tootjarühmast mõjutas see enim väikeettevõtteid, kes olid olnud kahjumis alates 2008. aastast. Suured ja keskmise suurusega ettevõtted suutsid hoolimata tulususe olulisest vähenemisest müüa tagasihoidliku, kuid mitte jätkusuutliku kasumiga.

| (101) | Suurte ja keskmise suurusega ettevõtete kasumit ei saa konfidentsiaalsuse huvides avaldada. Suurte ettevõtete rühmas arvutati kasum ühe äriühingu andmete alusel, mistõttu keskmise suurusega ettevõtete andmete avaldamine annaks teistele äriühingutele võimaluse muude segmentide kasumite arvutamiseks, kuna kaalutud kogukasumid on teada.

  Tabel 12


  Tulusus, rahavood, investeeringutasuvus, investeeringud ja palgad | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Rahavood (tuhandetes eurodes) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| Investeeringutasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 8,3% | 4,0% | – 0,5 % | 1,1 % |
| Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Aastane tööjõukulu töötaja kohta aastas (eurodes) | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Suurte ja keskmise suurusega ettevõtete kasumit ei saa konfidentsiaalsuse huvides avaldada. Suurte ettevõtete rühmas arvutati kasum ühe äriühingu andmete alusel, mistõttu keskmise suurusega ettevõtete andmete avaldamine annaks teistele äriühingutele võimaluse muude segmentide kasumite arvutamiseks, kuna kaalutud kogukasumid on teada.

Tabel 12

Tulusus, rahavood, investeeringutasuvus, investeeringud ja palgad

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Rahavood (tuhandetes eurodes)

86 663

55 131

41 599

40 256

Indeks (2007 = 100)

100

64

48

46

Investeeringutasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

8,3%

4,0%

– 0,5 %

1,1 %

Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

15 733

15 673

11 005

11 283

Indeks (2007 = 100)

100

100

70

72

Aastane tööjõukulu töötaja kohta aastas (eurodes)

38 910

39 714

37 366

37 242

Indeks (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise finantseerida, püsis vaatlusalusel perioodil positiivsena. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes see siiski ligikaudu 54 %. |
| --- | --- |

(102)

Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise finantseerida, püsis vaatlusalusel perioodil positiivsena. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes see siiski ligikaudu 54 %.

| (103) | Investeeringutasuvus järgis kogu vaatlusaluse perioodi vältel suures osas tulususega sama suundumust. |
| --- | --- |

(103)

Investeeringutasuvus järgis kogu vaatlusaluse perioodi vältel suures osas tulususega sama suundumust.

| (104) | Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 28 %. |
| --- | --- |

(104)

Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 28 %.

| (105) | Ajavahemikus 2007. aastast kuni uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 4 %. |
| --- | --- |

(105)

Ajavahemikus 2007. aastast kuni uurimisperioodini vähenes töötajate keskmine palk 4 %.

5.3.5.   Tootmiskulud

Tabel 13

Tootmiskulud

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulud (eurot/m2) | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Indeks | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootmiskulud (eurot/m2)

7,7

8,3

8,8

8,8

Indeks

100

108

114

114

| (106) | Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud vaatlusalusel perioodil 14 %. Selle põhjuseks oli varude kasv (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik (laiem valik tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas), samas keskendus Hiina import suurtele homogeensetele tootepartiidele. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama ning lisaks pakkuma laiemat tootevalikut. |
| --- | --- |

(106)

Nagu eespool märgitud, kasvasid tootmiskulud vaatlusalusel perioodil 14 %. Selle põhjuseks oli varude kasv (vt eespool põhjendus 95) ja liidu tootmisharu muutunud tootevalik (laiem valik tooteliikide, värvitoonide ja suuruse osas), samas keskendus Hiina import suurtele homogeensetele tootepartiidele. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu varusid suurendama ning lisaks pakkuma laiemat tootevalikut.

6.   Järeldus kahju kohta

| (107) | Uurimise tulemusena selgus, et kahjunäitajad (tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müük sõltumatutele tarbijatele ja tööhõive) vaatlusalusel perioodil halvenesid. Kuigi ei saa arvestamata jätta asjaolu, et tootmisharu mõjutas tarbimise negatiivne areng, tuleb siiski märkida, et Hiina suutis oma impordi turuosa hinnasurve abil kasvatada. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise tulemusena selgus, et kahjunäitajad (tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, müük sõltumatutele tarbijatele ja tööhõive) vaatlusalusel perioodil halvenesid. Kuigi ei saa arvestamata jätta asjaolu, et tootmisharu mõjutas tarbimise negatiivne areng, tuleb siiski märkida, et Hiina suutis oma impordi turuosa hinnasurve abil kasvatada.

| (108) | Lisaks avaldas see vaatlusalusel perioodil olulist negatiivset mõju liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavood. Varude oluline kasv vaatlusalusel perioodil (37 %) on selge kahjunäitaja. Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu suurendama varusid ning pakkuma laiemat tootevalikut. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks avaldas see vaatlusalusel perioodil olulist negatiivset mõju liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu tulusus, investeeringutasuvus ja rahavood. Varude oluline kasv vaatlusalusel perioodil (37 %) on selge kahjunäitaja. Varude kasvu saab seletada sellega, et Hiina eksportivad tootjad keskendusid homogeensete toodete suurte partiide müügile, samas kui liidu tootmisharu pakkus palju laiemat tootevalikut nii tooteliikide, värvitoonide kui ka suuruse osas. Selleks et eritellimustele kiiresti reageerida, pidi liidu tootmisharu suurendama varusid ning pakkuma laiemat tootevalikut.

| (109) | Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil, kuid selle peapõhjus oli tootmiskulude suurenemine. Kokkuvõttes tulusus halvenes vaatlusaluse perioodi jooksul. Väikeettevõtete rühm, mis moodustas poole liidu tootmisharust, töötas kahjumiga alates 2008. aastast. Seepärast ei suutnud tootmisharu ka hoolimata müügihindade tõusust piisavalt kasumit teenida. Tootmisharu ei saanud tõsta müügihindu tasemeni, mis oleks taganud pikaajalise eduka toimimise jaoks vajaliku tulususe määra. |
| --- | --- |

(109)

Liidu tootmisharu müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil, kuid selle peapõhjus oli tootmiskulude suurenemine. Kokkuvõttes tulusus halvenes vaatlusaluse perioodi jooksul. Väikeettevõtete rühm, mis moodustas poole liidu tootmisharust, töötas kahjumiga alates 2008. aastast. Seepärast ei suutnud tootmisharu ka hoolimata müügihindade tõusust piisavalt kasumit teenida. Tootmisharu ei saanud tõsta müügihindu tasemeni, mis oleks taganud pikaajalise eduka toimimise jaoks vajaliku tulususe määra.

| (110) | Eurostati andmetel põhinev hinnaanalüüs näitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus suurenes 40 %-lt 2007. ja 2008. aastal ligikaudu 50 %-ni 2009. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(110)

Eurostati andmetel põhinev hinnaanalüüs näitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus suurenes 40 %-lt 2007. ja 2008. aastal ligikaudu 50 %-ni 2009. aastal ja uurimisperioodil.

| (111) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (112) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(112)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Hiinast pärit impordi mõju

| (113) | Hiina eksportivate tootjate turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu tulususe languse ja varude märkimisväärse kasvuga. |
| --- | --- |

(113)

Hiina eksportivate tootjate turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu tulususe languse ja varude märkimisväärse kasvuga.

| (114) | Samal ajal vähenes ka liidu tarbimine. Kuigi Hiina impordi maht vähenes tarbimise langust järgides 2007. ja 2009. aasta vahelisel perioodil 9 protsendipunkti (langus ei toimunud siiski samas tempos – tarbimine vähenes samal ajavahemikul 23 protsendipunkti), on Hiina impordi turuosa alates 2007. aastast püsivalt kasvanud. Pealegi kasvas Hiina import 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 protsendipunkti, kuigi tarbimine langes samal ajal 6 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(114)

Samal ajal vähenes ka liidu tarbimine. Kuigi Hiina impordi maht vähenes tarbimise langust järgides 2007. ja 2009. aasta vahelisel perioodil 9 protsendipunkti (langus ei toimunud siiski samas tempos – tarbimine vähenes samal ajavahemikul 23 protsendipunkti), on Hiina impordi turuosa alates 2007. aastast püsivalt kasvanud. Pealegi kasvas Hiina import 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 protsendipunkti, kuigi tarbimine langes samal ajal 6 protsendipunkti võrra.

| (115) | Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väga suur (Eurostati andmete põhjal). Erinevus oli juba 2007. aastal suurem kui 40 %, mis viitab sellele, et Hiina eksportivad tootjad võtsid hinnastrateegia kasutusele enne majanduskriisi. Kriisi järel hinnavahe kasvas ning jõudis uurimisperioodil 50 %-ni. |
| --- | --- |

(115)

Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade vaheline erinevus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väga suur (Eurostati andmete põhjal). Erinevus oli juba 2007. aastal suurem kui 40 %, mis viitab sellele, et Hiina eksportivad tootjad võtsid hinnastrateegia kasutusele enne majanduskriisi. Kriisi järel hinnavahe kasvas ning jõudis uurimisperioodil 50 %-ni.

| (116) | Hiina impordi turuosa kasv ja hindade alanemine ning liidu tootmisharu ja Hiina impordi vahelise hinnaerinevuse suurenemine langesid ajaliselt kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(116)

Hiina impordi turuosa kasv ja hindade alanemine ning liidu tootmisharu ja Hiina impordi vahelise hinnaerinevuse suurenemine langesid ajaliselt kokku liidu tootmisharu olukorra halvenemisega.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi mõju

| (117) | Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Sellise impordi turuosa vähenes samuti pisut (ligikaudu 1 %) samal ajavahemikul. Kui 2007. aastal oli sellise impordi hind võrreldav Hiina impordihinnaga, siis 2009. aastal oli hinnaerinevus 18 % ja uurimisperioodil 16 %. |
| --- | --- |

(117)

Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 40 %. Sellise impordi turuosa vähenes samuti pisut (ligikaudu 1 %) samal ajavahemikul. Kui 2007. aastal oli sellise impordi hind võrreldav Hiina impordihinnaga, siis 2009. aastal oli hinnaerinevus 18 % ja uurimisperioodil 16 %.

| (118) | Türgi on suuruselt teine liitu eksportija ja uurimisperioodil oli Türgi turuosa 3 %. See püsis stabiilsena (langes vaid 0,4 %) ka vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes Türgist pärit impordi maht 37 %. Kuigi Türgi impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad (ligikaudu 40 % vaatlusperioodil), suurenes Türgi ja Hiina impordi hinnaerinevus 2009. aastal ja uurimisperioodil 16-protsendiliseks, kusjuures Türgi impordi hinnad tõusid 22 %. Seetõttu ei saa välistada võimalust, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule vähesel määral kahju. Siiski ei kaotanud selline import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(118)

Türgi on suuruselt teine liitu eksportija ja uurimisperioodil oli Türgi turuosa 3 %. See püsis stabiilsena (langes vaid 0,4 %) ka vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes Türgist pärit impordi maht 37 %. Kuigi Türgi impordi hinnad olid liidu tootmisharu hindadest madalamad (ligikaudu 40 % vaatlusperioodil), suurenes Türgi ja Hiina impordi hinnaerinevus 2009. aastal ja uurimisperioodil 16-protsendiliseks, kusjuures Türgi impordi hinnad tõusid 22 %. Seetõttu ei saa välistada võimalust, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule vähesel määral kahju. Siiski ei kaotanud selline import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga.

4.   Liidu tootmisharu killustatuse mõju

| (119) | Liidu keraamiliste plaatide sektor on äärmiselt killustunud. Äriühingute koguarv siiski vähenes vaatlusalusel perioodil kaks aastakümmet kestnud konsolideerumisprotsessi tulemusena. Kõige märkimisväärsem on siiski see, et nendes liikmesriikides, kelle osa toodangus on suurim ja kus ka killustatus on suurim, tegutsevad äriühingud uurimise kohaselt klastrites. Selline struktuur tagab ressursside tõhusa jaotumise. Praktikas annab killustumine suurtele äriühingutele võimaluse tellida teatavaid tooteliike (värvitoonid, suurus jne) alltöövõtuna väikestelt äriühingutelt. Väikeste äriühingute abil on tootmisharu võimeline tarnima paljusid tooteliike lühikese ajaga. See osutus eriti oluliseks olukorras, kus Hiina konkurendid müüsid suuri homogeensete toodete partiisid, mille puhul puudub paindlikkus mudelite, värvitoonide jne osas. Seega ei ole võimalik kindlaks teha põhjuslikku seost killustumise ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(119)

Liidu keraamiliste plaatide sektor on äärmiselt killustunud. Äriühingute koguarv siiski vähenes vaatlusalusel perioodil kaks aastakümmet kestnud konsolideerumisprotsessi tulemusena. Kõige märkimisväärsem on siiski see, et nendes liikmesriikides, kelle osa toodangus on suurim ja kus ka killustatus on suurim, tegutsevad äriühingud uurimise kohaselt klastrites. Selline struktuur tagab ressursside tõhusa jaotumise. Praktikas annab killustumine suurtele äriühingutele võimaluse tellida teatavaid tooteliike (värvitoonid, suurus jne) alltöövõtuna väikestelt äriühingutelt. Väikeste äriühingute abil on tootmisharu võimeline tarnima paljusid tooteliike lühikese ajaga. See osutus eriti oluliseks olukorras, kus Hiina konkurendid müüsid suuri homogeensete toodete partiisid, mille puhul puudub paindlikkus mudelite, värvitoonide jne osas. Seega ei ole võimalik kindlaks teha põhjuslikku seost killustumise ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel vaatlusalusel perioodil.

4.1.   Majanduskriisi mõju

| (120) | Uurimine näitas, et majanduskriis avaldas kahtlemata mõju liidu tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(120)

Uurimine näitas, et majanduskriis avaldas kahtlemata mõju liidu tootmisharu olukorrale.

| (121) | Mõju oli peamiselt seotud ehitustööstuse olukorra halvenemisega, mis kajastus keraamiliste plaatide tarbimise vähenemises. 2009. aastal vähenes liidu kogu ehitusalane tegevus 7,5 % (3). Üldise majandusolukorra täpsem mõju ehitustööstusele erineb sõltuvalt tootmisharu konkreetsest segmendist (4). Ehitustegevuse vähenemine 2009. aastal mõjutas enim uute elamute ja eraomanduses olevate mitteeluruumide ehitamist. Tsiviilehitust mõjutas kriis vähem ning avaliku sektori mitteeluruumide ehitamine isegi kasvas 2009. aastal 1,1 % võrra. Euroopa Ehitustööstuse Föderatsiooni hinnangul kajastas selline suundumus valitsuste katseid stimuleerivate meetmete pakettide abil säilitada ja isegi suurendada avalikele hoonetele ja infrastruktuuridele tehtavaid kulutusi. Samal viisil leevendasid energiatõhusate lahenduste toetuseks antavad rahalised stiimulid majanduskriisi mõju remondi- ja hooldustööde sektorile. |
| --- | --- |

(121)

Mõju oli peamiselt seotud ehitustööstuse olukorra halvenemisega, mis kajastus keraamiliste plaatide tarbimise vähenemises. 2009. aastal vähenes liidu kogu ehitusalane tegevus 7,5 % (3). Üldise majandusolukorra täpsem mõju ehitustööstusele erineb sõltuvalt tootmisharu konkreetsest segmendist (4). Ehitustegevuse vähenemine 2009. aastal mõjutas enim uute elamute ja eraomanduses olevate mitteeluruumide ehitamist. Tsiviilehitust mõjutas kriis vähem ning avaliku sektori mitteeluruumide ehitamine isegi kasvas 2009. aastal 1,1 % võrra. Euroopa Ehitustööstuse Föderatsiooni hinnangul kajastas selline suundumus valitsuste katseid stimuleerivate meetmete pakettide abil säilitada ja isegi suurendada avalikele hoonetele ja infrastruktuuridele tehtavaid kulutusi. Samal viisil leevendasid energiatõhusate lahenduste toetuseks antavad rahalised stiimulid majanduskriisi mõju remondi- ja hooldustööde sektorile.

| (122) | Eespool nimetatud suundumused avaldasid positiivset mõju remondi- ja hooldustööde sektorile (positiivne mõju järgtööstuse toodangule, müügile ja tulususele, kuna kasumimarginaalid on jaesektoris suuremad). Igal juhul mõjutas majanduskriis neid sektoreid vähem. |
| --- | --- |

(122)

Eespool nimetatud suundumused avaldasid positiivset mõju remondi- ja hooldustööde sektorile (positiivne mõju järgtööstuse toodangule, müügile ja tulususele, kuna kasumimarginaalid on jaesektoris suuremad). Igal juhul mõjutas majanduskriis neid sektoreid vähem.

| (123) | Järgnev analüüs osutab sellele, et kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjuseks siiski dumpinguhinnaga import Hiinast. |
| --- | --- |

(123)

Järgnev analüüs osutab sellele, et kuigi majanduskriis võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, oli liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjuseks siiski dumpinguhinnaga import Hiinast.

| (124) | Esiteks selgus uurimise käigus, et ehitustööstus hakkas uurimisperioodil majandussurutise mõjudest üle saama, samas kui liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt halvenesid. |
| --- | --- |

(124)

Esiteks selgus uurimise käigus, et ehitustööstus hakkas uurimisperioodil majandussurutise mõjudest üle saama, samas kui liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt halvenesid.

| (125) | Oluline tegur on ka varude kujunemine, mis praegusel juhul on selge kahjunäitaja (vt eespool põhjendus 93). Varud on aasta-aastalt püsivalt suurenenud. Selline ühtlane ja püsib kasv osutab sellele, et liidu tootmisharu oli tõepoolest Hiina eksportivate tootjate pideva surve all. Kui varude kasv tuleneks majanduskriisist, oleks varud kasvanud oluliselt pigem kriisiaastatel kui pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi vältel. |
| --- | --- |

(125)

Oluline tegur on ka varude kujunemine, mis praegusel juhul on selge kahjunäitaja (vt eespool põhjendus 93). Varud on aasta-aastalt püsivalt suurenenud. Selline ühtlane ja püsib kasv osutab sellele, et liidu tootmisharu oli tõepoolest Hiina eksportivate tootjate pideva surve all. Kui varude kasv tuleneks majanduskriisist, oleks varud kasvanud oluliselt pigem kriisiaastatel kui pidevalt kogu vaatlusaluse perioodi vältel.

| (126) | Tulususe näitajate analüüs näitas eelkõige väikeste äriühingute puhul, kelle toodang moodustas 50 % liidu toodangust uurimisperioodil, et nende kasum oli juba 2007. aastal väga väike (0,3 %) ning seejärel on nad tegutsenud kahjumiga. See viitab sellele, et nende olukord hakkas halvenema juba enne kriisi. |
| --- | --- |

(126)

Tulususe näitajate analüüs näitas eelkõige väikeste äriühingute puhul, kelle toodang moodustas 50 % liidu toodangust uurimisperioodil, et nende kasum oli juba 2007. aastal väga väike (0,3 %) ning seejärel on nad tegutsenud kahjumiga. See viitab sellele, et nende olukord hakkas halvenema juba enne kriisi.

| (127) | Ülalmainitut silmas pidades leitakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise peamine põhjus oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. Kuigi liidu tootmisharu kantud kahjus võis olla osa majanduskriisil ja sellest tuleneval nõudluse vähenemisel, ei muuda see olematuks põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(127)

Ülalmainitut silmas pidades leitakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise peamine põhjus oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. Kuigi liidu tootmisharu kantud kahjus võis olla osa majanduskriisil ja sellest tuleneval nõudluse vähenemisel, ei muuda see olematuks põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

4.2.   Väited enda põhjustatud kahju kohta

| (128) | Üks importija väitis, et kahju peamine põhjus oli Poola keraamiliste plaatide tootjate madala hinnaga müük. Sellega seoses tuleb märkida, et kahjuanalüüs tuleks läbi viia liidu tootmisharu kui terviku tasandil, mitte selle ühe osa suhtes. Sellegipoolest analüüsis komisjon Poola turu olukorda kättesaadava teabe põhjal (tuleb meenutada, et valimisse kaasatud Poola äriühing otsustas koostöö katkestada ja ükski teine Poola äriühing koostööd tegema ei nõustunud). |
| --- | --- |

(128)

Üks importija väitis, et kahju peamine põhjus oli Poola keraamiliste plaatide tootjate madala hinnaga müük. Sellega seoses tuleb märkida, et kahjuanalüüs tuleks läbi viia liidu tootmisharu kui terviku tasandil, mitte selle ühe osa suhtes. Sellegipoolest analüüsis komisjon Poola turu olukorda kättesaadava teabe põhjal (tuleb meenutada, et valimisse kaasatud Poola äriühing otsustas koostöö katkestada ja ükski teine Poola äriühing koostööd tegema ei nõustunud).

| (129) | Kõigepealt leiti, et mahu poolest oli ülejäänud liidu turule suunatud Poola müügi turuosa uurimisperioodil alla 3 %. |
| --- | --- |

(129)

Kõigepealt leiti, et mahu poolest oli ülejäänud liidu turule suunatud Poola müügi turuosa uurimisperioodil alla 3 %.

| (130) | Teiseks, kui Poola äriühingud oleksid uurimises koostööd teinud ja nende hindu oleks hindade allalöömise analüüsimisel arvesse võetud, oleks sellel olnud väga väike mõju üldisele hindade allalöömise arvutusele. Kuna Poola äriühing koostööd ei teinud, ei olnud võimalik saada üksikasjalikku hinnateavet toote kontrollnumbrite lõikes. Kuid isegi „maksimaalse mõju” lähenemisviisi korral, eeldades, et kogu Poola müük olnuks arvutusse kaasatud, oleks mõju olnud marginaalne ega oleks muutnud üldpilti, arvestades suhteliselt väikest müügimahtu (5). |
| --- | --- |

(130)

Teiseks, kui Poola äriühingud oleksid uurimises koostööd teinud ja nende hindu oleks hindade allalöömise analüüsimisel arvesse võetud, oleks sellel olnud väga väike mõju üldisele hindade allalöömise arvutusele. Kuna Poola äriühing koostööd ei teinud, ei olnud võimalik saada üksikasjalikku hinnateavet toote kontrollnumbrite lõikes. Kuid isegi „maksimaalse mõju” lähenemisviisi korral, eeldades, et kogu Poola müük olnuks arvutusse kaasatud, oleks mõju olnud marginaalne ega oleks muutnud üldpilti, arvestades suhteliselt väikest müügimahtu (5).

| (131) | Selle põhjal võib öelda, et kui Poola müügil üldse oli mõju liidu tootmisharu kantud kahjule, oli see piiratud. |
| --- | --- |

(131)

Selle põhjal võib öelda, et kui Poola müügil üldse oli mõju liidu tootmisharu kantud kahjule, oli see piiratud.

| (132) | Teiseks väideti enda põhjustatud kahju kohta, et mõned liidu tootjad lisasid Hiinast imporditud keraamilised plaadid oma kataloogidesse ja müüsid neid oma kaubamärgi all edasi. See väide ei olnud siiski põhjendatud ning lisaks nähtus uurimise ajal kogutud tõenditest, et see import oli marginaalne. Seega ei saa järeldada, et sellel ELi tootjate impordil oli osa liidu tootmisharu kantud kahjus. |
| --- | --- |

(132)

Teiseks väideti enda põhjustatud kahju kohta, et mõned liidu tootjad lisasid Hiinast imporditud keraamilised plaadid oma kataloogidesse ja müüsid neid oma kaubamärgi all edasi. See väide ei olnud siiski põhjendatud ning lisaks nähtus uurimise ajal kogutud tõenditest, et see import oli marginaalne. Seega ei saa järeldada, et sellel ELi tootjate impordil oli osa liidu tootmisharu kantud kahjus.

5.   Liidu tootmisharu eksport

| (133) | Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende muude tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Eurostati andmete analüüs näitas tõepoolest, et eksport liidust vähenes 44 %. Kuid selle ekspordi hinnad tõusid 32 %. Koostööd tegevate valimisse kuuluvate tootjate puhul ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne (– 24 %). Samuti näitas uurimine, et ekspordi osa protsendina liidu tootmisharu kogumüügist suurenes 17 %-lt 2007. aastal 19 %-ni 2009. aastal. Lisaks, olgugi et koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud vähenesid, ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne kui langus liidu turul (eksport langes 24 %, samas kui liidu müük langes 30 %). Sellepärast leitakse, et ekspordimahu vähenemine ei selgita liidu tootmisharu kantud kahju määra. |
| --- | --- |

(133)

Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende muude tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Eurostati andmete analüüs näitas tõepoolest, et eksport liidust vähenes 44 %. Kuid selle ekspordi hinnad tõusid 32 %. Koostööd tegevate valimisse kuuluvate tootjate puhul ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne (– 24 %). Samuti näitas uurimine, et ekspordi osa protsendina liidu tootmisharu kogumüügist suurenes 17 %-lt 2007. aastal 19 %-ni 2009. aastal. Lisaks, olgugi et koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud vähenesid, ei olnud see vähenemine nii märkimisväärne kui langus liidu turul (eksport langes 24 %, samas kui liidu müük langes 30 %). Sellepärast leitakse, et ekspordimahu vähenemine ei selgita liidu tootmisharu kantud kahju määra.

| (134) | Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu ekspordil ei olnud osa tootmisharu kantud olulise kahju tekkimises. |
| --- | --- |

(134)

Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu ekspordil ei olnud osa tootmisharu kantud olulise kahju tekkimises.

6.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (135) | Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Majanduskriis ja import kolmandatest riikidest peale Hiina mõjutasid liidu tootmisharu olukorda, aga need ei muutnud olematuks kindlakstehtud põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(135)

Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Majanduskriis ja import kolmandatest riikidest peale Hiina mõjutasid liidu tootmisharu olukorda, aga need ei muutnud olematuks kindlakstehtud põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (136) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(136)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

F.   LIIDU HUVID

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (137) | Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie) ja suuremad riiklikud tootjate ühendused tegid tõhusat koostööd ja pakkusid toetust. Lisaks ei teatanud ükski liidu tootja oma vastuseisust uurimise algatamisele või meetmete kehtestamisele. See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt liidu tootjate huvides. |
| --- | --- |

(137)

Euroopa tootjate ühendus (Cerame-Unie) ja suuremad riiklikud tootjate ühendused tegid tõhusat koostööd ja pakkusid toetust. Lisaks ei teatanud ükski liidu tootja oma vastuseisust uurimise algatamisele või meetmete kehtestamisele. See lubab oletada, et meetmete võtmine on selgelt liidu tootjate huvides.

| (138) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekkinud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 76 jj). |
| --- | --- |

(138)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekkinud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 76 jj).

| (139) | Võib eeldada, et liidu tootmisharu saaks kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiaksid ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi. |
| --- | --- |

(139)

Võib eeldada, et liidu tootmisharu saaks kasu meetmetest, mis tõenäoliselt hoiaksid ära edasise madala dumpinguhinnaga impordi.

| (140) | Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et madala dumpinguhinnaga keraamiliste plaatide import jätkub või isegi suureneb. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tingitud müügihindade langus mõjutaks jätkuvalt negatiivselt liidu tootjate müügihindu ja kasumit. |
| --- | --- |

(140)

Kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et madala dumpinguhinnaga keraamiliste plaatide import jätkub või isegi suureneb. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tingitud müügihindade langus mõjutaks jätkuvalt negatiivselt liidu tootjate müügihindu ja kasumit.

| (141) | Kuna liidu tootmisharu rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, oleks tõenäoliselt suur hulk liidu tootjaid sunnitud tegevuse lõpetama. |
| --- | --- |

(141)

Kuna liidu tootmisharu rahaline olukord ja kasumlikkus ei ole piisavalt stabiilsed, et seista vastu edasisele dumpinguhinnaga impordi põhjustatud hinnasurvele, mis nende hinnad märkimisväärselt alla lõi, oleks tõenäoliselt suur hulk liidu tootjaid sunnitud tegevuse lõpetama.

2.   Importijate huvid

| (142) | Koostööd teinud sõltumatute importijate ja kasutajate import moodustas umbes 6 % kogu Hiinast pärit impordi mahust. Valimi koostamisel (vt põhjendus 15) valiti välja seitse sõltumatut importijat (kellest üks on kasutaja). Nende import moodustab umbes 5 % kogu Hiinast pärit impordist. Koostööd tegevad importijad kauplesid peamiselt keraamiliste plaatidega, välja arvatud üks importija, kelle üldisest äritegevusest moodustas keraamiliste plaatidega kauplemine väikese osa. Nende koostööd tegevate importijate puhul moodustas Hiinast pärit import väga olulise osa nende koguostudest (üle 3/4). Kuigi näib, et on olemas varu Hiina impordi hinnatõusuga toimetulekuks, kuna importijate juurdehindlus on selle impordi puhul umbes 50 %, deklareerivad nad tavaliselt umbes 5 % suuruse kasumi. |
| --- | --- |

(142)

Koostööd teinud sõltumatute importijate ja kasutajate import moodustas umbes 6 % kogu Hiinast pärit impordi mahust. Valimi koostamisel (vt põhjendus 15) valiti välja seitse sõltumatut importijat (kellest üks on kasutaja). Nende import moodustab umbes 5 % kogu Hiinast pärit impordist. Koostööd tegevad importijad kauplesid peamiselt keraamiliste plaatidega, välja arvatud üks importija, kelle üldisest äritegevusest moodustas keraamiliste plaatidega kauplemine väikese osa. Nende koostööd tegevate importijate puhul moodustas Hiinast pärit import väga olulise osa nende koguostudest (üle 3/4). Kuigi näib, et on olemas varu Hiina impordi hinnatõusuga toimetulekuks, kuna importijate juurdehindlus on selle impordi puhul umbes 50 %, deklareerivad nad tavaliselt umbes 5 % suuruse kasumi.

| (143) | Seega oleks meetmete kehtestamisel lihtsalt kulu seisukohast väga tõenäoliselt mõju importijate äritegevusele. |
| --- | --- |

(143)

Seega oleks meetmete kehtestamisel lihtsalt kulu seisukohast väga tõenäoliselt mõju importijate äritegevusele.

| (144) | Siiski nähtus uurimisest, et importijatel ja kasutajatel on võimalik hakata kasutama kolmandatest riikidest või liidust tarnitud tooteid. Seda ümberkorraldust oleks võrdlemisi lihtne teha, sest uurimisalust toodet valmistatakse paljudes riikides nii liidus kui ka väljaspool (Türgis, Araabia Ühendemiraatides, Egiptuses, Kagu-Aasias, Brasiilias ja mujal). |
| --- | --- |

(144)

Siiski nähtus uurimisest, et importijatel ja kasutajatel on võimalik hakata kasutama kolmandatest riikidest või liidust tarnitud tooteid. Seda ümberkorraldust oleks võrdlemisi lihtne teha, sest uurimisalust toodet valmistatakse paljudes riikides nii liidus kui ka väljaspool (Türgis, Araabia Ühendemiraatides, Egiptuses, Kagu-Aasias, Brasiilias ja mujal).

| (145) | Üks importija teatas, et ta püüdis uurimise algatamise järel tarnijaid vahetada, kuid edutult. Teisest küljest teatas teine importija, et see protsess käis juba uurimise ajal ja oli edukas. Kolmas importija väitis, et ta kavatseb lisada oma tarnijate sekka ka mujal kui Hiinas asuvad tootjad ja et see on lihtsalt teostatav. |
| --- | --- |

(145)

Üks importija teatas, et ta püüdis uurimise algatamise järel tarnijaid vahetada, kuid edutult. Teisest küljest teatas teine importija, et see protsess käis juba uurimise ajal ja oli edukas. Kolmas importija väitis, et ta kavatseb lisada oma tarnijate sekka ka mujal kui Hiinas asuvad tootjad ja et see on lihtsalt teostatav.

| (146) | Sellepärast järeldatakse esialgu, et meetmete kehtestamine ei takistaks liidu importijail sarnaste toodete ostmist muudest allikatest. Lisaks ei ole dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk teatavaid kaubanduskanaleid sulgeda, vaid taastada võrdsed võimalused ja kõrvaldada ebaõiglane kaubanduspraktika. |
| --- | --- |

(146)

Sellepärast järeldatakse esialgu, et meetmete kehtestamine ei takistaks liidu importijail sarnaste toodete ostmist muudest allikatest. Lisaks ei ole dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk teatavaid kaubanduskanaleid sulgeda, vaid taastada võrdsed võimalused ja kõrvaldada ebaõiglane kaubanduspraktika.

| (147) | Lõpuks lubab sõltumatute importijate üpris vähene koostöö oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(147)

Lõpuks lubab sõltumatute importijate üpris vähene koostöö oletada, et meetmete võtmine ei mõjutaks nende tegevust märkimisväärselt.

3.   Kasutajate huvid

| (148) | Komisjon võttis ühendust kahe peamise kasutajate ühendusega liidus. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon võttis ühendust kahe peamise kasutajate ühendusega liidus.

| (149) | Ehitussektor (mida esindab Euroopa ehitustööstuse ühendus) otsustas, et ei tee uurimises aktiivselt koostööd. Sektor vastas komisjoni esialgsele järelepärimisele, kuid hiljem loobus koostööst liikmete huvi puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(149)

Ehitussektor (mida esindab Euroopa ehitustööstuse ühendus) otsustas, et ei tee uurimises aktiivselt koostööd. Sektor vastas komisjoni esialgsele järelepärimisele, kuid hiljem loobus koostööst liikmete huvi puudumise tõttu.

| (150) | Kasutajate vähesest koostööst võib järeldada, et sektor ei sõltu oluliselt Hiina impordist või et see ei saaks meetmete kehtestamise korral märkimisväärset kahju. Eriti võib seda öelda ehitussektori kohta, kus keraamilistel plaatidel on lõplikus maksumuses marginaalne osa, nagu tootjad kontrollkäikude ajal ka ütlesid. See tundub mõistlik, arvestades teiste materjalide maksumust uutes ehitistes ja renoveerimisel. Samuti, nagu juba eespool mainitud, saaks tarneallikaid võrdlemisi lihtsasti vahetada. |
| --- | --- |

(150)

Kasutajate vähesest koostööst võib järeldada, et sektor ei sõltu oluliselt Hiina impordist või et see ei saaks meetmete kehtestamise korral märkimisväärset kahju. Eriti võib seda öelda ehitussektori kohta, kus keraamilistel plaatidel on lõplikus maksumuses marginaalne osa, nagu tootjad kontrollkäikude ajal ka ütlesid. See tundub mõistlik, arvestades teiste materjalide maksumust uutes ehitistes ja renoveerimisel. Samuti, nagu juba eespool mainitud, saaks tarneallikaid võrdlemisi lihtsasti vahetada.

| (151) | Euroopa majapidamis- ja käsitöökaupade müüjate ühendus (European Do-It-Yourself Retail Association (EDRA)) võttis oma liikmete nimel komisjoniga ühendust. Ühendus esitas oma märkused uurimise alguses, väites, et tollimaksude tõttu tõuseksid tarbijahinnad ja üleminek teistele tarneallikatele oleks väga kulukas nii turustajatele kui ka tarbijatele. Need väited ei ole siiski põhjendatud. |
| --- | --- |

(151)

Euroopa majapidamis- ja käsitöökaupade müüjate ühendus (European Do-It-Yourself Retail Association (EDRA)) võttis oma liikmete nimel komisjoniga ühendust. Ühendus esitas oma märkused uurimise alguses, väites, et tollimaksude tõttu tõuseksid tarbijahinnad ja üleminek teistele tarneallikatele oleks väga kulukas nii turustajatele kui ka tarbijatele. Need väited ei ole siiski põhjendatud.

4.   Lõpptarbijate huvid

| (152) | Komisjon võttis ühendust ühe tarbijate ühendusega, kes vastas, et ei ole koostööst huvitatud. Ükski teine tarbijate ühendus endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon võttis ühendust ühe tarbijate ühendusega, kes vastas, et ei ole koostööst huvitatud. Ükski teine tarbijate ühendus endast teada ei andnud.

| (153) | Dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijatele on tõenäoliselt väike, sest edasimüüjate juurdehindlus on tavaliselt väga suur. Isegi hinnatõusul oleks tarbijatele pigem väike mõju, arvestades, et kulud suureneksid 1,5–3 eurot ruutmeetri kohta (tuginedes Hiinast pärit impordi keskmisele hinnale (4,5 eurot) uurimisperioodil). Üksiktarbijad ostavad keraamilisi plaate väikeses koguses ja mitte kuigi sageli. Lühiajaline hinnatõus võib olla tarbijatele pikas perspektiivis isegi kasulik, tagades konkurentsi turul. Konkurentsi puudumine pikas perspektiivis võib kaasa tuua veelgi suurema hinnatõusu ja odava impordi kadumise. |
| --- | --- |

(153)

Dumpinguvastaste tollimaksude mõju tarbijatele on tõenäoliselt väike, sest edasimüüjate juurdehindlus on tavaliselt väga suur. Isegi hinnatõusul oleks tarbijatele pigem väike mõju, arvestades, et kulud suureneksid 1,5–3 eurot ruutmeetri kohta (tuginedes Hiinast pärit impordi keskmisele hinnale (4,5 eurot) uurimisperioodil). Üksiktarbijad ostavad keraamilisi plaate väikeses koguses ja mitte kuigi sageli. Lühiajaline hinnatõus võib olla tarbijatele pikas perspektiivis isegi kasulik, tagades konkurentsi turul. Konkurentsi puudumine pikas perspektiivis võib kaasa tuua veelgi suurema hinnatõusu ja odava impordi kadumise.

5.   Tarnijate huvid

| (154) | Uurimise jooksul ei andnud endast teada ükski tarnija ega tarnijate ühendus. |
| --- | --- |

(154)

Uurimise jooksul ei andnud endast teada ükski tarnija ega tarnijate ühendus.

| (155) | Uurimine näitas, et tarnijad, kes võiksid olla käimasolevast menetlusest kõige enam huvitatud, olid keraamiliste plaatide tootmiseks kasutatavate seadmete tootjad. Uurimisest nähtus, et teatavad Hiina tootjad ostsid selliseid seadmeid liidus asuvatelt tarnijatelt. Siiski nähtus ametlikest andmetest, et Hiinasse suunatud liidu müük järgis viimasel kümnendil stabiilset, pisut langevat trendi ja et müük Hiinasse moodustas olulise, kuid mitte valdava osa (umbes 10 %) nende kogumüügist. Tarnijate peamised kliendid olid liidu tootjad, mistõttu tarnijad on liidu tootmisharu tegevusest äärmiselt huvitatud ja sõltuvad sellest. |
| --- | --- |

(155)

Uurimine näitas, et tarnijad, kes võiksid olla käimasolevast menetlusest kõige enam huvitatud, olid keraamiliste plaatide tootmiseks kasutatavate seadmete tootjad. Uurimisest nähtus, et teatavad Hiina tootjad ostsid selliseid seadmeid liidus asuvatelt tarnijatelt. Siiski nähtus ametlikest andmetest, et Hiinasse suunatud liidu müük järgis viimasel kümnendil stabiilset, pisut langevat trendi ja et müük Hiinasse moodustas olulise, kuid mitte valdava osa (umbes 10 %) nende kogumüügist. Tarnijate peamised kliendid olid liidu tootjad, mistõttu tarnijad on liidu tootmisharu tegevusest äärmiselt huvitatud ja sõltuvad sellest.

| (156) | Veelgi enam, kuna see sektor koostööd ei teinud, võis oletada, et tarnijad ei leia, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed oluliselt nende olukorda kahjustaks. |
| --- | --- |

(156)

Veelgi enam, kuna see sektor koostööd ei teinud, võis oletada, et tarnijad ei leia, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed oluliselt nende olukorda kahjustaks.

6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (157) | Eespool mainitut silmas pidades järeldati esialgu, et üldiselt puuduvad kaalukad vastuväited Hiinast pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kehtestatavatele ajutistele meetmetele. |
| --- | --- |

(157)

Eespool mainitut silmas pidades järeldati esialgu, et üldiselt puuduvad kaalukad vastuväited Hiinast pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kehtestatavatele ajutistele meetmetele.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (158) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi edasist kahjustavat mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(158)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, tuleks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi edasist kahjustavat mõju liidu tootmisharule.

2.   Ajutised meetmed

| (159) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. |
| --- | --- |

(159)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.

| (160) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(160)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (161) | Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(161)

Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (6) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (162) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(162)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.

| (163) | Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(163)

Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (164) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist (sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi), võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul – ja kui tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(164)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist (sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi), võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul – ja kui tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (165) | Järgmised soovitatavad tollimaksumäärad põhinevad uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalidel, kuna need olid väiksemad kui kahjumarginaalid. Ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised.







  Äriühing | Dumpingumarginaal | Ajutine tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | 26,2 % |
| Kõik teised koostööd tegevad tootjad | 32,3 % | 32,3 % |
| Kõik ülejäänud | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Järgmised soovitatavad tollimaksumäärad põhinevad uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalidel, kuna need olid väiksemad kui kahjumarginaalid. Ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Ajutine tollimaks

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

26,2 %

Kõik teised koostööd tegevad tootjad

32,3 %

32,3 %

Kõik ülejäänud

73,0 %

73,0 %

H.   LÕPPSÄTE

| (166) | Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(166)

Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 alla kuuluvate glasuuritud ja glasuurimata keraamiliste põranda-, sillutis-, kolde- ja seinaplaatide ning glasuuritud ja glasuurimata, alusel või aluseta keraamiliste mosaiikkivide jms impordi suhtes.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.

| Äriühing | Tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd. | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd.;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | B011 |
| I lisas loetletud äriühingud | 32,3 % | B012 |
| Kõik teised äriühingud | 73,0 % | B999 |

Äriühing

Tollimaks

TARICi lisakood

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd.;

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

B011

I lisas loetletud äriühingud

32,3 %

B012

Kõik teised äriühingud

73,0 %

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 160, 19.6.2010, lk 20.

2

(3)  Allikas: www.fiec.org

3

(4)  Samas.

4

(5)  Kuna Poola tootjad koostööd ei teinud, kasutas komisjon ELi suunatud Poola müügi mahu ja hindade kontrollimiseks erinevaid kättesaadavaid allikaid (st Eurostat, Prodcom, kolme Poola äriühingu vastused väljavõttelise uuringu küsimustikule).

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

---

I LISA

Koostööd tegevad Hiina tootjad, kes ei kuulu valimisse ja kelle suhtes ei kohaldata individuaalset kohtlemist (TARICi lisakood B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10 | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd.

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd.

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37 | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd.

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee’s Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee’s Building Materials Co. Ltd.

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

| 1. | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1.

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| 2. | Deklaratsioon:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad keraamilised plaadid (kogus) on valmistanud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
  Kuupäev ja allkiri” |
| --- | --- |

2.

Deklaratsioon:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad keraamilised plaadid (kogus) on valmistanud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri”

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 259/2011,

16. märts 2011,

millega muudetakse määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 642/2010 (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas) (2) artiklis 5 on sätestatud komponendid, mille põhjal kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 2 osutatud tüüpilised CIF-impordihinnad määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 1 osutatud teraviljadele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 20. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 642/2010 (nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas) (2) artiklis 5 on sätestatud komponendid, mille põhjal kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 2 osutatud tüüpilised CIF-impordihinnad määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 1 osutatud teraviljadele.

| (2) | Ehkki määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatakse kõrge kvaliteediga pehmele nisule, hõlmab kõnealuse määruse III lisa noteerimisbörse ja võrdlussorte ka keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul. Järjepidevuse huvides on asjakohane kõrvaldada kõnealusest lisast keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu noteeringud ja sordid. |
| --- | --- |

(2)

Ehkki määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatakse kõrge kvaliteediga pehmele nisule, hõlmab kõnealuse määruse III lisa noteerimisbörse ja võrdlussorte ka keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu puhul. Järjepidevuse huvides on asjakohane kõrvaldada kõnealusest lisast keskmise ja madala kvaliteediga pehme nisu noteeringud ja sordid.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 642/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 642/2010 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 642/2010 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

LISA

„III LISA

Noteerimisbörsid ja võrdlussordid

| Toode | Pehme nisu | Kõva nisu | Mais | Muu söödateravili |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standardkvaliteet | Kõrge | | | |
| Börsinoteeringul kasutatav võrdlussort (tüüp/klass) | Hard Red Spring nr 2 | Hard Amber Durum nr 2 | Yellow Corn nr 3 | US Barley nr 2 |
| Noteerimisbörs | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Toode

Pehme nisu

Kõva nisu

Mais

Muu söödateravili

Standardkvaliteet

Kõrge

Börsinoteeringul kasutatav võrdlussort (tüüp/klass)

Hard Red Spring nr 2

Hard Amber Durum nr 2

Yellow Corn nr 3

US Barley nr 2

Noteerimisbörs

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  Kui tüüpiliste CIF-impordihindade arvutamiseks vajalik noteering ei ole kättesaadav, kasutatakse Ameerika Ühendriikides avalikult kättesaadavaid FOB-noteeringuid.

1

(2)  Kui tüüpiliste CIF-impordihindade arvutamiseks vajalik noteering ei ole kättesaadav, kasutatakse kõige tüüpilisemaid Ameerika Ühendriikides avalikult kättesaadavaid FOB-noteeringuid.”

2

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 260/2011,

16. märts 2011,

millega 146. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 10. märtsil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

10. märtsil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmine kanne:

„Doku Hamatovitš Umarov (teise nimega Умаров Доку Хаматович). Sünniaeg: 12.5.1964. Sünnikoht: Harsenoi küla, Šatoi (Sovetskij) rajoon, Tšetšeeni Vabariik, Venemaa Föderatsioon. Kodakondsus: a) Vene; b) Nõukogude Liidu (kuni 1991. aastani). Muu teave: a) elab alates 2010. aasta novembrist Vene Föderatsioonis; b) tema suhtes väljastati aastal 2000 rahvusvaheline vahistamismäärus. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 10.3.2011.”

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 261/2011,

16. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 262/2011,

16. märts 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 255/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 255/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 69, 16.3.2011, lk 15.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. märtsist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. märts 2011,

millega kehtestatakse liidu võetav seisukoht Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil seoses ettepanekutega muuta Rotterdami konventsiooni III lisa, mis käsitleb teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda

(2011/162/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 192 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (1) heaks kiitnud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on nõukogu otsusega 2006/730/EÜ (1) heaks kiitnud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooni (edaspidi „Rotterdami konventsioon”).

| (2) | Rotterdami konventsiooni rakendatakse ELis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (2). |
| --- | --- |

(2)

Rotterdami konventsiooni rakendatakse ELis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (2).

| (3) | Selleks, et tagada importivatele riikidele kaitse Rotterdami konventsiooni alusel, on vaja toetada kemikaalide hindamise komitee soovitust lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse krüsotiilasbest, endosulfaan, alakloor ja aldikarb. Kõnealused neli ainet on liidus juba keelatud või rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest karmimaid ekspordinõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et tagada importivatele riikidele kaitse Rotterdami konventsiooni alusel, on vaja toetada kemikaalide hindamise komitee soovitust lisada Rotterdami konventsiooni III lisasse krüsotiilasbest, endosulfaan, alakloor ja aldikarb. Kõnealused neli ainet on liidus juba keelatud või rangelt piiratud ja seepärast kohaldatakse nende suhtes Rotterdami konventsiooni nõuetest karmimaid ekspordinõudeid.

| (4) | Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil võetakse tõenäoliselt vastu otsused III lisa muudatusettepanekute kohta. EL peaks kõnealuste muudatusettepanekute vastuvõtmist toetama, |
| --- | --- |

(4)

Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil võetakse tõenäoliselt vastu otsused III lisa muudatusettepanekute kohta. EL peaks kõnealuste muudatusettepanekute vastuvõtmist toetama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu võetav seisukoht Rotterdami konventsiooni osaliste viiendal konverentsil on, et komisjon toetab liidu pädevusse kuuluvates küsimustes liidu nimel Rotterdami konventsiooni III lisasse (mis käsitleb teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda) (3) krüsotiilasbesti, endosulfaani, alakloori ja aldikarbi lisamist käsitlevate muudatusettepanekute vastuvõtmist.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 14. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FELLEGI T.

---

(1)  ELT L 299, 28.10.2006, lk 23.

1

(2)  ELT L 204, 31.7.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

3

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/40

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2011,

nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1630 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/163/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ, (1) eriti selle artikli 29 lõike 1 neljandat lõiku ja artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 96/23/EÜ on kehtestatud meetmed selle I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade kontrollimiseks. Vastavalt direktiivile 96/23/EÜ peavad kolmandad riigid, kes soovivad olla lisatud või jääda niisuguste kolmandate riikide loeteludesse, kust liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga reguleeritud loomi ja loomseid saadusi, esitama kava, millega nähakse ette nende kolmandate riikide pakutavad tagatised seoses selles lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade seirega. Kõnealused kavad tuleb komisjoni taotluse korral ajakohastada, eelkõige juhul, kui see osutub vajalikuks teatavate kontrollide tõttu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 96/23/EÜ on kehtestatud meetmed selle I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade kontrollimiseks. Vastavalt direktiivile 96/23/EÜ peavad kolmandad riigid, kes soovivad olla lisatud või jääda niisuguste kolmandate riikide loeteludesse, kust liikmesriigid võivad importida kõnealuse direktiiviga reguleeritud loomi ja loomseid saadusi, esitama kava, millega nähakse ette nende kolmandate riikide pakutavad tagatised seoses selles lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade seirega. Kõnealused kavad tuleb komisjoni taotluse korral ajakohastada, eelkõige juhul, kui see osutub vajalikuks teatavate kontrollide tõttu.

| (2) | Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/432/EÜ (kolmandate riikide esitatud jääkide seire kavade tunnustamise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 96/23/EÜ) (2) on kinnitatud teatavate kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandate riikide esitatud, direktiivi 96/23/EÜ artikliga 29 ettenähtud kavad, mis hõlmavad loetelus nimetatud loomi ja loomseid saadusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/432/EÜ (kolmandate riikide esitatud jääkide seire kavade tunnustamise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 96/23/EÜ) (2) on kinnitatud teatavate kõnealuse otsuse lisas loetletud kolmandate riikide esitatud, direktiivi 96/23/EÜ artikliga 29 ettenähtud kavad, mis hõlmavad loetelus nimetatud loomi ja loomseid saadusi.

| (3) | Teatavate kolmandate riikide esitatud hiljutisi kavasid ja komisjonile laekunud lisateavet silmas pidades on vaja ajakohastada nende kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriikidel on direktiivi 96/23/EÜ kohaselt lubatud importida teatavaid loomi ja loomseid saadusi, mis praegu on loetletud otsuse 2004/432/EÜ lisas. |
| --- | --- |

(3)

Teatavate kolmandate riikide esitatud hiljutisi kavasid ja komisjonile laekunud lisateavet silmas pidades on vaja ajakohastada nende kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriikidel on direktiivi 96/23/EÜ kohaselt lubatud importida teatavaid loomi ja loomseid saadusi, mis praegu on loetletud otsuse 2004/432/EÜ lisas.

| (4) | Araabia Ühendemiraadid esitasid komisjonile kaamelipiima käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks kaamelipiim lisada kõnealuses loetelus Araabia Ühendemiraate käsitlevasse kandesse. |
| --- | --- |

(4)

Araabia Ühendemiraadid esitasid komisjonile kaamelipiima käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks kaamelipiim lisada kõnealuses loetelus Araabia Ühendemiraate käsitlevasse kandesse.

| (5) | Brunei esitas komisjonile vesiviljelustooteid käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks Brunei loetelusse kanda seoses vesiviljelustoodetega. |
| --- | --- |

(5)

Brunei esitas komisjonile vesiviljelustooteid käsitleva kava. Kava annab piisavad tagatised ja tuleks heaks kiita. Seepärast tuleks Brunei loetelusse kanda seoses vesiviljelustoodetega.

| (6) | Komisjon nõudis, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik esitaks teavet tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitlev kanne loetelust välja jätta. Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon nõudis, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik esitaks teavet tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitlev kanne loetelust välja jätta. Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki on sellest teavitatud.

| (7) | Malaisiat käsitlev kanne loetelus hõlmab kodulinde, kuid Malaisia esitatud kava ja komisjonile laekunud täiendav teave ei paku kodulindude suhtes piisavalt tagatisi. Ainuke sellist toorainet töötlev ettevõte, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (3) artikli 12 kohaselt, impordib kogu oma tooraine ühest liikmesriigist. Selle tegevuse jätkamiseks peaks Malaisiat käsitlev kanne sisaldama kodulinde, kuid see peaks piirduma toorainega, mis on imporditud muudest, sellise materjali jaoks loetellu lisatud kolmandatest riikidest või liikmesriikidest. Malaisiat on sellest teavitatud. Selle kolmanda riigi kohta tuleks loetellu lisada joonealune märkus, milles sätestatakse kõnealune piirang. |
| --- | --- |

(7)

Malaisiat käsitlev kanne loetelus hõlmab kodulinde, kuid Malaisia esitatud kava ja komisjonile laekunud täiendav teave ei paku kodulindude suhtes piisavalt tagatisi. Ainuke sellist toorainet töötlev ettevõte, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (3) artikli 12 kohaselt, impordib kogu oma tooraine ühest liikmesriigist. Selle tegevuse jätkamiseks peaks Malaisiat käsitlev kanne sisaldama kodulinde, kuid see peaks piirduma toorainega, mis on imporditud muudest, sellise materjali jaoks loetellu lisatud kolmandatest riikidest või liikmesriikidest. Malaisiat on sellest teavitatud. Selle kolmanda riigi kohta tuleks loetellu lisada joonealune märkus, milles sätestatakse kõnealune piirang.

| (8) | Komisjon nõudis, et Venemaa esitaks teavet tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna Venemaa ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitlev kanne loetelust välja jätta. Venemaad on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon nõudis, et Venemaa esitaks teavet tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna Venemaa ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul tapmiseks ettenähtud hobuslasi käsitlev kanne loetelust välja jätta. Venemaad on sellest teavitatud.

| (9) | Komisjon nõudis, et Ukraina esitaks teavet hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna Ukraina ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Ukrainat on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon nõudis, et Ukraina esitaks teavet hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitleva kava rakendamise kohta. Kuna Ukraina ei ole teabenõudele vastanud, ei ole heakskiitmiseks piisavalt tagatisi. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Ukrainat on sellest teavitatud.

| (10) | Ameerika Ühendriikidel paluti esitada teavet hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitleva kava rakendamise kohta. Ameerika Ühendriigid ei esitanud asjakohaseid tagatisi, kuna liitu eksportimiseks ettenähtud hobuslaste tapmine oli kõnealuses kolmandas riigis lõpetatud. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Ameerika Ühendriike on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(10)

Ameerika Ühendriikidel paluti esitada teavet hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitleva kava rakendamise kohta. Ameerika Ühendriigid ei esitanud asjakohaseid tagatisi, kuna liitu eksportimiseks ettenähtud hobuslaste tapmine oli kõnealuses kolmandas riigis lõpetatud. Seepärast tuleks kõnealuse kolmanda riigi puhul hobuslasi ja nendest saadud tooteid käsitlev kanne loetelust välja jätta. Ameerika Ühendriike on sellest teavitatud.

| (11) | Komisjoni korraldatud kontrollkäigul Uruguaysse ilmnes, et küülikute ja tehistingimustes peetavate ulukite kava rakendamisel esines tõsiseid puudujääke. Küülikute kohta ei olnud olemas jääkide seire kava ning tootmise lõpetamise tõttu ei olnud tehistingimustes peetavatelt ulukitelt võimalik võtta proove. Seega tuleks Uruguay puhul küülikuid ja tehistingimustes peetavaid ulukeid käsitlevad kanded loetelust välja jätta. Uruguayd on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni korraldatud kontrollkäigul Uruguaysse ilmnes, et küülikute ja tehistingimustes peetavate ulukite kava rakendamisel esines tõsiseid puudujääke. Küülikute kohta ei olnud olemas jääkide seire kava ning tootmise lõpetamise tõttu ei olnud tehistingimustes peetavatelt ulukitelt võimalik võtta proove. Seega tuleks Uruguay puhul küülikuid ja tehistingimustes peetavaid ulukeid käsitlevad kanded loetelust välja jätta. Uruguayd on sellest teavitatud.

| (12) | Teatavad kolmandad riigid ekspordivad loomseid saadusi, mis on saadud toorainest, mis on pärit kõnealuseid tooraineid käsitlevatele direktiivi 96/23/EÜ sätetele vastavatest ja seega loetelusse kantud liikmesriikidest või muudest kolmandatest riikidest. Selle tagamiseks, et liitu imporditud loomsed saadused oleks hõlmatud heakskiidetud kavaga, peaksid liikmesriigid, kes impordivad sellist toorainet liitu eksportimise eesmärgiga, lisama oma kavale asjakohase avalduse. |
| --- | --- |

(12)

Teatavad kolmandad riigid ekspordivad loomseid saadusi, mis on saadud toorainest, mis on pärit kõnealuseid tooraineid käsitlevatele direktiivi 96/23/EÜ sätetele vastavatest ja seega loetelusse kantud liikmesriikidest või muudest kolmandatest riikidest. Selle tagamiseks, et liitu imporditud loomsed saadused oleks hõlmatud heakskiidetud kavaga, peaksid liikmesriigid, kes impordivad sellist toorainet liitu eksportimise eesmärgiga, lisama oma kavale asjakohase avalduse.

| (13) | Selleks et vältida häireid kaubanduses, tuleks kehtestada üleminekuperiood endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Venemaalt, Ukrainast ja Uruguayst pärit asjakohastele saadetistele, mis lähetati liitu enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vältida häireid kaubanduses, tuleks kehtestada üleminekuperiood endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Venemaalt, Ukrainast ja Uruguayst pärit asjakohastele saadetistele, mis lähetati liitu enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva.

| (14) | Otsust 2004/432/EÜ on korduvalt muudetud. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada. |
| --- | --- |

(14)

Otsust 2004/432/EÜ on korduvalt muudetud. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 96/23/EÜ artikliga 29 ettenähtud, lisas sätestatud tabelis loetletud kolmandate riikide poolt komisjonile esitatud kavad kiidetakse heaks inimtoiduks ettenähtud loomade ja loomsete saaduste puhul, mis on tabelis tähistatud tähega „X”.

Artikkel 2

1.   Kolmandad riigid, kes kasutavad Euroopa Liitu eksportimise eesmärgil toorainet, mis on pärit loomset päritolu toidu tootmiseks käesoleva otsuse kohaselt heakskiidetud muudest kolmandatest riikidest või liikmesriikidest ning kellel ei ole sellise tooraine kohta võimalik esitada direktiivi 96/23/EÜ artikliga 7 nõutud jääkide seire kavaga võrdväärset kava, lisavad kavale järgmise avalduse:

„[Kolmanda riigi nimi] pädev ametiasutus tagab, et Euroopa Liitu eksporditud, inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused, eelkõige [kolmanda riigi nimi] imporditud toorainest valmistatud tooted on pärit üksnes määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 kohaselt heakskiidetud ettevõtetest, kes suudavad kehtivate usaldusväärsete menetlustega tagada, et sellise toidu tootmiseks kasutatud loomset päritolu tooraine on pärit üksnes Euroopa Liidu liikmesriikidest või komisjoni otsuse 2011/163/EL lisas asjakohase tooraine puhul loetletud kolmandatest riikidest ilma artikli 2 lõikega 2 ettenähtud piirava joonealuse märkuseta.”

2.   Kui käesoleva otsuse lisasse kantakse kolmas riik, kes ekspordib inimtoiduks ettenähtud loomseid saadusi, mis on valmistatud loomsest toorainest, mis on saadud liidu liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, kes on esitanud direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohase kava, täiendatakse seda kannet järgmise piirava joonealuse märkusega:

„Kolmandad riigid, kus kasutatakse üksnes toorainet, mis on vastavalt artiklile 2 pärit sellise tooraine liitu importimiseks heakskiidu saanud kolmandatest riikidest või liikmesriikidest.”

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad ajutiselt kuni 30. aprillini 2011 vastu küülikute ja tehistingimustes peetavate ulukite saadetisi Uruguayst ja hobuslastest valmistatud loomsete saaduste saadetisi Ukrainast, kui importija suudab tõendada, et sellised saadetised on sertifitseeritud ja lähetatud Uruguayst või Ukrainast enne 15. märtsi 2011 vastavalt otsusele 2004/432/EÜ.

2.   Liikmesriigid võtavad ajutiselt kuni 25. märtsini 2011 vastu tapmiseks ettenähtud hobuslaste saadetisi endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Venemaalt või Ukrainast, kui selliste loomade importija suudab tõendada, et sellised saadetised on sertifitseeritud ja lähetatud endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Venemaalt või Ukrainast enne 15. märtsi 2011 vastavalt otsusele 2004/432/EÜ.

Artikkel 4

Otsus 2004/432/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Seda kohaldatakse alates 15. märtsist 2011.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.

1

(2)  ELT L 154, 30.4.2004, lk 44.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

3

---

LISA

| ISO2 kood | Riik | Veised | Lambad/kitsed | Sead | Hobuslased | Kodulinnud | Vesiviljelus | Piim | Munad | Küülikud | Looduslikud ulukid | Tehistingimustes peetavad ulukid | Mesi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Araabia Ühendemiraadid | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albaania | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentiina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austraalia | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnia ja Hertsegoviina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasiilia | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Valgevene | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Šveits | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Tšiili | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Hiina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etioopia | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandi saared | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Fääri saared | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Gröönimaa | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hongkong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Horvaatia | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indoneesia | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Iisrael | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | India | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Island | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Iraan | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Jaapan | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kõrgõzstan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Lõuna-Korea | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mehhiko | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaisia | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mosambiik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namiibia | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Uus-Kaledoonia | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Uus-Meremaa | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peruu | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Prantsuse Polüneesia | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filipiinid | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbia (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Venemaa | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Saudi Araabia | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapur | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Suriname | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Svaasimaa | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Tai | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tuneesia | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Türgi | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tansaania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Ameerika Ühendriigid | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venetsueela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Lõuna-Aafrika Vabariik | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Sambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2 kood

Riik

Veised

Lambad/kitsed

Sead

Hobuslased

Kodulinnud

Vesiviljelus

Piim

Munad

Küülikud

Looduslikud ulukid

Tehistingimustes peetavad ulukid

Mesi

AD

Andorra

X

X

X

AE

Araabia Ühendemiraadid

X

X (1)

AL

Albaania

X

X

X

AR

Argentiina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austraalia

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brasiilia

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Valgevene

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Šveits

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Tšiili

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Hiina

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ecuador

X

ET

Etioopia

X

FK

Falklandi saared

X

X

FO

Fääri saared

X

GL

Gröönimaa

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hongkong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Horvaatia

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indoneesia

X

IL

Iisrael

X

X

X

X

X

X

IN

India

X

X

IS

Island

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Iraan

X

JM

Jamaica

X

X

JP

Jaapan

X

KG

Kõrgõzstan

X

KR

Lõuna-Korea

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Maroko

X

MD

Moldova

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

MK

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Mehhiko

X

X

X

X

MY

Malaisia

X (2)

X

MZ

Mosambiik

X

NA

Namiibia

X

X

X

X

NC

Uus-Kaledoonia

X

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Uus-Meremaa

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peruu

X

X

PF

Prantsuse Polüneesia

X

PH

Filipiinid

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbia (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Venemaa

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Saudi Araabia

X

SG

Singapur

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Suriname

X

SV

El Salvador

X

SX

Sint Maarten

X (2)

SZ

Svaasimaa

X

TH

Tai

X

X

X

TN

Tuneesia

X

X

X

TR

Türgi

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tansaania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Ameerika Ühendriigid

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venetsueela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Lõuna-Aafrika Vabariik

X

X

ZM

Sambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Üksnes kaamelipiim.

(2)  Kolmandad riigid, kus kasutatakse üksnes toorainet, mis on pärit kas liikmesriikidest või artikli 2 kohaselt sellise tooraine liitu importimiseks heakskiidu saanud kolmandatest riikidest.

(3)  Tapmiseks ettenähtud hobuslaste eksport liitu (ainult toiduks tarvitatavad loomad).

(4)  Ainult lambad.

(5)  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; selle riigi lõplik nomenklatuur lepitakse kokku pärast ÜRO tasemel toimuvate läbirääkimiste lõppemist.

(6)  Ei hõlma Kosovot, mis kuulub praegu rahvusvahelise halduse alla vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(7)  Ainult põhjapõdrad Murmanski ja Jamali Neenetsi piirkonnas.

---

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/47

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2011,

millega nähakse ette liigi Triticum aestivum sellise teatava seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1634 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/164/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kategooriasse „sertifitseeritud seeme” kuuluva ning Madalmaade kliimatingimustes kasvatamiseks sobiva ja direktiivi 66/402/EMÜ põldtunnustamist käsitlevatele nõuetele vastava suvinisu (Triticum aestivum) sortide Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus seemne kogus on Madalmaades ebapiisav ning ei vasta seetõttu selle liikmesriigi vajadustele. |
| --- | --- |

(1)

Kategooriasse „sertifitseeritud seeme” kuuluva ning Madalmaade kliimatingimustes kasvatamiseks sobiva ja direktiivi 66/402/EMÜ põldtunnustamist käsitlevatele nõuetele vastava suvinisu (Triticum aestivum) sortide Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus seemne kogus on Madalmaades ebapiisav ning ei vasta seetõttu selle liikmesriigi vajadustele.

| (2) | Kõnealuse seemne nõudlust ei ole võimalik katta teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditava seemnega, mis vastab kõigile direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse seemne nõudlust ei ole võimalik katta teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditava seemnega, mis vastab kõigile direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud nõuetele.

| (3) | Seega tuleks Madalmaadele anda õigus turustada kuni 30. aprillini 2011 maksimaalselt 330 tonni kõnealuste sortide seemet, kohaldades sertifitseeritud seemnega võrreldes vähem rangeid nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks Madalmaadele anda õigus turustada kuni 30. aprillini 2011 maksimaalselt 330 tonni kõnealuste sortide seemet, kohaldades sertifitseeritud seemnega võrreldes vähem rangeid nõudeid.

| (4) | Ka muudele liikmesriikidele, kellel on võimalik tarnida Madalmaadesse kõnealuste sortide seemet, tuleb anda luba turustada kõnealust seemet olenemata sellest, kas seeme pärineb liikmesriigist või kolmandast riigist. |
| --- | --- |

(4)

Ka muudele liikmesriikidele, kellel on võimalik tarnida Madalmaadesse kõnealuste sortide seemet, tuleb anda luba turustada kõnealust seemet olenemata sellest, kas seeme pärineb liikmesriigist või kolmandast riigist.

| (5) | Madalmaad peaksid tegutsema kooskõlastava liikmesriigina ning tagama, et käesoleva otsuse kohaselt antava loa alusel tarnitava seemne üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkogust. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad peaksid tegutsema kooskõlastava liikmesriigina ning tagama, et käesoleva otsuse kohaselt antava loa alusel tarnitava seemne üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkogust.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidus lubatakse turustada kategooriasse „sertifitseeritud seeme” kuuluva suvinisu (Triticum aestivum) sortide Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt ja Zirrus seemet, mis ei vasta direktiivi 66/402/EMÜ I lisa punktis 7 nimetatud põldtunnustamist käsitlevatele nõuetele.

Luba antakse kokku 330 tonni turustamiseks ja see kehtib kuni 30. aprillini 2011.

2.   Lisaks direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud märgistamisnõuete täitmisele peab ametlik etikett kandma märget, et seeme ei vasta direktiivi 66/402/EMÜ I lisa punktis 7 nimetatud põldtunnustamist käsitlevatele nõuetele.

Artikkel 2

1.   Tarnija, kes soovib artiklis 1 osutatud seemet turule viia, esitab loa saamiseks taotluse sellele liikmesriigile, kus ta tegutseb või millest ta impordib. Taotluses märgitakse seemnekogus, mida tarnija soovib turule viia.

2.   Asjaomane liikmesriik annab tarnijale artikli 1 kohaselt loa seeme turule lasta, välja arvatud juhul, kui

| a) | on piisavalt tõendeid, et kahelda tarnija suutlikkuses viia turule seemnekogus, mille jaoks luba taotleti, või |
| --- | --- |

a)

on piisavalt tõendeid, et kahelda tarnija suutlikkuses viia turule seemnekogus, mille jaoks luba taotleti, või

| b) | artikli 3 kolmandas lõigus osutatud kooskõlastava liikmesriigi esitatud teabe kohaselt ületataks loa andmise korral artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogus. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 kolmandas lõigus osutatud kooskõlastava liikmesriigi esitatud teabe kohaselt ületataks loa andmise korral artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogus.

Punktis b kirjeldatud juhtumi korral, kui maksimumkogus võimaldab anda loa vaid osa taotluses märgitud koguse turule laskmiseks, võib asjaomane liikmesriik lubada tarnijal viia turule väiksema koguse.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse kohaldamisel osutavad liikmesriigid üksteisele haldusalast abi.

Madalmaad tegutsevad kooskõlastava liikmesriigina ning tagavad, et käesoleva otsuse kohaselt liidus liikmesriikide poolt tarnitava seemne kogus ei ületa artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogust.

Artiklis 2 nimetatud taotluse saanud liikmesriik annab kooskõlastavale liikmesriigile viivitamata teada taotletava koguse. Kooskõlastav liikmesriik teavitab kogusest teatanud liikmesriiki viivitamata võimalikust maksimumkoguse ületamisest taotluse rahuldamise korral.

Artikkel 4

Liikmesriigid teatavad kohe komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogused, millele nad on käesoleva otsuse alusel andnud turustamisloa.

Artikkel 5

Käesolev otsus muutub kehtetuks 30. aprillil 2011.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

1

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 17.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 70/49

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 329/09/COL,

15. juuli 2009,

Norra abikava kohta, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes

(Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli (4) nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 4 lõiget 4, artiklit 6 ja artikli 7 lõiget 3,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid (5) EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ning tõlgendamise kohta,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL protokolli nr 3 II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta (6),

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (7) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

Norra soojatootjate liit (Varmeprodusentenes Forening) esitas 13. oktoobri 2006. aasta kirjas (toiming nr 393383) kaebuse, (8) väites, et Norra abikava raames, mida rakendatakse alternatiivsete taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, (9) anti riigiabi. Kaebuse esitaja on sõltumatu organisatsioon, kelle eesmärk on kaitsta puukütteahjude tootjate huve. Kaebuse esitaja saatis täiendavat teavet 19. oktoobri 2006. aasta kirjaga (toiming nr 395451).

19. detsembril 2007, pärast mitmete kirjade vahetamist, (10) otsustas järelevalveamet algatada protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse. Järelevalveameti otsus nr 716/07/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning EMP kaasandes (11). Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.

Norra ametiasutused esitasid oma märkused 4. veebruaril 2008 (toiming nr 463573).

Järelevalveamet sai märkused ka kolmelt huvitatud isikult, mis edastati Norra ametiasutustele 21. mail 2008, 26. mail 2008 ja 14. jaanuaril 2009 (vastavalt toimingud nr 477954, 477902 ja 503830). Norra ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nimetatud märkuste kohta 25. juuni 2008. aasta, 4. juuli 2008. aasta ja 6. märtsi 2009. aasta kirjades (vastavalt toimingud nr 483303, 484722 ja 511580).

Kaebuse esitaja esitas 2. aprilli 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet (toiming nr 514264), mis edastati Norra ametiasutustele 8. aprillil 2009 (toiming nr 514886). 7. mai 2009. aasta kirjas esitasid Norra ametiasutused täiendavaid märkusi (toiming nr 517749).

21. aprillil 2009 kohtusid järelevalveameti esindajad Norra bioenergia ühingu (12). Tegemist on sõltumatu ühendusega, mille eesmärk on edendada bioenergia ratsionaalset kasutamist Norras. NOBIO esitas oma märkused järelevalveameti otsuse kohta 21. mail 2008 (toiming nr 477954).

2.   KAVANDATUD MEETME KIRJELDUS

2.1.   ALTERNATIIVSE KÜTTE KAVA

Alternatiivse kütte kava võeti kasutusele 2006. aastal (13). Norra ametiasutused on selgitanud, et selle eesmärk on stimuleerida tarbijaid investeerima teatavatesse keskkonnasäästlikesse kütteseadmetesse, mis on Norra turul vähe levinud ja mis võivad kaasa aidata elektri kasutamise vähendamisele kodumajapidamistes (14). Norra ametiasutused on selgitanud, et alternatiivse kütte kava hõlmab ainult neid kütteseadmeid, mis sobivad elektrienergia kui peamise kütteallika asendamiseks. Kava hõlmab graanulipõleteid ja -katlaid, vesiküttesüsteemidega ühendatud soojuspumpasid ning juhtimissüsteeme elektrienergia tarbimise vähendamiseks. Alates 2008. aasta augustist (15) hõlmab kava ka investeeringuid vesiküttesüsteemidega ühendatud päikesepaneelidesse.

Abikõlblikud on ainult need majapidamised, kes investeerivad asjakohastesse kütteseadmetesse pärast taotluse esitamist. Toetus antakse hiljem, pärast seda, kui abisaaja on esitanud ostu tõendavad dokumendid. Kodumajapidamised saavad taotleda kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblike kulude hüvitamist. Graanulipõletite ja elektrooniliste juhtimissüsteemide puhul antakse toetust kuni 4 000 Norra krooni. Soojuspumpade, graanulikatelde ja päikesepaneelide puhul on piirmäär 10 000 Norra krooni.

Abikava haldab Enova SF, s.o täielikult nafta- ja energeetikaministeeriumile kuuluv avalik-õiguslik äriühing (statsforetak).

2.2.   ABIMEETME RIIKLIK ÕIGUSLIK ALUS

Kava õiguslik alus on riigieelarve. Kava kasutuselevõtmise ettepaneku tegi Norra valitsus parlamendile esitatud eelnõus nr 82 (2005–2006) ning parlament võttis selle vastu 2006. aasta septembris. Kava eelarvet on muudetud parlamendis vastu võetud eelnõudega nr 22 (2006–2007), nr 59 (2007–2008) ja nr 1 (2008–2009).

2.3.   EELARVE JA KESTUS

Kava algatati 2006. aastal parlamendile esitatud eelnõuga nr 82 (2005–2006). Parlament võttis ettepaneku vastu 15. septembril 2006 koos 46 miljoni Norra krooni suuruse eelarvega. Parlamendile esitatud eelnõu nr 22 (2006–2007) kohaselt suurendati hiljem kava eelarvet 2006. aasta riigieelarve viimases paranduses 25 miljoni krooni võrra 71 miljoni Norra kroonini.

Enova SFile ei antud 2007. aastaks kava jaoks täiendavaid vahendeid, kuid kuna 2006. aastal maksti välja ainult 2 miljonit krooni, otsustas parlament kanda ülejäänud 69 miljonit krooni üle kava 2007. aasta eelarvesse.

2007. aastal maksti välja 40 miljonit Norra krooni. Ülejäänud, 2007. aastal väljamaksmata jäänud 29 miljonit Norra krooni kanti üle 2008. aasta eelarvesse. Lisaks sellele eraldati riigieelarvest 31 miljonit Norra krooni (16). Seega oli abikava kogueelarve 2008. aastal 60 miljonit Norra krooni.

2008. aastal maksti välja 30 miljonit Norra krooni. Ülejäänud 30 miljonit Norra krooni kanti üle 2009. aasta eelarvesse. Koos uue 40 miljoni Norra krooni suuruse eelarveeraldisega (17) on 2009. aasta kogueelarve 70 miljonit krooni.

Alates kava kasutuselevõtmisest on sellele riigieelarvest eraldatud kokku 142 miljonit Norra krooni, millest 72 miljonit oli 2008. aasta lõpuks välja makstud; kava ei ole tähtajaline (18).

2.4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

Järelevalveamet algatas ametliku uurimismenetluse, tuginedes asjaolule, et alternatiivse kütte kava võib sisaldada riigiabi. Kuigi kava otsesed abisaajad on lõpptarbijad, on see suunatud teatavate konkreetsete kütteseadmete kasutamise edendamisele. Seetõttu tõstatas järelevalveamet küsimuse, kas kava raames antakse kaudset riigiabi sellega hõlmatud kütteseadmete tootjatele, importijatele ja/või müüjatele.

Järelevalveamet kahtles, kas kava saab pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks. Täpsemalt kahtles järelevalveamet selles, kas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid suuniseid saaks kohaldada, kuna kaudne abi ei aitaks kaasa tootjate ja/või importijate tootmistsüklis kasutatava energiahulga vähendamisele. Peale selle tahtis järelevalveamet teada, kas kava saab pidada kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

3.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

Norra ametiasutused väidavad, et alternatiivse kütte kava ainsad abisaajad on kodumajapidamised, kes ei ole ettevõtjad EMP konkurentsieeskirjade tähenduses, ning et seetõttu ei saa seda meedet pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Peale selle väidavad Norra ametiasutused, et kava ei ole valikuline, kuna abisaajale antav eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, millesse see kuulub ning et seetõttu ei saa seda pidada riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Norra ametiasutused väidavad ka, et kava ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, kuna puukütteahjusid ja toetuskõlblikke kütteseadmeid ei saa pidada asendatavateks toodeteks ega seetõttu ka samale asjaomasele tooteturule kuuluvateks toodeteks. Norra ametiasutuste arvates moodustavad asjaomase turu „küttesüsteemid, mis suudavad asendada elektrikütet ja pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust või tehnilisemas keeles – baaskoormuse küttesüsteemid” (19). Ametiasutuste arvates tuleks puukütteahjusid aga liigitada täiendavate soojusallikate hulka, mida kasutatakse lisaks baaskoormuse allikale. Seega peaks puuküttesüsteeme käsitama niinimetatud tippkoormuse küttesüsteemidena.

Lõpuks, juhul kui järelevalveamet leiab, et kava kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, siis väidavad Norra ametiasutused, et kava on põhjendatud nii EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kui ka sama artikli lõike 3 punkti c alusel selle vastavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitse eesmärkide põhjal.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

Järelevalveamet sai märkusi kahelt kolmandalt isikult: Norra soojatootjate liidult, kes on kaebuse esitaja, ja NOBIOlt.

4.1.   KAEBUSE ESITAJA MÄRKUSED

Kaebuse esitaja on seisukohal, et alternatiivse kütte kava on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Ta väidab, et kodumajapidamiste toetamist tuleb käsitleda kaudse eelise andmisena kavaga hõlmatud kütteseadmete tootjatele ja/või importijatele. Täpsemalt öeldes on kaebuse esitaja edastatud teabe alusel graanulipõletite müük pärast kava kasutuselevõtmist suurenenud. Kaebuse esitaja väidab, et toetuskava kasutuselevõtmine on andnud graanulipõletite tootjatele, importijatele ja jaemüüjatele võimaluse suurendada oma müüki ja kasumit.

Lisaks väidab kaebuse esitaja, et meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kuna kava ei hõlma puukütteahjusid, mis sarnanevad graanulipõletitega.

Samuti leiab kaebuse esitaja, et toetuskava ei saa selle praegusel kujul põhjendada ei EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a ega lõike 3 punkti c alusel.

4.2.   NOBIO MÄRKUSED

NOBIO toetab Norra ametiasutuste seisukohti ja leiab, et kava sisaldab ainult otsest rahalist toetust kodumajapidamistele, mitte ettevõtjatele, ning et seetõttu ei sisalda kava riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Lisaks sellele väidab NOBIO, et juhul kui järelevalveamet leiab, et kava kujutab endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, siis on kava põhjendatud nii EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kui ka sama artikli lõike 3 punkti c alusel selle vastavate sotsiaalsete ja keskkonnakaitseliste eesmärkide põhjal.

II.   HINDAMINE

1.   RIIGIABI OLEMASOLU

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Selleks et pidada meedet riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik neli järgmist kumulatiivset tingimust: meede peab i) olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest, ii) andma abisaajatele valikulise majandusliku eelise; iii) kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning iv) mõjutama tõenäoliselt EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

1.1.   RIIGI RESSURSSIDE OLEMASOLU

Alternatiivse kütte kava rahastab Norra riik riigieelarvest tehtavate eraldistega. Seega annab asjaomast abi riik riigi ressurssidest.

1.2.   TEATAVATE ETTEVÕTJATE VÕI TEATAVATE KAUPADE TOOTMISE SOODUSTAMINE

Selleks et riigi antav toetus oleks riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, peab see andma ka ettevõtjatele majandusliku eelise ning olema valikuline, soodustades „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.

1.2.1.   
  Majandusliku eelise andmine ettevõtjatele

Majandusliku eelise andmine ettevõtjatele

Seega tuleb kõigepealt analüüsida küsimust, kas asjaomane kava annab ettevõtjatele majandusliku eelise (20).

20

Alternatiivse kütte kava otsesed abisaajad on kodumajapidamised, mida ei saa üldiselt käsitada ettevõtjatena EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Toetuse andmine üksikisikule või tarbijatele ei välista siiski määratluse poolest riigiabi olemasolu (21). Isegi kui meetme esimesed või otsesed abisaajad ei ole ettevõtjad, võidakse sellegipoolest anda kaudne eelis ettevõtjatele. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus, mis viitab ükskõik missugusel kujul antavale abile, hõlmab nii otsest kui ka kaudset abi, mida kinnitavad ka Euroopa Komisjoni praktika (22) ja Euroopa Ühenduste Kohtu (23) praktika (24). Seetõttu tuleb ettevõtjatele kaudse abi andmist hinnata juhtumipõhiselt.

21

22

23

24

Alternatiivse kütte kava eesmärk on edendada teatavate kütteseadmete müüki (25). Seetõttu tuleb käesoleval juhul hinnata küsimust, kas kavaga hõlmatud sektorites tegutsevad ettevõtjad saavad kaudse majandusliku eelise, mis võib kuuluda EMP lepingu artikli 61 lõike 1 reguleerimisalasse.

25

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 ei erista riiklikke sekkumismeetmeid nende põhjuste või eesmärkide alusel, vaid määratleb need üksnes nende toime järgi (26). Seega seisneb küsimus selles, kas alternatiivse kütte kaval on kavaga hõlmatud kütteseadmete sektorites tegutsevatele ettevõtjatele kaudset majanduslikku eelist andev mõju.

26

Järelevalveamet ei nõustu Norra ametiasutuste arvamusega, mille kohaselt sõltub kaudse abi olemasolu sellest, kas lõplik ja peamine eesmärk on anda abi ettevõtjatele, nii et kaudset abi kujutaksid endast ainult kavad, mis on välja töötatud riigiabi andmise keelust kõrvalehoidmiseks.

Hindamisele kuuluval juhul annab kodumajapidamistele alternatiivsetesse taastuvenergial põhinevatesse kütteseadmetesse investeerimiseks antav toetus neile stiimuli osta kõnealuseid tooteid. Meede loob tarbijatele stiimuli minna traditsiooniliselt elektriküttelt üle alternatiivsetele küttesüsteemidele (27). Suurem tarbijatepoolne nõudlus võib kaasa tuua suurema kasumi saamise kõnealustest kütteseadmetest, mis annab kavaga hõlmatud kütteseadmete sektorites tegutsevatele ettevõtjatele eelise teiste ettevõtjate ees (28).

27

28

Asjaolu, et tarbijatel on võimalik valida kavaga hõlmatud kütteseadmete vahel, ei tähenda, et side riigi poolt tarbijale antava otsese abi ja asjaomastele ettevõtjatele antava eelise vahel oleks sellega kõrvaldatud (29).

29

Kuigi eelis on kaudne, on alternatiivse kütte kava kehtestatud selliselt, et abi andmine tarbijale on otseselt seotud asjaomase kütteseadme ostmisega. Abi saamiseks peab esitama Enova SFile ühe alternatiivse kütte kavaga hõlmatud kütteseadme ostmist tõendavad dokumendid.

Eelöeldu põhjal leiab järelevalveamet, et alternatiivse kütte kava annab alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide sektoris tegutsevatele ettevõtjatele kaudse eelise.

1.2.2.   
  Valikulisuse kriteerium

Valikulisuse kriteerium

Järgmisena tuleb analüüsida, kas meede on valikuline, st kas see soodustab „teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist”.

Järelevalveameti arvates on alternatiivse kütte kava valikuline selle poolest, et see soodustab (kaudselt) ainult ettevõtjaid, kes tegutsevad kavaga hõlmatud alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektoris (s.o graanulipõletid ja -katlad, vesiküttesüsteemidega ühendatud soojuspumbad ja päikesepaneelid ning juhtimissüsteemid elektrienergia tarbimise vähendamiseks). Teistel ettevõtjatel, sh muude taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektorites tegutsevatel ettevõtjatel, ei ole võimalik kava raames toetust saada (30).

30

Norra ametiasutused on seisukohal, et alternatiivse kütte kavaga antav eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse või üldise ülesehitusega, millesse kõnealune eelis kuulub. Järelevalveamet ei jaga seda arvamust.

Euroopa Kohus ja EFTA kohus on järjekindlalt rõhutanud, et meetmed, mis annavad teatud abisaajatele eeliseid, ei ole valikulised, kui need on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, millesse need kuuluvad (31). Et valikuline meede oleks põhjendatud süsteemi olemusega, peab olema üldine süsteem, millega see meede on seotud. Lisaks sellele on kohtupraktikas keskendutud selle hindamisele, kas meede on põhjendatud sellise üldise süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mis on seotud kavadega, mis ühel või teisel viisil kujutavad endast kõrvalekaldumist üldisemalt kohaldatavatest maksudest, tasudest või muudest samalaadsetest süsteemidest. Norra ametiasutused ei ole esitanud väiteid üldise süsteemi kohta, millega see abimeede seonduks. Alternatiivse kütte kava annab kaudselt eelise teatud ettevõtjatele, kes tegutsevad kavaga hõlmatud kütteseadmete sektoris. Eelöeldut arvestades peab järelevalveamet seega järeldama, et meede on valikuline EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

31

1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LEPINGUOSALISTEVAHELISELE KAUBANDUSELE

Et meede oleks riigiabi, peab see moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning tõenäoliselt mõjutama EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Järelevalveamet ei ole kohustatud tõendama abi tegelikku mõju EMP riikide vahelisele kaubandusele ja konkurentsi tegelikku moonutamist, vaid üksnes uurima, kas abi võib mõjutada kõnealust kaubandust ja ähvardada moonutada konkurentsi (32). Iga EMP turul tegutsevale ettevõtjale antav abi ähvardab moonutada konkurentsi ja võib mõjutada kaubandust (33).

32

33

Alternatiivse kütte kava annab (kaudselt) eelise alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütteseadmete sektoris tegutsevatele ettevõtjatele. Tarbijate nõudluse stimuleerimine kavaga hõlmatud kütteseadmete järele on alternatiivse kütte kava olemuslik osa.

Peale selle on järelevalveametile teadaolevatel andmetel näiteks ühe kavaga hõlmatud kütteseadme – graanulipõletite – müük pärast kava kasutuselevõtmist Norras suurenenud ja stabiliseerunud. Näiteks puukütteahjude, s.o kavaga hõlmamata kütteseadmed, müügis aga samal ajavahemikul sellist positiivset suundumust ei olnud.

Neil põhjustel võib järeldada, et kõnealune abi ähvardab kahjustada konkurentsi.

Kaubandusele avaldatava mõjuga seotud tingimuse kohta võib öelda, et kui riigiabi tugevdab ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste EMP-sisesel turul tegutsevate ettevõtjatega, siis tuleb viimaseid pidada sellest abist mõjutatud ettevõtjateks (34).

34

Kütteseadmete sektori ettevõtjad tegutsevad Euroopa turul, seetõttu mõjutab alternatiivse kütte kava lepinguosalistevahelist kaubandust EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Seetõttu tuleb järeldada, et kõnealune abi ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

1.4.   JÄRELDUS

Järelevalveamet on seisukohal, et Norra alternatiivse kütte kava on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   MENETLUSNÕUDED

MENETLUSNÕUDED

Vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane EFTA riik ei tohi kavandatavat meedet rakendada enne lõpliku otsuse langetamist”.

Norra ametiasutused ei teatanud järelevalveametile alternatiivse kütte kavast enne selle rakendamist. Järelevalveamet järeldab seega, et Norra ametiasutused ei ole täitnud oma järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 3 tulenevaid kohustusi.

3.   ABI KOKKUSOBIVUS

ABI KOKKUSOBIVUS

Norra ametiasutused väidavad, et abi on põhjendatud vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punktile a või artikli 61 lõike 3 punktile c koostoimes järelevalveameti keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suunistega.

3.1.   KOKKUSOBIVUS VASTAVALT EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 2 PUNKTILE A

EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a kohaselt sobib lepingu põhimõtetega kokku „üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta”.

Järelevalveamet märgib, et erandeid riigiabi andmise keelust tõlgendatakse rangelt. Norra alternatiivse kütte kava on suunatud kõigile Norra kodumajapidamistele. Järelevalveameti arvates peaks kõnealune kava selleks, et seda saaks pidada artikli 61 lõike 2 punkti a alusel EMP lepinguga kokkusobivaks, olema sotsiaalset laadi selles mõttes, et see peaks tooma kasu elanikkonna vähem kindlustatud osale (35). Kuna meede on kättesaadav kõigile kodumajapidamistele taotlemise järjekorra alusel, ei saa seda käsitada sotsiaalset laadi abikavana EMP lepingu artikli 61 lõike 2 punkti a tähenduses.

35

3.2.   KOKKUSOBIVUS VASTAVALT EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 3 PUNKTILE C

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks juhul, „kui see soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

3.2.1.   
  Keskkonnakaitset käsitlevad suunised

Keskkonnakaitset käsitlevad suunised

Järelevalveamet on koostanud suunised, kus on sätestatud kriteeriumid, mille alusel ta hindab, kas keskkonnakaitseks võetavaid riigiabimeetmeid saab pidada EMP lepingu põhimõtetega kokkusobivaks vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c. Alternatiivse kütte kava võeti kasutusele 2006. aastal. Sel ajal kohaldati keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevaid järelevalveameti suuniseid, mida oli viimati muudetud 23. mail 2001 (36). 16. juulil 2008 võttis järelevalveamet vastu uued keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad suunised, (37) mida hakati kohaldama alates nimetatud kuupäevast. Seetõttu tuleb kõnealuseid eri ajavahemikke hõlmavat kava hinnata mõlemate suuniste alusel vastavalt 2001. aasta suuniste punktis 74 ja 2008. aasta suuniste punktis 205 kehtestatud põhimõtetele.

36

37

2001. aasta ega 2008. aasta suunised ei hõlma olukorda, kus kaudsest abist saavad kasu mõned teatavad kodumajapidamistele mõeldud kütteseadmete tootjad, importijad ja/või müüjad.

3.2.2.   
  Kokkusobivus vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c

Kokkusobivus vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c

Kuna 2001. ja 2008. aasta suuniseid Norra alternatiivse kütte kava suhtes vahetult kohaldada ei saa, hindab järelevalveamet kava kokkusobivust vahetult EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel (38). Erandeid EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses tuleb tõlgendada kitsalt (39) ning neid võib teha üksnes juhul, kui on võimalik tõestada, et abi aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, mida ei saaks tagada üksnes tavapärastes turutingimustes. Selle niinimetatud korvava õigustuse põhimõtte kiitis Euroopa Kohus heaks Philip Morrise kohtuasjas (40).

38

39

Philip Morrise

40

Riigiabi kokkusobivuse hindamine tähendab eelkõige konkurentsile negatiivselt mõjuva abi tasakaalustamist selle positiivse mõjuga ühishuvidele (41). Selleks et kuulutada riigiabi EMP lepinguga kokkusobivaks artikli 61 lõike 3 punkti c alusel, peab abikava:

41

| — | olema suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

—

olema suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele;

| — | olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning seoses sellega olema kohane meede, millel on stimuleeriv mõju ning mis on proportsionaalne; |
| --- | --- |

—

olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning seoses sellega olema kohane meede, millel on stimuleeriv mõju ning mis on proportsionaalne;

| — | mitte kahjustama konkurentsi ja EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga (42). |
| --- | --- |

—

mitte kahjustama konkurentsi ja EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga (42).

42

Järelevalveamet peab hindama, kas meetmega taotletav eesmärk on vajalik, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega ja kui on, siis kas see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kõige vähem moonutav meetod.

Alternatiivse kütte kaval on keskkonnakaitsega seotud eesmärk stimuleerida tarbijaid tegema investeeringuid Norra turul vähelevinud keskkonnasäästlikesse kütteseadmetesse. Norra ametiasutused väidavad, et kavaga hõlmatud alternatiivsete kütteseadmete laiaulatuslikum levik vähendab elektrienergia tarbimist Norra kodumajapidamistes. Kodumajapidamiste kütmiseks kasutatava elektrienergia hulga vähendamist ning alternatiivsete taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide kasutamise stimuleerimist võib pidada keskkonnakaitse seisukohast mõttekaks eesmärgiks.

EMP lepingu preambuli üheksandas põhjenduses on sätestatud ühine eesmärk säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ja tagada loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine säästva arengu põhimõtte alusel. Järelevalveameti arvates on abikava, mille eesmärk on suunata energiatarbimist taastuvate energiaallikate kasutamisele, kooskõlas ühist huvi pakkuvate eesmärkidega.

Kriteeriumid, mille järgi küttesüsteeme kavva hõlmatakse, on sõnastatud selle põhjal, kas küttesüsteem sobib asendama elektrikütet. Norra ametiasutused on selgitanud, et kava hõlmab ainult küttesüsteeme, mida võib liigitada niinimetatud baaskoormuse küttesüsteemide hulka. Norra ametiasutuste sõnade kohaselt tähendavad baaskoormuse küttesüsteemid „küttesüsteeme, millega saab asendada elektrikütet ning pakkuda päeval ja öösel elektriküttega samaväärset küttemugavust” (43).

43

Norra ametiasutused on selgitanud, et kavaga hõlmatud alternatiivsetel, taastuvenergial põhinevatel küttesüsteemidel on kolm ühist omadust: need peavad olema Norra turul vähe levinud, suutma asendada elektrikütet ning nõudma teatavat minimaalset kasutajapoolset sekkumist. Järelevalveamet märgib, et mitte kõik alternatiivse kütte kavaga hõlmatud küttesüsteemid ei sobi hästi elektrikütet täielikult asendama (44). Norra ametiasutused on siiski põhjendanud, et kavaga hõlmatud küttesüsteemid sobivad oma ehituse poolest paremini selleks, et vähendada süstemaatiliselt tavalise majapidamise kütmiseks kasutatava elektrienergia kogust.

44

Kodutarbijatele elektriküttelt alternatiivsetele, taastuvenergial põhinevatele küttesüsteemidele ülemineku soodustamiseks toetuste andmine näib olevat sobiv viis tarbijate käitumise otseseks mõjutamiseks. Ilma riigi poolt alternatiivse kütte kava raames antava toetuseta ei oleks suudetud samal ajavahemikul sama suure tõenäosusega suunata tarbijate nõudlust taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide poole.

Kui teatavaid keskkonnasäästlikke meetmeid ei ole jõustatud, võib riigiabi põhimõtteliselt kokkusobivaks pidada (45). Alternatiivse kütte kava eesmärk on anda tarbijale stiimul investeerida elektrienergia tarbimise vähendamiseks sobivatesse keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, mis on Norra kodumajapidamiste kütte turul vähe levinud.

45

Lisaks sellele on järelevalveamet seisukohal, et abisumma puhul piirdutakse minimaalse vajaliku summaga selleks, et anda tarbijatele stiimul minna üle elektriküttelt kavaga hõlmatud alternatiivsetele taastuvenergial põhinevatele kütteallikatele. Alternatiivse kütte kavast hüvitatakse kuni 20 % dokumentaalselt tõestatud abikõlblikest kuludest kuni 4 000 või 10 000 Norra krooni olenevalt tehnoloogiast. Alternatiivse küttesüsteemi soetamise eest antav maksimaalne toetus on proportsionaalne vastava küttesüsteemi maksumusega.

Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on ühist huvi pakkuva keskkonnakaitsega seotud eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud.

Viimasena tuleb hinnata, kas konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse võimalik moonutamine oleks vastuolus ühiste huvidega.

Toetusi makstakse vahetult tarbijatele, kes saavad vabalt valida kava objektiivsetele kriteeriumidele vastavate toodete vahel, sõltumata alternatiivset küttesüsteemi pakkuvast ettevõtjast. Seetõttu väldib kava tarbetut konkurentsi ja EMP-sisese kaubanduse moonutamist kavaga hõlmatud kütteseadmete sektoris.

Kaebuse esitaja väidab, et kava moonutab konkurentsi, kuna hõlmab graanulipõleteid, kuid mitte puukütteahjusid. Kaebuse esitaja väitel sarnanevad puukütteahjud graanulipõletitega ning seetõttu peaksid need olema kavaga hõlmatud. Norra ametiasutused väidavad seevastu, et puukütteahjud ei vasta alternatiivse kütte kava raames kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele. Järelevalveamet arvab, et kuigi kaebuse esitajal võib olla õigus, kui ta väidab, et puukütteahjud ja kõik või vähemalt mõni kavaga hõlmatud kütteseade konkureerivad omavahel, nähtub, et puukütteahjud ei vasta kava raames toetuste saamiseks esitatavatele nõuetele. Selles osas ei vaidlusta järelevalveamet kava objektiivseid kriteeriume ning Norra ametiasutuste hinnangut selle kohta, millised kütteseadmed sobivad kava keskkonnakaitsega seotud eesmärkide saavutamiseks paremini. Alternatiivse kütte kava põhineb kolmel objektiivsel abikõlblikkuse kriteeriumil (s.o vähene levik turul, suutlikkus asendada elektrienergiat kui peamist kütteallikat ning minimaalse kasutajapoolse sekkumise vajalikkus), millest kõigile või mõnele ei näi puukütteahjud vastavat. Pealegi möönab järelevalveamet, et puukütteahjud on juba praegu Norras laialt levinud. Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava raames kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on objektiivselt põhjendatud ning et kava ei riku teisi EMP lepingu sätteid, sh kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeldu või võrdse kohtlemise eeskirju. Lisaks leiab järelevalveamet, et Norra ametiasutused on vähendanud täiendavalt konkurentsile avalduvat negatiivset mõju, kehtestades suhteliselt väikese abi osatähtsuse. Seetõttu asub järelevalveamet seisukohale, et puukütteahjude ja teiste potentsiaalselt konkureerivate kütteseadmete puhul avalduv võimalik kahjulik mõju konkurentsile ei ole vastuolus ühise huviga ning näib olevat eespool esitatud tasakaalustatuse analüüsi alusel põhjendatav.

Neil põhjustel on järelevalveamet arvamusel, et kava on suunatud selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele; on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks hästi kavandatud ning selles osas asjakohane, stimuleeriva mõjuga ja proportsionaalne meede; ning et see ei kahjusta konkurentsi ega EMP-sisest kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühise huviga. Seetõttu leiab järelevalveamet, et kava on põhjendatud EMP artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et Norra toetuskava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, mis on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

Norra ametiasutustele tuletatakse meelde kohustust, mis tuleneb protokolli nr 3 II osa artiklist 21 koosmõjus otsuse nr 195/04/COL artikliga 6, esitada kava rakendamise kohta iga-aastaseid aruandeid.

Samuti tuletatakse Norra ametiasutustele meelde, et kõigist kõnealuse kava muutmise plaanidest tuleb teatada järelevalveametile.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra abikava, mida rakendatakse alternatiivsete, taastuvenergial põhinevate kütte- ja elektrisäästu meetmete toetamiseks kodumajapidamistes, on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Abikava on EMP lepingu põhimõtetega kokkusobiv EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 15. juuli 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Edaspidi „protokoll nr 3”.

4

(5)  Järelevalveameti suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994; avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „EÜT”) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  14. juuli 2004. aasta otsus nr 195/04/COL, avaldatud: ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ning EMP kaasaanne nr 26, 25.5.2006, lk 1, mida on muudetud. Nimetatud otsuse konsolideeritud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts/.

6

(7)  Avaldatud: ELT C 96, 17.4.2008, lk 14, ja EMP kaasaanne nr 20, 17.4.2008, lk 58.

7

(8)  Edaspidi „kaebuse esitaja”.

8

(9)  Edaspidi „alternatiivse kütte kava”.

9

(10)  Üksikasjalikuma teabe saamiseks järelevalveameti ja Norra ametiasutuste kirjavahetuse kohta vt järelevalveameti otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, otsus nr 716/07/COL.

10

(11)  Avaldatud: ELT C 96, 17.4.2008, lk 14, ja EMP kaasaanne nr 20, 17.4.2008, lk 58.

11

(12)  Edaspidi „NOBIO”.

12

(13)  Täiendavat teavet kava kohta saab Enova SF veebisaidilt: http://www.minenergi.no/ ja http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062

13

(14)  Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006), Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 25. augusti 2006. aasta pressiteade nr 98/06 ning 14. septembri 2006. aasta pressiteade nr 107/06.

14

(15)  Vt parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.

15

(16)  Parlamendile esitatud eelnõu nr 59 (2007–2008) lk 123.

16

(17)  Parlamendile esitatud eelnõu nr 1 (2008–2009) lk 56.

17

(18)  Parlamendile esitatud eelnõus nr 59 (2007–2008) märgivad Norra ametiasutused, et kava vaadatakse uuesti läbi, võttes arvesse järelevalveameti lõplikku otsust.

18

(19)  Norra Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 15. jaanuari 2007. aasta kiri (toiming nr 406849), lk 5.

19

(20)  Ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamise eesmärgil on ettevõtja määratletud kui majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata selle õiguslikust seisundist, vt nt Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-41/90: Höfner ja Elser (EKL 1991, lk I-1979, punkt 21).

20

(21)  Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857).

21

vs

(22)  Edaspidi „komisjon”.

22

(23)  Edaspidi „Euroopa Kohus”.

23

(24)  Kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857), kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (EKL 2002, lk I-5163), kohtuasi C-457/00: Belgia vs. komisjon (EKL 2003, lk I-6931, punkt 57), vt ka kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-457/00, punkt 59.

24

vs

vs

vs

(25)  Parlamendile esitatud eelnõu nr 82 (2005–2006) lk 1.

25

(26)  Kohtuasi C-382/99: Madalmaad vs. komisjon, punkt 61; 22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-487/06 P, British Aggregates Association vs. komisjon, punkt 87.

26

vs

vs

(27)  Sarnase arutluskäigu kohta vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2006 kohta, punkt 40.

27

(28)  Vt komisjoni 26. aprilli 2006. aasta otsus K(2006) 1519 juhtumi N 142/2005 kohta, punkt 3.1.

28

(29)  Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2005 kohta, punkt 43.

29

(30)  Ibid. punkt 46–47.

30

Ibid

(31)  Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH (EKL 2001, lk I-8365, punkt 42) ning EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04: Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 77).

31

vs

(32)  Vt EFTA kohtu otsus liidetud kohtuasjades E-5/04, E-6/04 ja E-7/04 Fesil and Finnfjord jt vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 2005, lk 117, punkt 93), kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 44) ning kohtuasi C-66/02 Itaalia vs. komisjon (EKL 2005, lk I-10901, punkt 112).

32

vs.

vs

vs

(33)  Liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Įlava jt vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 72).

33

vs

(34)  Kohtuasi E-6/98: Norra valitsus vs. EFTA järelevalveamet (EFTA kohtu lahendid 1999, lk 74, punkt 58) ning kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671, punkt 11). Vt ka kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punkt 47) ja kohtuasi T-217/02: Ter Lembeek vs. komisjon (EKL 2006, lk II-4483, punkt 181).

34

vs

vs.

vs

vs

(35)  Vt näiteks suunised EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamise kohta lennundussektoris antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10. detsember 1994, lk 7, punkt III.3).

35

(36)  Edaspidi „2001. aasta suunised”.

36

(37)  Edaspidi „2008. aasta suunised”.

37

(38)  Vt kohtuasi T-288/97: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia vs. komisjon (EKL 2001, lk II-1169, punkt 72).

38

vs

(39)  Kohtuasi C-301/96: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2003, lk I-9919, punktid 66 ja 105).

39

vs

(40)  Kohtuasi C-730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk I-2671).

40

vs

(41)  Vt komisjoni 7. juuni 2005. aasta riigiabi tegevuskava (KOM(2005) 107, punkt 11).

41

(42)  Vt komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6630 juhtumi N 270/2005 kohta, punkt 67.

42

(43)  Norra Nafta- ja Energeetikaministeeriumi 15. jaanuari 2007. aasta kiri (toiming nr 406849), lk 5.

43

(44)  Näiteks vesiküttesüsteemidega ühendatud päikesepaneelide (kavaga hõlmatud küttesüsteem) ostjatele mõeldud Enova SFi suuniste kohaselt suudavad need süsteemid rahuldada ainult kuni 50 % kogu majapidamise küttevajadusest. Piisava hulga päikeseenergia saamisel suudavad päikesepaneelid toimida pidevalt ilma korrapärase järelevalveta, ning kui need toimivad, annavad nad tarbijale mugava, ehkki osalise alternatiivse kütteallika. Ostjatele mõeldud suunised on kättesaadavad Enova SFi veebilehel:

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1083.

(45)  Nii 2001. aasta kui 2008. aasta suunistes käsitletakse taastuvate energiaallikate jaoks antavat abi olukorras, kus abi puhul on tegemist teatava hüvitisega taastuvate energiaallikate majanduslikult vähem soodsa positsiooni eest võrreldes vähem keskkonnasäästlikumate energiaallikatega, vt 2001. aasta suuniste punktid 49–59 ja 2008. aasta suuniste punktid 48–50.

45

---