# Europeiska unionens L 7/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.007.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 7 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången11 januari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.007.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 7

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången11 januari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2011/3/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 februari 2010 om avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner (statligt stöd C 41/08 [f.d. NN 35/08])
  [delgivet med nr K(2010) 975]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/4/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 juli 2010 om det statliga stöd C 34/08 (f.d. N 170/08), som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Deutsche Solar AG
  [delgivet med nr K(2010) 4489]

   (
  1
  ) | 40 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2011/3/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 februari 2010 om avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner (statligt stöd C 41/08 [f.d. NN 35/08])
  [delgivet med nr K(2010) 975]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 975]

1

1

2011/4/EU

*

Kommissionens beslut av den 6 juli 2010 om det statliga stöd C 34/08 (f.d. N 170/08), som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Deutsche Solar AG
  [delgivet med nr K(2010) 4489]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 4489]

1

40

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/5/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 oktober 2009 om avskrivning av skatt på finansiellt mervärde vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag C 45/07 (f.d. NN 51/07, f.d. CP 9/07) som Spanien har genomfört
  [delgivet med nr K(2009) 8107]

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2011/5/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 oktober 2009 om avskrivning av skatt på finansiellt mervärde vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag C 45/07 (f.d. NN 51/07, f.d. CP 9/07) som Spanien har genomfört
  [delgivet med nr K(2009) 8107]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 8107]

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 11.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 februari 2010

om avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner (statligt stöd C 41/08 [f.d. NN 35/08])

[delgivet med nr K(2010) 975]

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/3/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Till följd av två klagomål och flera diskussioner mellan kommissionen och de två klagandena å ena sidan och mellan kommissionen och de danska myndigheterna å den andra beslutade kommissionen den 10 september 2008 att inleda ett formellt granskningsförfarande i föreliggande ärende och uppmanade den danska staten och de berörda parterna, genom att offentliggöra beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av två klagomål och flera diskussioner mellan kommissionen och de två klagandena å ena sidan och mellan kommissionen och de danska myndigheterna å den andra beslutade kommissionen den 10 september 2008 att inleda ett formellt granskningsförfarande i föreliggande ärende och uppmanade den danska staten och de berörda parterna, genom att offentliggöra beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), att inkomma med sina synpunkter.

| (2) | Kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande har delvis varit föremål för en ogiltighetstalan vid förstainstansrätten från en av klagandena. Denna talan avvisades genom förstainstansrättens beslut av den 25 november 2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande har delvis varit föremål för en ogiltighetstalan vid förstainstansrätten från en av klagandena. Denna talan avvisades genom förstainstansrättens beslut av den 25 november 2009 (4).

| (3) | Genom en skrivelse av den 17 december 2009 uppmanade kommissionen Danmark och de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter om den lämpliga rättsliga grunden för granskningen av föreliggande ärendes förenlighet med lagstiftningen, med hänsyn till ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (5). |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 17 december 2009 uppmanade kommissionen Danmark och de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter om den lämpliga rättsliga grunden för granskningen av föreliggande ärendes förenlighet med lagstiftningen, med hänsyn till ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (5).

2.   PRESENTATION AV STÖDMOTTAGAREN OCH KLAGANDENA

2.1   STÖDMOTTAGARE: DANSKE STATSBANER

2.1.1   DANMARKS TRADITIONELLA JÄRNVÄGSFÖRETAG

| (4) | Danske Statsbaner SV (DSB) är Danmarks traditionella järnvägsföretag. |
| --- | --- |

(4)

Danske Statsbaner SV (DSB) är Danmarks traditionella järnvägsföretag.

| (5) | DSB är helägt av den danska staten (6). DSB bedriver endast persontrafik på järnväg och tillhandahåller kringtjänster (7). DSB bedriver också verksamhet genom sina dotterbolag i bland annat Sverige, Norge och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

DSB är helägt av den danska staten (6). DSB bedriver endast persontrafik på järnväg och tillhandahåller kringtjänster (7). DSB bedriver också verksamhet genom sina dotterbolag i bland annat Sverige, Norge och Förenade kungariket.

| (6) | 1998 antog Folketinget en lag om åtskillnad mellan järnvägsinfrastrukturen och DSB:s järnvägstrafik (8). |
| --- | --- |

(6)

1998 antog Folketinget en lag om åtskillnad mellan järnvägsinfrastrukturen och DSB:s järnvägstrafik (8).

| (7) | 2008 hade DSB omkring 9 200 anställda. Dess omsättning under 2008 uppgick till omkring 9,85 miljarder danska kronor (1,32 miljarder euro). |
| --- | --- |

(7)

2008 hade DSB omkring 9 200 anställda. Dess omsättning under 2008 uppgick till omkring 9,85 miljarder danska kronor (1,32 miljarder euro).

2.1.2   ETABLERINGEN AV DET SJÄLVSTÄNDIGA OFFENTLIGA FÖRETAGET DSB

| (8) | 1999 omvandlades DSB till ett självständigt offentligt företag (9). |
| --- | --- |

(8)

1999 omvandlades DSB till ett självständigt offentligt företag (9).

| (9) | I samband med detta antogs en ny modell för företagets ekonomiska förvaltning. Företagets ingående balans upprättades utifrån en utvärdering av tillgångarna och skulderna. De danska myndigheterna har lämnat uppgifter om att DSB i detta avseende tagit del av en andra utvärdering av oberoende experter för samtliga betydande poster. |
| --- | --- |

(9)

I samband med detta antogs en ny modell för företagets ekonomiska förvaltning. Företagets ingående balans upprättades utifrån en utvärdering av tillgångarna och skulderna. De danska myndigheterna har lämnat uppgifter om att DSB i detta avseende tagit del av en andra utvärdering av oberoende experter för samtliga betydande poster.

| (10) | De danska myndigheterna har förklarat att DSB:s eget kapital fastställts genom en jämförelse med liknande företag med betydande fasta tillgångar. Företagets slutliga ingående balans baserades på en andel eget kapital på 36 procent och på ett startkapital. |
| --- | --- |

(10)

De danska myndigheterna har förklarat att DSB:s eget kapital fastställts genom en jämförelse med liknande företag med betydande fasta tillgångar. Företagets slutliga ingående balans baserades på en andel eget kapital på 36 procent och på ett startkapital.

| (11) | Det bör för övrigt noteras att den tillämpliga rättsliga ramen för DSB har kompletterats med redovisningsstandarder och nationella konkurrensriktlinjer enligt vilka företaget ska föra skilda räkenskaper för sina viktigaste verksamheter och korssubventionering ska undvikas. De avtalsenliga utbetalningarna till DSB enligt avtalen om allmän trafikplikt bokförs också separat från de övriga verksamheter som bedrivs på kommersiell grund. |
| --- | --- |

(11)

Det bör för övrigt noteras att den tillämpliga rättsliga ramen för DSB har kompletterats med redovisningsstandarder och nationella konkurrensriktlinjer enligt vilka företaget ska föra skilda räkenskaper för sina viktigaste verksamheter och korssubventionering ska undvikas. De avtalsenliga utbetalningarna till DSB enligt avtalen om allmän trafikplikt bokförs också separat från de övriga verksamheter som bedrivs på kommersiell grund.

| (12) | DSB:s räkenskaper är uppdelade per verksamhet och bygger på en dokumenterad metod för kostnadsberäkning enligt verksamhet med användning av fördelningsnycklar för kostnader och intäkter (10). |
| --- | --- |

(12)

DSB:s räkenskaper är uppdelade per verksamhet och bygger på en dokumenterad metod för kostnadsberäkning enligt verksamhet med användning av fördelningsnycklar för kostnader och intäkter (10).

2.1.3   FÖRETAGET DSB

i.   DSB S-tog A/S

| (13) | Företaget DSB omfattar även dotterbolaget DSB S-tog A/S, som till 100 procent ägs av DSB SV, som tillsammans driver all lokal järnvägstrafik i Storköpenhamn. |
| --- | --- |

(13)

Företaget DSB omfattar även dotterbolaget DSB S-tog A/S, som till 100 procent ägs av DSB SV, som tillsammans driver all lokal järnvägstrafik i Storköpenhamn.

| (14) | Skilda räkenskaper förs för DSB S-tog A/S och för DSB SV, eftersom företaget är självständigt. Likaså föreskrivs i DSB:s redovisningsbestämmelser att transaktioner mellan DSB och DSB S-tog A/S ska ske på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(14)

Skilda räkenskaper förs för DSB S-tog A/S och för DSB SV, eftersom företaget är självständigt. Likaså föreskrivs i DSB:s redovisningsbestämmelser att transaktioner mellan DSB och DSB S-tog A/S ska ske på marknadsvillkor.

| (15) | Det överskott som uppstår i dotterbolaget DSB S-tog A/S ska, efter skatt, räknas med i det konsoliderade resultatet för DSB SV. Den danska statens utdelningspolitik har fastställts i förhållande till moderbolaget DSB SV eftersom utdelningen betalas ut av det senare. |
| --- | --- |

(15)

Det överskott som uppstår i dotterbolaget DSB S-tog A/S ska, efter skatt, räknas med i det konsoliderade resultatet för DSB SV. Den danska statens utdelningspolitik har fastställts i förhållande till moderbolaget DSB SV eftersom utdelningen betalas ut av det senare.

ii.   Andra ägarförhållanden

| (16) | DSB äger 100 procent av DSB Sverige AB, DSB Norge och DSB UK Ltd AS, vars verksamhet såsom nämns ovan består i att bedriva persontrafik och tillhandahålla andra kringtjänster i Sverige, Norge och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(16)

DSB äger 100 procent av DSB Sverige AB, DSB Norge och DSB UK Ltd AS, vars verksamhet såsom nämns ovan består i att bedriva persontrafik och tillhandahålla andra kringtjänster i Sverige, Norge och Förenade kungariket.

| (17) | Dessutom äger DSB 60 procent av Roslagståg AB, som driver Roslagsbanan i Stockholmsregionen. DSB äger det privaträttsliga företaget BSD ApS, som ansvarar för skydd av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom äger DSB 60 procent av Roslagståg AB, som driver Roslagsbanan i Stockholmsregionen. DSB äger det privaträttsliga företaget BSD ApS, som ansvarar för skydd av immateriella rättigheter.

| (18) | Vidare äger DSB och DSB S-tog A/S gemensamt holdingföretaget DSB Rejsekort A/S, som äger 52 procent av Rejsekort A/S, som tillhandahåller elektroniska biljetter för kollektivtrafik. |
| --- | --- |

(18)

Vidare äger DSB och DSB S-tog A/S gemensamt holdingföretaget DSB Rejsekort A/S, som äger 52 procent av Rejsekort A/S, som tillhandahåller elektroniska biljetter för kollektivtrafik.

| (19) | DSB äger slutligen 100 procent av Kort & Godt, som är en butikskedja på järnvägsstationerna. |
| --- | --- |

(19)

DSB äger slutligen 100 procent av Kort & Godt, som är en butikskedja på järnvägsstationerna.

2.2   KLAGANDENA

2.2.1   DEN FÖRSTA KLAGANDEN

| (20) | Den första klaganden är Gråhundbus, som är ett privat företag för persontrafik med buss. |
| --- | --- |

(20)

Den första klaganden är Gråhundbus, som är ett privat företag för persontrafik med buss.

2.2.2   DEN ANDRA KLAGANDEN

| (21) | Den andra klaganden är Dansk Kollektiv Trafik, som är en yrkessammanslutning som företräder flera danska transportoperatörer (nedan kallad DKT). |
| --- | --- |

(21)

Den andra klaganden är Dansk Kollektiv Trafik, som är en yrkessammanslutning som företräder flera danska transportoperatörer (nedan kallad DKT).

3.   DETALJERAD BESKRIVNING AV AVTALEN OM TRAFIKTJÄNSTER PÅ GRUND AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT MELLAN DET DANSKA TRANSPORTMINISTERIET OCH DSB

3.1   DEN RÄTTSLIGA RAMEN FÖR AVTALEN OM TRAFIKTJÄNSTER PÅ GRUND AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT I DANMARK

| (22) | Fram till och med den 1 januari 2000 hade DSB monopol på persontrafiken på järnväg i Danmark. Därefter avskaffade den danska lagstiftaren detta monopol och införde två alternativa system för drift av persontrafik på järnväg (11):






  — | Å ena sidan, persontrafik på järnväg på kommersiell basis, utan någon ersättning från myndigheterna (”fri trafik”). |
| --- | --- | --- |

(22)

Fram till och med den 1 januari 2000 hade DSB monopol på persontrafiken på järnväg i Danmark. Därefter avskaffade den danska lagstiftaren detta monopol och införde två alternativa system för drift av persontrafik på järnväg (11):

—

Å ena sidan, persontrafik på järnväg på kommersiell basis, utan någon ersättning från myndigheterna (”fri trafik”).

| — | Å andra sidan trafik inom ramen för avtal om allmän trafikplikt med ersättning från myndigheterna (”allmän trafik”). |
| --- | --- |

—

Å andra sidan trafik inom ramen för avtal om allmän trafikplikt med ersättning från myndigheterna (”allmän trafik”).

| (23). | Enligt de danska myndigheterna drivs för närvarande ingen regelbunden persontrafik inom ramen för systemet med fri trafik. |
| --- | --- |

(23).

Enligt de danska myndigheterna drivs för närvarande ingen regelbunden persontrafik inom ramen för systemet med fri trafik.

| (24) | När det gäller avtal om allmän trafik omfattar den danska rättsliga ramen två typer av avtal:






  — | Avtal om allmän trafik som förhandlas fram direkt mellan de behöriga offentliga myndigheterna och operatören utan föregående anbudsinfordran. Transportministeriet är den behöriga myndigheten i Danmark för framförhandling av avtal om allmän trafikplikt som ingås genom direktupphandling, med undantag för trafik som bedrivs av vissa små regionala operatörer. |
| --- | --- | --- |

(24)

När det gäller avtal om allmän trafik omfattar den danska rättsliga ramen två typer av avtal:

—

Avtal om allmän trafik som förhandlas fram direkt mellan de behöriga offentliga myndigheterna och operatören utan föregående anbudsinfordran. Transportministeriet är den behöriga myndigheten i Danmark för framförhandling av avtal om allmän trafikplikt som ingås genom direktupphandling, med undantag för trafik som bedrivs av vissa små regionala operatörer.

| — | Avtal om allmän trafikplikt som har tilldelats efter ett upphandlingsförfarande. Den behöriga myndigheten för avtal om trafikplikt som har tilldelats genom upphandling är Trafikstyrelsen, som är en tillsynsmyndighet som inrättats av transportministeriet. |
| --- | --- |

—

Avtal om allmän trafikplikt som har tilldelats efter ett upphandlingsförfarande. Den behöriga myndigheten för avtal om trafikplikt som har tilldelats genom upphandling är Trafikstyrelsen, som är en tillsynsmyndighet som inrättats av transportministeriet.

| (25) | I detta sammanhang bedriver DSB persontrafik på fjärrtrafiklinjer och på regionala och lokala järnvägslinjer inom ramen för de avtal om allmän trafikplikt som har ingåtts genom direktupphandling med transportministeriet. |
| --- | --- |

(25)

I detta sammanhang bedriver DSB persontrafik på fjärrtrafiklinjer och på regionala och lokala järnvägslinjer inom ramen för de avtal om allmän trafikplikt som har ingåtts genom direktupphandling med transportministeriet.

| (26) | Vidare har tillämpningen av upphandlingsförfaranden gradvis ökat under årens lopp. 2002 tilldelades Arriva till exempel driften av en del av den regionala kollektivtrafiken i västra Danmark. 2007 tilldelades ett gemensamt företag bestående av DSB och First Group (DSB First) också en del av driften av den regionala kollektivtrafiken som allmän trafikplikt i östra Danmark och i södra Sverige, däribland de regionala transnationella kollektivtrafikförbindelserna. |
| --- | --- |

(26)

Vidare har tillämpningen av upphandlingsförfaranden gradvis ökat under årens lopp. 2002 tilldelades Arriva till exempel driften av en del av den regionala kollektivtrafiken i västra Danmark. 2007 tilldelades ett gemensamt företag bestående av DSB och First Group (DSB First) också en del av driften av den regionala kollektivtrafiken som allmän trafikplikt i östra Danmark och i södra Sverige, däribland de regionala transnationella kollektivtrafikförbindelserna.

| (27) | De danska myndigheterna har även tillkännagett att de avser att fler avtal ska omfattas av upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

(27)

De danska myndigheterna har även tillkännagett att de avser att fler avtal ska omfattas av upphandlingsförfaranden.

3.2   AVTALET OM TRAFIKTJÄNSTER PÅ GRUND AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT FÖR PERIODEN 2000–2004

| (28) | Detta avtal avser fjärrtrafik- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt fullgjord av DSB under perioden 2000–2004. |
| --- | --- |

(28)

Detta avtal avser fjärrtrafik- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt fullgjord av DSB under perioden 2000–2004.

| (29) | I avsnitt 1 föreskrivs att ”syftet med detta avtal är att främja en positiv utveckling av persontrafiken på järnväg med utgångspunkt i en sund ekonomi för det statliga danska järnvägsföretaget DSB”. |
| --- | --- |

(29)

I avsnitt 1 föreskrivs att ”syftet med detta avtal är att främja en positiv utveckling av persontrafiken på järnväg med utgångspunkt i en sund ekonomi för det statliga danska järnvägsföretaget DSB”.

| (30) | I de följande skälen sammanfattas de viktigaste bestämmelserna för analysen av detta avtal om allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(30)

I de följande skälen sammanfattas de viktigaste bestämmelserna för analysen av detta avtal om allmän trafikplikt.

3.2.1   AVTALETS INNEHÅLL (12)

| (31) | I artikel 3 fastställs avtalets tillämpningsområde. Avtalet avser drift av järnvägstrafik samt användartjänster. Avtalet omfattar inte allmän trafikplikt som följer av upphandling eller fri trafik, däribland varutransporter. |
| --- | --- |

(31)

I artikel 3 fastställs avtalets tillämpningsområde. Avtalet avser drift av järnvägstrafik samt användartjänster. Avtalet omfattar inte allmän trafikplikt som följer av upphandling eller fri trafik, däribland varutransporter.

| (32) | DSB:s trafiktjänster definieras i detalj i artikel 7 i avtalet. DSB är skyldigt att utföra en viss mängd tjänster (nedan kallade järnvägskilometer) under avtalets löptid.

  Antal järnvägskilometer under avtalets löptid











  År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Järnvägskilometer (miljoner) | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

(32)

DSB:s trafiktjänster definieras i detalj i artikel 7 i avtalet. DSB är skyldigt att utföra en viss mängd tjänster (nedan kallade järnvägskilometer) under avtalets löptid.

Antal järnvägskilometer under avtalets löptid

År

2000

2001

2002

2003

2004

Järnvägskilometer (miljoner)

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| (33) | I artikel 7.1 a fastställs en målsättning att producera 51 miljoner järnvägskilometer per år senast den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 7.1 a fastställs en målsättning att producera 51 miljoner järnvägskilometer per år senast den 1 januari 2006.

| (34) | I artikel 8 i avtalet klargörs dock att det danska transportministeriet kan besluta att genomföra en upphandling för en viss del av järnvägskilometrarna, vilket skulle leda till att avtalet upphör att gälla. Genom bestämmelserna i artikel 8 fastställs vilket rättsligt system som är tillämpligt för upphandlingarna. I bestämmelserna anges även konsekvenserna av detta, bland annat när det gäller minskad ersättning och den rullande materielen. |
| --- | --- |

(34)

I artikel 8 i avtalet klargörs dock att det danska transportministeriet kan besluta att genomföra en upphandling för en viss del av järnvägskilometrarna, vilket skulle leda till att avtalet upphör att gälla. Genom bestämmelserna i artikel 8 fastställs vilket rättsligt system som är tillämpligt för upphandlingarna. I bestämmelserna anges även konsekvenserna av detta, bland annat när det gäller minskad ersättning och den rullande materielen.

| (35) | I artikel 7 fastställs även regler för tidtabellerna och för trafikens turtäthet. Angående tidtabellerna föreskrivs i artikel 9 att dessa ska samordnas. Flera bestämmelser syftar till att se till att DSB inför ett sammanhängande kollektivtrafiksystem genom att möjliggöra samordning mellan bussar och tåg. |
| --- | --- |

(35)

I artikel 7 fastställs även regler för tidtabellerna och för trafikens turtäthet. Angående tidtabellerna föreskrivs i artikel 9 att dessa ska samordnas. Flera bestämmelser syftar till att se till att DSB inför ett sammanhängande kollektivtrafiksystem genom att möjliggöra samordning mellan bussar och tåg.

| (36) | Artikel 10 innehåller bestämmelser om användning och inköp av ny rullande materiel motsvarande ett totalt belopp på 5,6 miljarder danska kronor fram till och med 2006. Denna nya rullande materiel består i en ny modell av dieseltåg som kallas IC4. Dessa nya tågs tekniska egenskaper i fråga om hastighet, antal sittplatser eller bekvämlighetsnivå redovisas i artikel 10, liksom användarvillkoren för dessa tåg på vissa förbindelser. Dessa investeringar ersätts genom de nedan redovisade avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(36)

Artikel 10 innehåller bestämmelser om användning och inköp av ny rullande materiel motsvarande ett totalt belopp på 5,6 miljarder danska kronor fram till och med 2006. Denna nya rullande materiel består i en ny modell av dieseltåg som kallas IC4. Dessa nya tågs tekniska egenskaper i fråga om hastighet, antal sittplatser eller bekvämlighetsnivå redovisas i artikel 10, liksom användarvillkoren för dessa tåg på vissa förbindelser. Dessa investeringar ersätts genom de nedan redovisade avtalsenliga betalningarna.

| (37) | Övriga relevanta bestämmelser som bör nämnas är






  — | artikel 11, där villkor för infrastrukturen fastställs och där förbindelserna med Banedanmark definieras, |
| --- | --- | --- |

(37)

Övriga relevanta bestämmelser som bör nämnas är

—

artikel 11, där villkor för infrastrukturen fastställs och där förbindelserna med Banedanmark definieras,

| — | artikel 12, som innehåller bestämmelser om användartjänster, |
| --- | --- |

—

artikel 12, som innehåller bestämmelser om användartjänster,

| — | artikel 13, där sanktioner vid bristande punktlighet fastställs, och |
| --- | --- |

—

artikel 13, där sanktioner vid bristande punktlighet fastställs, och

| — | artikel 14, där villkor för fastställande av biljettpriser fastställs. |
| --- | --- |

—

artikel 14, där villkor för fastställande av biljettpriser fastställs.

3.2.2   AVTALSENLIGA BETALNINGAR

| (38) | DSB:s finansiella ersättning fastställs i artikel 4 i avtalet. |
| --- | --- |

(38)

DSB:s finansiella ersättning fastställs i artikel 4 i avtalet.

| (39) | Intäkterna från biljettförsäljningen tillfaller DSB. Dessutom utgår avtalsenlig betalning från det danska transportministeriet till DSB för de tjänster som avses i avtalet. |
| --- | --- |

(39)

Intäkterna från biljettförsäljningen tillfaller DSB. Dessutom utgår avtalsenlig betalning från det danska transportministeriet till DSB för de tjänster som avses i avtalet.

| (40) | De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

  Avtalsenliga betalningar 2000–2004











  År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miljoner) | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

(40)

De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

Avtalsenliga betalningar 2000–2004

År

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (miljoner)

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| (41) | Dessa betalningar justeras årligen efter nettoprisindexet. |
| --- | --- |

(41)

Dessa betalningar justeras årligen efter nettoprisindexet.

| (42) | Beloppet för de avtalsenliga betalningarna baseras på DSB:s preliminära tioårsbudget som antogs den 11 juni 1999 där DSB:s långsiktiga finansiella strategi fastställs. |
| --- | --- |

(42)

Beloppet för de avtalsenliga betalningarna baseras på DSB:s preliminära tioårsbudget som antogs den 11 juni 1999 där DSB:s långsiktiga finansiella strategi fastställs.

| (43) | I artikel 4 föreskrivs även vissa anpassningar i förhållande till genomförandet av det femåriga ramavtalet av den 26 november 1999 som är tillämpligt för järnvägstransportsektorn. Detta ramavtal har lett till antagandet av flera specifika tillägg till avtalet angående






  — | inköp och insättning av ny rullande materiel (artikel 10 i avtalet), |
| --- | --- | --- |

(43)

I artikel 4 föreskrivs även vissa anpassningar i förhållande till genomförandet av det femåriga ramavtalet av den 26 november 1999 som är tillämpligt för järnvägstransportsektorn. Detta ramavtal har lett till antagandet av flera specifika tillägg till avtalet angående

—

inköp och insättning av ny rullande materiel (artikel 10 i avtalet),

| — | pooler med lokaltåg och modernisering av järnvägsstationer, |
| --- | --- |

—

pooler med lokaltåg och modernisering av järnvägsstationer,

| — | kvalitetsförbättring på järnvägsförbindelsen Odense–Svendborg, och |
| --- | --- |

—

kvalitetsförbättring på järnvägsförbindelsen Odense–Svendborg, och

| — | ekonomiska incitament i syfte att främja en samhällsekonomiskt förnuftig trafik. |
| --- | --- |

—

ekonomiska incitament i syfte att främja en samhällsekonomiskt förnuftig trafik.

| (44) | De avtalsenliga betalningarna täcker avskrivningar och räntor för den rullande materiel som förvärvats i enlighet med artikel 10 i avtalet. De övriga tilläggen kan dock medföra en ökning av de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(44)

De avtalsenliga betalningarna täcker avskrivningar och räntor för den rullande materiel som förvärvats i enlighet med artikel 10 i avtalet. De övriga tilläggen kan dock medföra en ökning av de avtalsenliga betalningarna.

| (45) | Artikel 5 avser banavgifter. De avtalsenliga betalningarna omfattar DSB:s utgifter för betalning av banavgifterna för de tåg som omfattas av avtalet. I artikel 5 föreskrivs också en årlig justeringsmekanism för banavgifter. |
| --- | --- |

(45)

Artikel 5 avser banavgifter. De avtalsenliga betalningarna omfattar DSB:s utgifter för betalning av banavgifterna för de tåg som omfattas av avtalet. I artikel 5 föreskrivs också en årlig justeringsmekanism för banavgifter.

3.2.3   STADSTRAFIK

| (46) | Ett avtal har även ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB S-tog A/S om trafiken på huvudstadens elektriska järnvägsnät i form av allmän trafikplikt under perioden 2000–2004. |
| --- | --- |

(46)

Ett avtal har även ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB S-tog A/S om trafiken på huvudstadens elektriska järnvägsnät i form av allmän trafikplikt under perioden 2000–2004.

| (47) | Detta avtal följer samma modell och innehåller bestämmelser som är snarlika dem i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. I avtalet beskrivs i detalj den trafik i form av allmän trafikplikt som DSB S-tog A/S ska driva i huvudstadsområdet, och en skyldighet fastställs att genomföra en viss mängd trafik (mätt i järnvägskilometer) under avtalets löptid. Avtalet innehåller skyldigheter i fråga om tidtabellerna och trafikens turtäthet samt bestämmelser om användning och inköp av ny rullande materiel. |
| --- | --- |

(47)

Detta avtal följer samma modell och innehåller bestämmelser som är snarlika dem i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. I avtalet beskrivs i detalj den trafik i form av allmän trafikplikt som DSB S-tog A/S ska driva i huvudstadsområdet, och en skyldighet fastställs att genomföra en viss mängd trafik (mätt i järnvägskilometer) under avtalets löptid. Avtalet innehåller skyldigheter i fråga om tidtabellerna och trafikens turtäthet samt bestämmelser om användning och inköp av ny rullande materiel.

| (48) | Det ersättningssystem som införts i avtalet är även det identiskt med systemet i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. De avtalsenliga betalningarna har fastställts utifrån samma beräkningsgrunder (avkastning på eget kapital på 6 procent efter skatt). |
| --- | --- |

(48)

Det ersättningssystem som införts i avtalet är även det identiskt med systemet i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. De avtalsenliga betalningarna har fastställts utifrån samma beräkningsgrunder (avkastning på eget kapital på 6 procent efter skatt).

| (49) | De avtalsenliga betalningarna redovisas i tabellen nedan och omfattas av samma villkor som i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt:

  Avtalsenliga betalningar 2000–2004











  År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miljoner) | 547,2 | 701,9 | 855,7 | 1 016,6 | 1 127,3 |

(49)

De avtalsenliga betalningarna redovisas i tabellen nedan och omfattas av samma villkor som i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt:

Avtalsenliga betalningar 2000–2004

År

2000

2001

2002

2003

2004

DKK (miljoner)

547,2

701,9

855,7

1 016,6

1 127,3

3.3   AVTALET OM ALLMÄN TRAFIKPLIKT FÖR PERIODEN 2005–2014

| (50) | Det andra avtalet mellan det danska transportministeriet och DSB avser fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt under perioden 2005–2014. |
| --- | --- |

(50)

Det andra avtalet mellan det danska transportministeriet och DSB avser fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt under perioden 2005–2014.

| (51) | Avtalets syfte beskrivs i inledningen på följande sätt: ”Att införa en tydlig ram för utförandet av tjänster för att garantera staten bästa möjliga resultat i fråga om persontrafik på järnväg med hänsyn till de ekonomiska resurser som har avsatts för järnvägstrafiken samt att se till att DSB:s ekonomi är sund.” |
| --- | --- |

(51)

Avtalets syfte beskrivs i inledningen på följande sätt: ”Att införa en tydlig ram för utförandet av tjänster för att garantera staten bästa möjliga resultat i fråga om persontrafik på järnväg med hänsyn till de ekonomiska resurser som har avsatts för järnvägstrafiken samt att se till att DSB:s ekonomi är sund.”

3.3.1   AVTALETS INNEHÅLL (13)

| (52) | I artikel 1.1 fastställs avtalets tillämpningsområde. Artikeln avser de specifika sektioner av järnvägsnätet på vilka järnvägstrafik drivs i form av offentlig trafikplikt inom ramen för det framförhandlade avtalet. |
| --- | --- |

(52)

I artikel 1.1 fastställs avtalets tillämpningsområde. Artikeln avser de specifika sektioner av järnvägsnätet på vilka järnvägstrafik drivs i form av offentlig trafikplikt inom ramen för det framförhandlade avtalet.

| (53) | Det bör noteras att biljettintäkterna på två specifika förbindelser inte tillfaller DSB. Avtalet avser även internationella förbindelser med Tyskland och förbindelsen Köpenhamn–Ystad, som tidigare drevs som fri trafik. |
| --- | --- |

(53)

Det bör noteras att biljettintäkterna på två specifika förbindelser inte tillfaller DSB. Avtalet avser även internationella förbindelser med Tyskland och förbindelsen Köpenhamn–Ystad, som tidigare drevs som fri trafik.

| (54) | De trafiktjänster som DSB ska erbjuda redovisas i en trafikplan (antal tåg och tidsintervaller), en plan för tågens uppehåll (vilka stationer tågen betjänar) och en förbindelseplan (krav på tåganslutningar). Dessa tre planer redovisas i den första artikeln tillsammans med regler om sittplatskapaciteten, turtätheten, tillförlitligheten, kundtillfredsställelsen, driftsstörningar och andra särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

(54)

De trafiktjänster som DSB ska erbjuda redovisas i en trafikplan (antal tåg och tidsintervaller), en plan för tågens uppehåll (vilka stationer tågen betjänar) och en förbindelseplan (krav på tåganslutningar). Dessa tre planer redovisas i den första artikeln tillsammans med regler om sittplatskapaciteten, turtätheten, tillförlitligheten, kundtillfredsställelsen, driftsstörningar och andra särskilda omständigheter.

| (55) | I artikel 2 föreskrivs villkoren för fastställande av priser, däribland specifika bestämmelser för förbindelserna över Öresund. |
| --- | --- |

(55)

I artikel 2 föreskrivs villkoren för fastställande av priser, däribland specifika bestämmelser för förbindelserna över Öresund.

| (56) | Artikel 3 avser tillämpningsområdet för den berörda trafiken jämfört med den trafik som drivs som fri trafik. I artikel 3.3 anges i synnerhet att allmän trafikplikt kan utökas utöver de aktuella ramarna, dock utan någon ökning av de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(56)

Artikel 3 avser tillämpningsområdet för den berörda trafiken jämfört med den trafik som drivs som fri trafik. I artikel 3.3 anges i synnerhet att allmän trafikplikt kan utökas utöver de aktuella ramarna, dock utan någon ökning av de avtalsenliga betalningarna.

| (57) | I artikel 4 fastställs bestämmelser, ansvar och skyldigheter angående moderniseringen av järnvägsstationer. DSB ska utarbeta planer för modernisering av järnvägsstationer som ska inges till det danska transportministeriet för kännedom. |
| --- | --- |

(57)

I artikel 4 fastställs bestämmelser, ansvar och skyldigheter angående moderniseringen av järnvägsstationer. DSB ska utarbeta planer för modernisering av järnvägsstationer som ska inges till det danska transportministeriet för kännedom.

| (58) | I artikel 5 i avtalet förtecknas DSB:s specifika förpliktelser i fråga om driften av trafikverksamhet. Dessa förpliktelser rör bland annat information, inspektion av utrustning, skyldigheten att ställa den rullande materielen till operatörers förfogande vid anbudsinfordringar för vissa förbindelser eller vissa villkor för utfärdande av biljetter eller frikort för vissa passagerarkategorier. |
| --- | --- |

(58)

I artikel 5 i avtalet förtecknas DSB:s specifika förpliktelser i fråga om driften av trafikverksamhet. Dessa förpliktelser rör bland annat information, inspektion av utrustning, skyldigheten att ställa den rullande materielen till operatörers förfogande vid anbudsinfordringar för vissa förbindelser eller vissa villkor för utfärdande av biljetter eller frikort för vissa passagerarkategorier.

| (59) | Artikel 6 rör slutligen en möjlighet att anordna anbudsinfordringar för vissa förbindelser samt villkoren för detta och de därpå följande minskade avtalsenliga betalningarna för de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

(59)

Artikel 6 rör slutligen en möjlighet att anordna anbudsinfordringar för vissa förbindelser samt villkoren för detta och de därpå följande minskade avtalsenliga betalningarna för de berörda tjänsterna.

3.3.2   AVTALSENLIGA BETALNINGAR

| (60) | DSB:s ekonomiska ersättning fastställs i artikel 7 i avtalet. |
| --- | --- |

(60)

DSB:s ekonomiska ersättning fastställs i artikel 7 i avtalet.

| (61) | Intäkterna från biljettförsäljningen tillfaller i princip DSB (14). Dessutom erhåller DSB avtalsenlig betalning från det danska transportministeriet för de tjänster som avses i avtalet. |
| --- | --- |

(61)

Intäkterna från biljettförsäljningen tillfaller i princip DSB (14). Dessutom erhåller DSB avtalsenlig betalning från det danska transportministeriet för de tjänster som avses i avtalet.

| (62) | De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

  Avtalsenliga betalningar 2005–2014
















  År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miljoner) | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

(62)

De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

Avtalsenliga betalningar 2005–2014

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (miljoner)

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| (63) | Dessa betalningar är fasta och är inte föremål för automatiska justeringar om inte annat anges i avtalet. Betalningarna justeras dock årligen utifrån höjningen av det i finanslagen fastställda nettoprisindexet. |
| --- | --- |

(63)

Dessa betalningar är fasta och är inte föremål för automatiska justeringar om inte annat anges i avtalet. Betalningarna justeras dock årligen utifrån höjningen av det i finanslagen fastställda nettoprisindexet.

| (64) | I avtalet anges inte hur de avtalsenliga betalningsbeloppen beräknas. Det danska transportministeriet har angett att betalningarna är baserade på en tioårsbudget som bygger på beräkningar av kostnader och intäkter. |
| --- | --- |

(64)

I avtalet anges inte hur de avtalsenliga betalningsbeloppen beräknas. Det danska transportministeriet har angett att betalningarna är baserade på en tioårsbudget som bygger på beräkningar av kostnader och intäkter.

| (65) | De avtalsenliga betalningarna omfattar bland annat avskrivningar och räntor för den nya rullande materielen, enligt beskrivningen i nedanstående tabell:

  Avskrivningar av den nya rullande materielen 2005–2014
















  (DKK miljoner) |
| --- | --- |
| År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4 | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2 | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Lokaltåg | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

(65)

De avtalsenliga betalningarna omfattar bland annat avskrivningar och räntor för den nya rullande materielen, enligt beskrivningen i nedanstående tabell:

Avskrivningar av den nya rullande materielen 2005–2014

(DKK miljoner)

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Lokaltåg

15

44

74

89

89

| (66) | Leveransplanen för de årliga investeringarna i ny rullande materiel återges i tabellen nedan:

  Leverans av den nya rullande materielen















  År | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC4 | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2 | | 1 | 22 | | | | | | |
| Lokaltåg | | | | | | | 14 (15) | 14 (15) | 14 (15) |

(66)

Leveransplanen för de årliga investeringarna i ny rullande materiel återges i tabellen nedan:

Leverans av den nya rullande materielen

År

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4

1

31

44

7

IC2

1

22

Lokaltåg

14 (15)

14 (15)

14 (15)

| (67) | Ett flertal bestämmelser har införts i avtalet för att ta hänsyn till försenade leveranser av rullande materiel inom ramen för avtalet för perioden 2000–2004. |
| --- | --- |

(67)

Ett flertal bestämmelser har införts i avtalet för att ta hänsyn till försenade leveranser av rullande materiel inom ramen för avtalet för perioden 2000–2004.

| (68) | I artikel 7.1.2 föreskrivs möjligheten att årligen justera de avtalsenliga betalningarna med utgångspunkt i leveransen av den nya rullande materielen. Dessa justeringar får dock inte innebära att ersättningen till DSB höjs. Inga justeringar sker om minskningen underskrider 8 miljoner danska kronor. |
| --- | --- |

(68)

I artikel 7.1.2 föreskrivs möjligheten att årligen justera de avtalsenliga betalningarna med utgångspunkt i leveransen av den nya rullande materielen. Dessa justeringar får dock inte innebära att ersättningen till DSB höjs. Inga justeringar sker om minskningen underskrider 8 miljoner danska kronor.

3.3.3   STADSTRAFIK

| (69) | Det andra avtalet mellan det danska transportministeriet och DSB S-tog A/S avser fjärr- och regionaltrafik på huvudstadens elektriska järnvägsnät i form av allmän trafikplikt under perioden den 1 januari 2005 till den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(69)

Det andra avtalet mellan det danska transportministeriet och DSB S-tog A/S avser fjärr- och regionaltrafik på huvudstadens elektriska järnvägsnät i form av allmän trafikplikt under perioden den 1 januari 2005 till den 31 december 2014.

| (70) | Detta avtal bygger på ett system med bestämmelser som är snarlika dem i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. I avtalet föreskrivs förpliktelser för DSB S-tog A/S beträffande de berörda förbindelserna, trafiken, kapacitetskrav, regelbundenhet och tillförlitliga tjänster samt kundnöjdhet och driftsstörningar. I avtalet anges även villkor för fastställande av priser, modernisering av järnvägsstationer och rapportering. I avtalet anges slutligen påföljderna vid bristande förenlighet med avtalet. |
| --- | --- |

(70)

Detta avtal bygger på ett system med bestämmelser som är snarlika dem i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. I avtalet föreskrivs förpliktelser för DSB S-tog A/S beträffande de berörda förbindelserna, trafiken, kapacitetskrav, regelbundenhet och tillförlitliga tjänster samt kundnöjdhet och driftsstörningar. I avtalet anges även villkor för fastställande av priser, modernisering av järnvägsstationer och rapportering. I avtalet anges slutligen påföljderna vid bristande förenlighet med avtalet.

| (71) | Det ersättningssystem som införts i avtalet är även det identiskt med systemet i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. De avtalsenliga betalningarna har fastställts utifrån samma beräkningsgrunder (avkastning på eget kapital på 6 procent efter skatt). |
| --- | --- |

(71)

Det ersättningssystem som införts i avtalet är även det identiskt med systemet i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt. De avtalsenliga betalningarna har fastställts utifrån samma beräkningsgrunder (avkastning på eget kapital på 6 procent efter skatt).

| (72) | De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

  Avtalsenliga betalningar 2005–2014
















  År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DKK (miljoner) | 1 340 | 1 370 | 1 265 | 1 160 | 1 077 | 1 021 | 965 | 918 | 876 | 831 |

(72)

De avtalsenliga betalningarna redovisas i nedanstående tabell:

Avtalsenliga betalningar 2005–2014

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

DKK (miljoner)

1 340

1 370

1 265

1 160

1 077

1 021

965

918

876

831

| (73) | Liksom i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt innehåller detta avtal villkor för justering av dessa betalningar samt av de avtalsenliga betalningarna för avskrivning av den rullande materielen. |
| --- | --- |

(73)

Liksom i avtalet om fjärr- och regionaltrafik i form av allmän trafikplikt innehåller detta avtal villkor för justering av dessa betalningar samt av de avtalsenliga betalningarna för avskrivning av den rullande materielen.

4.   SKÄLEN TILL ANTAGANDET AV BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (74) | I sitt beslut om att inleda förfarandet framförde kommissionen tvivel på om ersättningen till DSB för tillhandahållande av allmänna trafiktjänster var förenlig med den inre marknaden. Kommissionen angav att syftet med förfarandet var att avgöra om de aktuella avtalen om allmän trafikplikt innebar att DSB beviljats statligt stöd och om de avtalsenliga betalningarna innebar en överkompensation av DSB:s kostnader för att tillhandahålla allmänna trafiktjänster enligt avtalen. |
| --- | --- |

(74)

I sitt beslut om att inleda förfarandet framförde kommissionen tvivel på om ersättningen till DSB för tillhandahållande av allmänna trafiktjänster var förenlig med den inre marknaden. Kommissionen angav att syftet med förfarandet var att avgöra om de aktuella avtalen om allmän trafikplikt innebar att DSB beviljats statligt stöd och om de avtalsenliga betalningarna innebar en överkompensation av DSB:s kostnader för att tillhandahålla allmänna trafiktjänster enligt avtalen.

| (75) | Kommissionen frågade sig i första hand om det förelåg en ekonomisk fördel för DSB. Kommissionen tillämpade i det hänseendet de kriterier som domstolen fastställt i Altmark-domen (16). |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen frågade sig i första hand om det förelåg en ekonomisk fördel för DSB. Kommissionen tillämpade i det hänseendet de kriterier som domstolen fastställt i Altmark-domen (16).

| (76) | Även om kommissionen ansåg att det stödmottagande företaget verkligen hade i uppdrag att genomföra en tydligt definierad allmän trafikplikt (skälen 69–76 i beslutet om att inleda förfarandet), ifrågasatte den om parametrar hade fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt utifrån vilka ersättningen beräknats för perioden 2009–2014 (skälen 77–80 i ovannämnda beslut). |
| --- | --- |

(76)

Även om kommissionen ansåg att det stödmottagande företaget verkligen hade i uppdrag att genomföra en tydligt definierad allmän trafikplikt (skälen 69–76 i beslutet om att inleda förfarandet), ifrågasatte den om parametrar hade fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt utifrån vilka ersättningen beräknats för perioden 2009–2014 (skälen 77–80 i ovannämnda beslut).

| (77) | Kommissionen ifrågasatte även om ersättningen inte var större än vad som var nödvändigt för att täcka alla eller delar av kostnaderna i samband med uppfyllandet av den allmänna trafikplikten, med hänsyn till de därmed erhållna intäkterna samt en rimlig vinst för genomförandet av den allmänna trafikplikten. Kommissionen ville i detta hänseende närmare granska DSB:s resultatöverskott (skälen 83–90 i beslutet om att inleda förfarandet), de försenade leveranserna av den rullande materielen (skälen 91–100 i ovannämnda beslut) och det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad (skälen 101–103 i ovannämnda beslut). |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen ifrågasatte även om ersättningen inte var större än vad som var nödvändigt för att täcka alla eller delar av kostnaderna i samband med uppfyllandet av den allmänna trafikplikten, med hänsyn till de därmed erhållna intäkterna samt en rimlig vinst för genomförandet av den allmänna trafikplikten. Kommissionen ville i detta hänseende närmare granska DSB:s resultatöverskott (skälen 83–90 i beslutet om att inleda förfarandet), de försenade leveranserna av den rullande materielen (skälen 91–100 i ovannämnda beslut) och det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad (skälen 101–103 i ovannämnda beslut).

| (78) | Kommissionen angav i övrigt att avtalen om allmän trafikplikt inte hade tilldelats genom ett upphandlingsförfarande. Den ifrågasatte därför om omfattningen av den nödvändiga ersättningen hade fastställts utifrån en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten (skälen 104–107 i ovannämnda beslut). |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen angav i övrigt att avtalen om allmän trafikplikt inte hade tilldelats genom ett upphandlingsförfarande. Den ifrågasatte därför om omfattningen av den nödvändiga ersättningen hade fastställts utifrån en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten (skälen 104–107 i ovannämnda beslut).

| (79) | Eftersom ersättningen för de allmänna trafiktjänsterna utgör statliga resurser och kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, har kommissionen uttryckt farhågor om att avtalen om allmän trafikplikt innebar statligt stöd till DSB. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom ersättningen för de allmänna trafiktjänsterna utgör statliga resurser och kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, har kommissionen uttryckt farhågor om att avtalen om allmän trafikplikt innebar statligt stöd till DSB.

| (80) | Därefter ifrågasatte kommissionen förenligheten hos avtalen om allmän trafikplikt med den inre marknaden på grundval av artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 (17). |
| --- | --- |

(80)

Därefter ifrågasatte kommissionen förenligheten hos avtalen om allmän trafikplikt med den inre marknaden på grundval av artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 (17).

| (81) | Kommissionen ifrågasatte även om ersättningsbeloppet, det vill säga det pris som den danska regeringen betalat, hade begränsats till vad som var nödvändigt för att täcka de kostnader som uppkommit i samband med fullgörandet av den allmänna trafikplikten, såsom angetts ovan i samband med bedömningen av huruvida det tredje kriterium som fastställts genom rättspraxisen beträffande Altmark-domen uppfyllts. Kommissionen ifrågasatte i synnerhet om den utdelning som den danska staten fått av DSB:s resultat samt minskningen av de årliga avtalsenliga betalningarna hade inneburit att en alltför hög ersättning undvikits (skälen 129 och 131 i ovannämnda beslut). |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen ifrågasatte även om ersättningsbeloppet, det vill säga det pris som den danska regeringen betalat, hade begränsats till vad som var nödvändigt för att täcka de kostnader som uppkommit i samband med fullgörandet av den allmänna trafikplikten, såsom angetts ovan i samband med bedömningen av huruvida det tredje kriterium som fastställts genom rättspraxisen beträffande Altmark-domen uppfyllts. Kommissionen ifrågasatte i synnerhet om den utdelning som den danska staten fått av DSB:s resultat samt minskningen av de årliga avtalsenliga betalningarna hade inneburit att en alltför hög ersättning undvikits (skälen 129 och 131 i ovannämnda beslut).

5.   DE DANSKA MYNDIGHETERNAS ARGUMENT EFTER INLEDANDET AV FÖRFARANDET

| (82) | I sin skrivelse av den 12 december 2008 angav de danska myndigheterna att de inom ramen för kommissionens tidigare förfrågningar om upplysningar redan hade lämnat de faktabaserade och juridiska uppgifter som krävdes för att kommissionen skulle kunna fastställa att de avtalsenliga betalningarna inte utgjorde ett statligt stöd eller åtminstone att ett eventuellt statligt stöd skulle vara förenligt med fördraget. De danska myndigheterna påminde också om de faktabaserade och juridiska uppgifter som lämnats till kommissionen. De vidareutvecklade dessutom de faktamässiga och juridiska uppgifterna i förtydligande syfte med hänsyn till senare uppkomna förhållanden och till kommissionens iakttagelser i dess beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(82)

I sin skrivelse av den 12 december 2008 angav de danska myndigheterna att de inom ramen för kommissionens tidigare förfrågningar om upplysningar redan hade lämnat de faktabaserade och juridiska uppgifter som krävdes för att kommissionen skulle kunna fastställa att de avtalsenliga betalningarna inte utgjorde ett statligt stöd eller åtminstone att ett eventuellt statligt stöd skulle vara förenligt med fördraget. De danska myndigheterna påminde också om de faktabaserade och juridiska uppgifter som lämnats till kommissionen. De vidareutvecklade dessutom de faktamässiga och juridiska uppgifterna i förtydligande syfte med hänsyn till senare uppkomna förhållanden och till kommissionens iakttagelser i dess beslut om att inleda förfarandet.

| (83) | De danska myndigheterna angav dessutom att de i princip instämde i kommissionens resonemang å ena sidan beträffande dess bedömning av huruvida det föreligger statligt stöd genom tillämpning av kriterierna i Altmark-domen och å andra sidan beträffande den rättsliga grund på vilken förenligheten med fördraget bedöms. |
| --- | --- |

(83)

De danska myndigheterna angav dessutom att de i princip instämde i kommissionens resonemang å ena sidan beträffande dess bedömning av huruvida det föreligger statligt stöd genom tillämpning av kriterierna i Altmark-domen och å andra sidan beträffande den rättsliga grund på vilken förenligheten med fördraget bedöms.

| (84) | De danska myndigheterna instämde däremot inte i kommissionens tolkning av domen i målet Danske Busvognmænd (även kallad Combus-domen) (18). Om avtalet om allmän trafikplikt innebar statligt stöd har kommissionen framhållit att den borde ha underrättats om detta. De danska myndigheterna ansåg däremot att om förordning (EEG) nr 1191/69 var tillämplig och den ersättning som föreskrivs i avtalet om allmän trafikplikt var förenlig med förordningen, var denna ersättning undantagen underrättelsekravet i enlighet med artikel 17.2 i förordning (EEG) nr 1191/69. |
| --- | --- |

(84)

De danska myndigheterna instämde däremot inte i kommissionens tolkning av domen i målet Danske Busvognmænd (även kallad Combus-domen) (18). Om avtalet om allmän trafikplikt innebar statligt stöd har kommissionen framhållit att den borde ha underrättats om detta. De danska myndigheterna ansåg däremot att om förordning (EEG) nr 1191/69 var tillämplig och den ersättning som föreskrivs i avtalet om allmän trafikplikt var förenlig med förordningen, var denna ersättning undantagen underrättelsekravet i enlighet med artikel 17.2 i förordning (EEG) nr 1191/69.

| (85) | Den danska staten var slutligen angelägen om att betona att det i aktuell rättspraxis, och särskilt i Europeiska domstolens dom T-289/03, BUPA, anges att de kriterier som fastställts i Altmark-domen ska tillämpas med beaktande av situationen i den berörda sektorn och att medlemsstaterna har stort utrymme för skönsmässig bedömning. |
| --- | --- |

(85)

Den danska staten var slutligen angelägen om att betona att det i aktuell rättspraxis, och särskilt i Europeiska domstolens dom T-289/03, BUPA, anges att de kriterier som fastställts i Altmark-domen ska tillämpas med beaktande av situationen i den berörda sektorn och att medlemsstaterna har stort utrymme för skönsmässig bedömning.

| (86) | De danska myndigheterna påpekade att kommissionen hade erkänt att det andra kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts beträffande den ersättning som betalats ut under perioden 1998–2008 men att den framförde tvivel angående perioden 2009–2014. |
| --- | --- |

(86)

De danska myndigheterna påpekade att kommissionen hade erkänt att det andra kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts beträffande den ersättning som betalats ut under perioden 1998–2008 men att den framförde tvivel angående perioden 2009–2014.

| (87) | De danska myndigheterna ansåg att dessa tvivel berodde på ett missförstånd, eftersom ersättningen, liksom under den föregående perioden, hade beräknats utifrån en tioårsbudget för perioden 2005–2014. |
| --- | --- |

(87)

De danska myndigheterna ansåg att dessa tvivel berodde på ett missförstånd, eftersom ersättningen, liksom under den föregående perioden, hade beräknats utifrån en tioårsbudget för perioden 2005–2014.

| (88) | De danska myndigheterna hade översänt denna budget till kommissionen och redogjort för prognoser och antaganden som tillämpats för att utarbeta denna budget, nämligen






  — | en allmän årlig inflation på 2,5 procent, |
| --- | --- | --- |

(88)

De danska myndigheterna hade översänt denna budget till kommissionen och redogjort för prognoser och antaganden som tillämpats för att utarbeta denna budget, nämligen

—

en allmän årlig inflation på 2,5 procent,

| — | en ökning av biljettpriset med 2,5 procent som motsvarar inflationen, |
| --- | --- |

—

en ökning av biljettpriset med 2,5 procent som motsvarar inflationen,

| — | en genomsnittlig årlig produktivitetsökning på 2,5 procent, |
| --- | --- |

—

en genomsnittlig årlig produktivitetsökning på 2,5 procent,

| — | en årlig räntesats på 5,15 procent, |
| --- | --- |

—

en årlig räntesats på 5,15 procent,

| — | en avkastning av eget kapital efter skatt på 6 procent, |
| --- | --- |

—

en avkastning av eget kapital efter skatt på 6 procent,

| — | genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor, |
| --- | --- |

—

genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor,

| — | en ökning med omkring 20 procent av antalet körda kilometer, |
| --- | --- |

—

en ökning med omkring 20 procent av antalet körda kilometer,

| — | en ökning med omkring 20 procent av antalet passagerare, |
| --- | --- |

—

en ökning med omkring 20 procent av antalet passagerare,

| — | befrielse från löneskatt för DSB:s personal. |
| --- | --- |

—

befrielse från löneskatt för DSB:s personal.

| (89) | Dessutom preciserade den danska staten att denna budget ursprungligen hade utarbetats på grundval av förpliktelserna i fråga om infrastrukturavgifter för 2003. De ändringar som gjorts beträffande dessa förpliktelser och den därpå följande minskningen av ersättningen till DSB införlivades under tiden i avtalet innan det undertecknades. Transportministeriet har redogjort närmare för innehållet i avtalet och för budgeten i lag nr 112 från 2004 och dessa uppgifter återges även i finanslagen. |
| --- | --- |

(89)

Dessutom preciserade den danska staten att denna budget ursprungligen hade utarbetats på grundval av förpliktelserna i fråga om infrastrukturavgifter för 2003. De ändringar som gjorts beträffande dessa förpliktelser och den därpå följande minskningen av ersättningen till DSB införlivades under tiden i avtalet innan det undertecknades. Transportministeriet har redogjort närmare för innehållet i avtalet och för budgeten i lag nr 112 från 2004 och dessa uppgifter återges även i finanslagen.

| (90) | De danska myndigheterna har lagt fram ytterligare argument och information om de tre aspekter om vilka kommissionen har framfört tvivel när det gäller risken för överkompensation. |
| --- | --- |

(90)

De danska myndigheterna har lagt fram ytterligare argument och information om de tre aspekter om vilka kommissionen har framfört tvivel när det gäller risken för överkompensation.

i.   DSB:s resultatförbättringar

| (91) | Till att börja med ansåg de danska myndigheterna att DSB:s resultatförbättring inte berodde på överkompensation. Enligt den danska staten var grunderna för beräkningen av ersättningen korrekta och resultatförbättringen berodde alltså inte på en eventuell överkompensation utan på andra omständigheter. |
| --- | --- |

(91)

Till att börja med ansåg de danska myndigheterna att DSB:s resultatförbättring inte berodde på överkompensation. Enligt den danska staten var grunderna för beräkningen av ersättningen korrekta och resultatförbättringen berodde alltså inte på en eventuell överkompensation utan på andra omständigheter.

| (92) | Den danska staten har lämnat en detaljerad analys av utvecklingen av DSB:s eget kapital som under perioden 1999–2004 ökade från 4,797 miljarder danska kronor till 7,701 miljarder danska kronor (en ökning på 2,852 miljarder danska kronor). Ökningen av det egna kapitalet beror på vissa omständigheter som inte hade beaktats vid utarbetandet av budgeten, bland annat en oväntat stark ökning av DSB:s effektivitet och på extraordinära högre intäkter bland annat på grund av försäljningen av fasta tillgångar. Den danska regeringen hade inte på ett skäligt sätt kunnat beakta dessa omständigheter vid utarbetandet av budgeten och således vid fastställandet av ersättningsbeloppet. |
| --- | --- |

(92)

Den danska staten har lämnat en detaljerad analys av utvecklingen av DSB:s eget kapital som under perioden 1999–2004 ökade från 4,797 miljarder danska kronor till 7,701 miljarder danska kronor (en ökning på 2,852 miljarder danska kronor). Ökningen av det egna kapitalet beror på vissa omständigheter som inte hade beaktats vid utarbetandet av budgeten, bland annat en oväntat stark ökning av DSB:s effektivitet och på extraordinära högre intäkter bland annat på grund av försäljningen av fasta tillgångar. Den danska regeringen hade inte på ett skäligt sätt kunnat beakta dessa omständigheter vid utarbetandet av budgeten och således vid fastställandet av ersättningsbeloppet.

| (93) | De danska myndigheterna förklarade att ökningen av det egna kapitalet emellertid inte berodde på alltför höga driftsbidrag från staten utan på fem andra faktorer, varav vissa varit oförutsedda:






  — | Å ena sidan var en mycket väsentlig del av ökningen av DSB:s eget kapital förutsatt i den budget som utarbetades vid företagets etablering (1,709 miljarder danska kronor). Av rättsakt nr 249/1999 framgår att det inledningsvis var en politisk och ekonomisk förutsättning i samband med omvandlingen av DSB till ett hållbart självständigt offentligt företag att DSB inom några år skulle nå en kapitaltäckningsgrad på minst 30 procent. Detta förhandsvillkor utgick från en ekonomisk bedömning av den nödvändiga kapitaltäckningsgraden för företag av DSB:s storlek. |
| --- | --- | --- |

(93)

De danska myndigheterna förklarade att ökningen av det egna kapitalet emellertid inte berodde på alltför höga driftsbidrag från staten utan på fem andra faktorer, varav vissa varit oförutsedda:

—

Å ena sidan var en mycket väsentlig del av ökningen av DSB:s eget kapital förutsatt i den budget som utarbetades vid företagets etablering (1,709 miljarder danska kronor). Av rättsakt nr 249/1999 framgår att det inledningsvis var en politisk och ekonomisk förutsättning i samband med omvandlingen av DSB till ett hållbart självständigt offentligt företag att DSB inom några år skulle nå en kapitaltäckningsgrad på minst 30 procent. Detta förhandsvillkor utgick från en ekonomisk bedömning av den nödvändiga kapitaltäckningsgraden för företag av DSB:s storlek.

| — | Utdelning betalades till staten i slutet av denna period år 2005 (736 miljoner danska kronor), vilket innebär att DSB alltså inte egentligen förfogade över detta egna kapital i slutet av 2004. |
| --- | --- |

—

Utdelning betalades till staten i slutet av denna period år 2005 (736 miljoner danska kronor), vilket innebär att DSB alltså inte egentligen förfogade över detta egna kapital i slutet av 2004.

| — | En del av ökningen av det egna kapitalet berodde på en ändrad redovisningspraxis under 1999 och 2001 i förhållande till de förhandsvillkor som ställdes i 1999 års budget (ökning av det egna kapitalet på 594 miljoner danska kronor). Denna ändring av redovisningspraxisen hade inte haft någon verklig driftsekonomisk betydelse för företaget och en korrigering är därför nödvändig. De danska myndigheterna betonade även att man, med korrigerade uppgifter med hänsyn till dessa redovisningsförändringar, kunde konstatera att utvecklingen av det egna kapitalet faktiskt varit negativ, med en minskning på 135 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

—

En del av ökningen av det egna kapitalet berodde på en ändrad redovisningspraxis under 1999 och 2001 i förhållande till de förhandsvillkor som ställdes i 1999 års budget (ökning av det egna kapitalet på 594 miljoner danska kronor). Denna ändring av redovisningspraxisen hade inte haft någon verklig driftsekonomisk betydelse för företaget och en korrigering är därför nödvändig. De danska myndigheterna betonade även att man, med korrigerade uppgifter med hänsyn till dessa redovisningsförändringar, kunde konstatera att utvecklingen av det egna kapitalet faktiskt varit negativ, med en minskning på 135 miljarder danska kronor.

| — | Skattesatsen för företag, som vid tidpunkten för den budget som utarbetades vid företagets etablering år 1999 uppgick till 32 procent, sänktes därefter (under åren 2002, 2003 och 2004) till 30 procent. Denna sänkning av skattesatsen medförde en oförutsedd vinst på 43 miljoner danska kronor under den berörda perioden. Utan denna effekt skulle en negativ effekt på det egna kapitalet på 178 miljoner danska kronor ha konstaterats. |
| --- | --- |

—

Skattesatsen för företag, som vid tidpunkten för den budget som utarbetades vid företagets etablering år 1999 uppgick till 32 procent, sänktes därefter (under åren 2002, 2003 och 2004) till 30 procent. Denna sänkning av skattesatsen medförde en oförutsedd vinst på 43 miljoner danska kronor under den berörda perioden. Utan denna effekt skulle en negativ effekt på det egna kapitalet på 178 miljoner danska kronor ha konstaterats.

| — | Minskningen av det egna kapitalet i den ingående balansen för 1999 uppgick till 36 miljoner danska kronor. |
| --- | --- |

—

Minskningen av det egna kapitalet i den ingående balansen för 1999 uppgick till 36 miljoner danska kronor.

| (94) | Dessa faktorer visade enligt den danska staten att ökningen av DSB:s eget kapital inte berodde på driftsbidrag från staten och borde relativiseras genom ovannämnda finansiella, redovisnings- och skattefaktorer. DSB hade alltså inte använt dessa statliga bidrag för att öka sitt eget kapital i en utsträckning som överskrider det belopp som fastställts i den budget som utarbetades vid företagets etablering. |
| --- | --- |

(94)

Dessa faktorer visade enligt den danska staten att ökningen av DSB:s eget kapital inte berodde på driftsbidrag från staten och borde relativiseras genom ovannämnda finansiella, redovisnings- och skattefaktorer. DSB hade alltså inte använt dessa statliga bidrag för att öka sitt eget kapital i en utsträckning som överskrider det belopp som fastställts i den budget som utarbetades vid företagets etablering.

| (95) | Beträffande det budgeterade driftsresultatet före utdelning betonade de danska myndigheterna att den konstaterade resultatförbättringen inte innebar att DSB hade överkompenserats. Resultatförbättringen berodde snarare på en mängd faktorer – med positiv eller negativ inverkan – som inte kunnat beaktas då ersättningsnivån fastställdes. |
| --- | --- |

(95)

Beträffande det budgeterade driftsresultatet före utdelning betonade de danska myndigheterna att den konstaterade resultatförbättringen inte innebar att DSB hade överkompenserats. Resultatförbättringen berodde snarare på en mängd faktorer – med positiv eller negativ inverkan – som inte kunnat beaktas då ersättningsnivån fastställdes.

| (96) | Den danska staten ansåg att dessa variationer i förhållande till den ursprungliga budgeten var oundvikliga för fleråriga avtal om fullgörandet av allmän trafikplikt. I dessa fall var det omöjligt att fastställa ersättningsbeloppet på ett sätt som gjorde det möjligt att efter en efterhandsutvärdering fastställa att det exakt motsvarat de verkliga kostnaderna, med avdrag för intäkterna och en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(96)

Den danska staten ansåg att dessa variationer i förhållande till den ursprungliga budgeten var oundvikliga för fleråriga avtal om fullgörandet av allmän trafikplikt. I dessa fall var det omöjligt att fastställa ersättningsbeloppet på ett sätt som gjorde det möjligt att efter en efterhandsutvärdering fastställa att det exakt motsvarat de verkliga kostnaderna, med avdrag för intäkterna och en rimlig vinst.

| (97) | Enligt de danska myndigheterna kan sådana förändringar, även då en allmän trafikplikt är resultatet av att ett avtal tilldelats genom en anbudsinfordran, uppstå på marknaden och i det berörda företagets verksamhet, som exempelvis att det faktiskt uppnådda resultatet inte motsvarar det resultat som det företag som har tilldelats avtalet hade förutsett vid avtalets ingående. |
| --- | --- |

(97)

Enligt de danska myndigheterna kan sådana förändringar, även då en allmän trafikplikt är resultatet av att ett avtal tilldelats genom en anbudsinfordran, uppstå på marknaden och i det berörda företagets verksamhet, som exempelvis att det faktiskt uppnådda resultatet inte motsvarar det resultat som det företag som har tilldelats avtalet hade förutsett vid avtalets ingående.

| (98) | Den danska staten ansåg att man inte kan använda oväntade resultatförbättringar eller resultatförsämringar på grund av denna typ av oförutsedda faktorer som argument för att fastställa att ersättningen beräknats på ett sätt som innebär att över- eller underkompensation har skett. |
| --- | --- |

(98)

Den danska staten ansåg att man inte kan använda oväntade resultatförbättringar eller resultatförsämringar på grund av denna typ av oförutsedda faktorer som argument för att fastställa att ersättningen beräknats på ett sätt som innebär att över- eller underkompensation har skett.

| (99) | I föreliggande fall berodde de konstaterade resultatförbättringarna på samtidig inverkan av flera faktorer, som exempelvis den allmänna konjunkturutvecklingen, utvecklingen på den berörda marknaden, produktivitetsvinster (till exempel genom minskade arbetskostnader eller tillgång till infrastruktur till följd av avyttring av lasttransportgrenen, minskade avskrivningar eller en förbättrad finansiell förvaltning). |
| --- | --- |

(99)

I föreliggande fall berodde de konstaterade resultatförbättringarna på samtidig inverkan av flera faktorer, som exempelvis den allmänna konjunkturutvecklingen, utvecklingen på den berörda marknaden, produktivitetsvinster (till exempel genom minskade arbetskostnader eller tillgång till infrastruktur till följd av avyttring av lasttransportgrenen, minskade avskrivningar eller en förbättrad finansiell förvaltning).

| (100) | Den danska staten ansåg även att de avtal som ingåtts mellan DSB utmärktes av att avtalsparterna hade enats om en betalning på grundval av vanliga marknadsekonomiska överväganden, eftersom betalningsnivån fastställts på ett sådant sätt att den täckte DSB:s utgifter, med hänsyn till de förväntade intäkterna och en rimlig vinst. Det faktum att DSB:s resultat i slutändan var bättre än förväntat i förhållande till budgeten innebar inte att det ersättningsbelopp som fastställts i avtalen varit för högt. |
| --- | --- |

(100)

Den danska staten ansåg även att de avtal som ingåtts mellan DSB utmärktes av att avtalsparterna hade enats om en betalning på grundval av vanliga marknadsekonomiska överväganden, eftersom betalningsnivån fastställts på ett sådant sätt att den täckte DSB:s utgifter, med hänsyn till de förväntade intäkterna och en rimlig vinst. Det faktum att DSB:s resultat i slutändan var bättre än förväntat i förhållande till budgeten innebar inte att det ersättningsbelopp som fastställts i avtalen varit för högt.

| (101) | De danska myndigheterna påpekade att även om det enligt dem inte hade skett någon överkompensation, hade risken för överkompensation hur som helst eliminerats tack vare den danska regeringens utdelningspolitik i finanslag nr 249/1999 och den därpå följande minskningen av ersättningen i det avtal som ingåtts med DSB. |
| --- | --- |

(101)

De danska myndigheterna påpekade att även om det enligt dem inte hade skett någon överkompensation, hade risken för överkompensation hur som helst eliminerats tack vare den danska regeringens utdelningspolitik i finanslag nr 249/1999 och den därpå följande minskningen av ersättningen i det avtal som ingåtts med DSB.

| (102) | Den danska staten ansåg sig genom sin utdelningspolitik ha försäkrat sig om att DSB inte ökade sitt eget kapital utöver den fastställda nivån och således inte över vad som var nödvändigt. Även om ingen bindande rättslig regel har fastställts har syftet med denna utdelningspolitik varit att förena följande två aspekter:






  — | De vanliga marknadsekonomiska överväganden som syftar till att fastställa vad som är ekonomiskt berättigat med tanke på företagets ekonomi |
| --- | --- | --- |

(102)

Den danska staten ansåg sig genom sin utdelningspolitik ha försäkrat sig om att DSB inte ökade sitt eget kapital utöver den fastställda nivån och således inte över vad som var nödvändigt. Även om ingen bindande rättslig regel har fastställts har syftet med denna utdelningspolitik varit att förena följande två aspekter:

—

De vanliga marknadsekonomiska överväganden som syftar till att fastställa vad som är ekonomiskt berättigat med tanke på företagets ekonomi

| — | Socioekonomiska eller konkurrensmässiga överväganden i relation till det egna kapitalets storlek och DSB:s driftsbidrag. |
| --- | --- |

—

Socioekonomiska eller konkurrensmässiga överväganden i relation till det egna kapitalets storlek och DSB:s driftsbidrag.

| (103) | De danska myndigheterna förtydligade att betalningarna av utdelning till staten måste användas för att korrigera storleken på DSB:s eget kapital under de år som följer på företagets etablering och som medel för att återbetala driftsöverskottet om det i fortsättningen skulle visa sig att DSB:s resultat verkligen var högre än beräknat. Denna princip följer av finanslag nr 249/1999. Utdelningen ska användas för att permanent reglera strukturen för DSB:s kapital och därigenom det reella nettodriftsbidraget. Enligt utdelningspolitiken ska DSB även uppmuntras att öka sin effektivitet eftersom utgångsläget var att utdelningen ska motsvara hälften av DSB:s överskott efter skatt. Denna ökade effektivitet skulle därmed i viss mån gynna DSB och skulle inte endast leda till en efterföljande återbetalning av driftsbidraget. |
| --- | --- |

(103)

De danska myndigheterna förtydligade att betalningarna av utdelning till staten måste användas för att korrigera storleken på DSB:s eget kapital under de år som följer på företagets etablering och som medel för att återbetala driftsöverskottet om det i fortsättningen skulle visa sig att DSB:s resultat verkligen var högre än beräknat. Denna princip följer av finanslag nr 249/1999. Utdelningen ska användas för att permanent reglera strukturen för DSB:s kapital och därigenom det reella nettodriftsbidraget. Enligt utdelningspolitiken ska DSB även uppmuntras att öka sin effektivitet eftersom utgångsläget var att utdelningen ska motsvara hälften av DSB:s överskott efter skatt. Denna ökade effektivitet skulle därmed i viss mån gynna DSB och skulle inte endast leda till en efterföljande återbetalning av driftsbidraget.

| (104) | De danska myndigheterna ansåg att detta var förenligt med de allmänna marknadsekonomiska överväganden enligt vilka det är möjligt att använda stimulansinstrument för att fastställa vad som lämpligen kan kallas en rimlig vinst, i enlighet med kommissionens rekommendationer (19). |
| --- | --- |

(104)

De danska myndigheterna ansåg att detta var förenligt med de allmänna marknadsekonomiska överväganden enligt vilka det är möjligt att använda stimulansinstrument för att fastställa vad som lämpligen kan kallas en rimlig vinst, i enlighet med kommissionens rekommendationer (19).

| (105) | Den danska staten angav att tillämpningen av denna utdelningspolitik under perioden 1999–2006, i samband med de tjänster som utförts under genomförandet av avtalen, hade lett till en betalning till staten på nära 3 miljarder danska kronor utöver det inledningsvis uppskattade beloppet. |
| --- | --- |

(105)

Den danska staten angav att tillämpningen av denna utdelningspolitik under perioden 1999–2006, i samband med de tjänster som utförts under genomförandet av avtalen, hade lett till en betalning till staten på nära 3 miljarder danska kronor utöver det inledningsvis uppskattade beloppet.

| (106) | Enligt de danska myndigheterna hade alltså utdelningspolitiken i praktiken fungerat som en ”återbetalningsmekanism” som gjort det möjligt att kompensera en eventuell överkompensation. De danska myndigheterna betonade att den del av DSB:s ersättning som hade återbetalats till staten i form av utdelning dessutom var något högre än skillnaden mellan det överskott som förutsetts i DSB:s budget och det faktiska överskottet. Utdelningspolitiken hade alltså därmed bidragit till att garantera att DSB inte kunde utnyttja statens driftsbidrag för att få en konkurrensfördel, exempelvis genom att öka sitt eget kapital utöver den förutsedda nivån eller genom att utnyttja det årliga överskottet. |
| --- | --- |

(106)

Enligt de danska myndigheterna hade alltså utdelningspolitiken i praktiken fungerat som en ”återbetalningsmekanism” som gjort det möjligt att kompensera en eventuell överkompensation. De danska myndigheterna betonade att den del av DSB:s ersättning som hade återbetalats till staten i form av utdelning dessutom var något högre än skillnaden mellan det överskott som förutsetts i DSB:s budget och det faktiska överskottet. Utdelningspolitiken hade alltså därmed bidragit till att garantera att DSB inte kunde utnyttja statens driftsbidrag för att få en konkurrensfördel, exempelvis genom att öka sitt eget kapital utöver den förutsedda nivån eller genom att utnyttja det årliga överskottet.

| (107) | Dessutom ansåg de danska myndigheterna att det var mycket svårt att fastställa avtalsregler om en korrigering av driftsbidraget i efterhand. Staten kunde däremot – tack vare utdelningspolitiken och i enlighet med den danska bolagsrätten – försäkra sig om att nettodriftsbidraget verkligen korrigerades, om årsresultatet skulle överskrida vad som förväntats eller vad som förutsetts vid ingåendet av avtalet. Enligt de danska myndigheterna var utdelning i praktiken därmed ett ovanligt effektivt instrument för att skydda sig mot överkompensation. |
| --- | --- |

(107)

Dessutom ansåg de danska myndigheterna att det var mycket svårt att fastställa avtalsregler om en korrigering av driftsbidraget i efterhand. Staten kunde däremot – tack vare utdelningspolitiken och i enlighet med den danska bolagsrätten – försäkra sig om att nettodriftsbidraget verkligen korrigerades, om årsresultatet skulle överskrida vad som förväntats eller vad som förutsetts vid ingåendet av avtalet. Enligt de danska myndigheterna var utdelning i praktiken därmed ett ovanligt effektivt instrument för att skydda sig mot överkompensation.

| (108) | För övrigt påpekade de danska myndigheterna att förstainstansrätten även fastställt att medlemsstaterna har ett visst utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om fastställandet av ersättningen när detta kräver en bedömning av komplexa ekonomiska omständigheter (20). De erinrade även om att gemenskapsrätten inte innehåller någon skyldighet att alltid genomföra en sänkning av nettodriftsbidraget på ett visst sätt, exempelvis genom tillämpning av avtalsenliga regler eller på liknande sätt. Enligt kriterierna i Altmark-domen är det viktiga att staten verkligen försäkrar sig om att det inte sker någon överkompensation. Det är dock medlemsstaternas uppgift att besluta hur detta ska ske i praktiken. |
| --- | --- |

(108)

För övrigt påpekade de danska myndigheterna att förstainstansrätten även fastställt att medlemsstaterna har ett visst utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om fastställandet av ersättningen när detta kräver en bedömning av komplexa ekonomiska omständigheter (20). De erinrade även om att gemenskapsrätten inte innehåller någon skyldighet att alltid genomföra en sänkning av nettodriftsbidraget på ett visst sätt, exempelvis genom tillämpning av avtalsenliga regler eller på liknande sätt. Enligt kriterierna i Altmark-domen är det viktiga att staten verkligen försäkrar sig om att det inte sker någon överkompensation. Det är dock medlemsstaternas uppgift att besluta hur detta ska ske i praktiken.

ii.   Försenade leveranser av rullande materiel

| (109) | Enligt de danska myndigheterna hade den försenade leveransen av tågen IC4 och IC2 inte gett DSB någon ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(109)

Enligt de danska myndigheterna hade den försenade leveransen av tågen IC4 och IC2 inte gett DSB någon ekonomisk fördel.

| (110) | De danska myndigheterna bekräftade att leveransen av de nya tågen IC4 och IC2, som beställdes före ingåendet av trafikavtalet för 2005–2014 och som skulle ha levererats från och med 2003, hade försenats på grund av tillverkaren (AnsaldoBreda). De danska myndigheterna angav att om leveransen skulle ha ägt rum enligt den beräknade tidsplanen skulle DSB ha tagit på sig kostnaderna för avskrivningen av och räntorna för tågen, som inte täcktes av de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(110)

De danska myndigheterna bekräftade att leveransen av de nya tågen IC4 och IC2, som beställdes före ingåendet av trafikavtalet för 2005–2014 och som skulle ha levererats från och med 2003, hade försenats på grund av tillverkaren (AnsaldoBreda). De danska myndigheterna angav att om leveransen skulle ha ägt rum enligt den beräknade tidsplanen skulle DSB ha tagit på sig kostnaderna för avskrivningen av och räntorna för tågen, som inte täcktes av de avtalsenliga betalningarna.

| (111) | Eftersom DSB inte stod för dessa utgifter minskades de avtalsenliga betalningarna inom ramen för trafikavtalet för 2005–2014. Det exakta beloppet för de utgifter som DSB hade besparats beräknades utifrån DSB:s faktiska lån och en avskrivningsperiod på 20 år, i enlighet med DSB:s redovisningspraxis (dvs. en besparing på 4 miljoner danska kronor för en försening på ett år för tåget IC4 och en besparing på 2,7 miljoner danska kronor för en försening på ett år för tåget IC2). |
| --- | --- |

(111)

Eftersom DSB inte stod för dessa utgifter minskades de avtalsenliga betalningarna inom ramen för trafikavtalet för 2005–2014. Det exakta beloppet för de utgifter som DSB hade besparats beräknades utifrån DSB:s faktiska lån och en avskrivningsperiod på 20 år, i enlighet med DSB:s redovisningspraxis (dvs. en besparing på 4 miljoner danska kronor för en försening på ett år för tåget IC4 och en besparing på 2,7 miljoner danska kronor för en försening på ett år för tåget IC2).

| (112) | Betalningarna till DSB minskades följaktligen inom ramen för avtalet med 645 miljoner danska kronor (252 miljoner danska kronor år 2005 och 393 miljoner danska kronor år 2006). |
| --- | --- |

(112)

Betalningarna till DSB minskades följaktligen inom ramen för avtalet med 645 miljoner danska kronor (252 miljoner danska kronor år 2005 och 393 miljoner danska kronor år 2006).

| (113) | Mot bakgrund av detta ansåg den danska staten att man inte kunde hävda att de försenade leveranserna av tågen IC4 och IC2 inom ramen för trafikavtalet för 2005–2014 hade inneburit att DSB hade överkompenserats. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av detta ansåg den danska staten att man inte kunde hävda att de försenade leveranserna av tågen IC4 och IC2 inom ramen för trafikavtalet för 2005–2014 hade inneburit att DSB hade överkompenserats.

| (114) | För att få tillgång till tillräckligt modern materiel har DSB sedan 2001 hyrt materiel inom ramen för tilläggsavtal som man tvingats förlänga efter 2006 på grund av avsevärda förseningar från leverantören, AnsaldoBreda (förlängning med ytterligare högst fyra år). |
| --- | --- |

(114)

För att få tillgång till tillräckligt modern materiel har DSB sedan 2001 hyrt materiel inom ramen för tilläggsavtal som man tvingats förlänga efter 2006 på grund av avsevärda förseningar från leverantören, AnsaldoBreda (förlängning med ytterligare högst fyra år).

| (115) | De danska myndigheterna klargjorde dels att den avtalsenliga betalningen till DSB i enlighet med det framförhandlade avtalet inte omfattade utgifter för insättning av tåg (avskrivningar och räntor) om dessa tåg inte skulle tas i bruk och dels att det i det framförhandlade avtalet inte föreskrevs någon skyldighet för DSB att ta i bruk ersättningsmateriel på de tidigare nämnda sträckorna. |
| --- | --- |

(115)

De danska myndigheterna klargjorde dels att den avtalsenliga betalningen till DSB i enlighet med det framförhandlade avtalet inte omfattade utgifter för insättning av tåg (avskrivningar och räntor) om dessa tåg inte skulle tas i bruk och dels att det i det framförhandlade avtalet inte föreskrevs någon skyldighet för DSB att ta i bruk ersättningsmateriel på de tidigare nämnda sträckorna.

| (116) | Enligt de danska myndigheterna påfördes DSB därmed inom ramen för tilläggsavtalen en extra allmän trafikplikt (insättning av modern ersättningsmateriel på vissa förbindelser) samtidigt som DSB enligt avtalen hade rätt till ersättning för hyrkostnaderna. |
| --- | --- |

(116)

Enligt de danska myndigheterna påfördes DSB därmed inom ramen för tilläggsavtalen en extra allmän trafikplikt (insättning av modern ersättningsmateriel på vissa förbindelser) samtidigt som DSB enligt avtalen hade rätt till ersättning för hyrkostnaderna.

| (117) | De danska myndigheterna ansåg att den positiva ekonomiska nettoeffekten på grund av förseningen berodde på att det i det inledande femårsavtalet, liksom i tilläggsavtalet för 2001–2004, inte föreskrevs några bestämmelser om minskad ersättning vid försenad leverans av IC4-tågen. Däremot innehåller det gällande trafikavtalet för 2005–2014 bestämmelser om minskad ersättning vid förseningar. |
| --- | --- |

(117)

De danska myndigheterna ansåg att den positiva ekonomiska nettoeffekten på grund av förseningen berodde på att det i det inledande femårsavtalet, liksom i tilläggsavtalet för 2001–2004, inte föreskrevs några bestämmelser om minskad ersättning vid försenad leverans av IC4-tågen. Däremot innehåller det gällande trafikavtalet för 2005–2014 bestämmelser om minskad ersättning vid förseningar.

| (118) | De danska myndigheterna uppskattade denna positiva nettoeffekt under perioden 2001–2004 till 104 miljoner danska kronor till följd av den försenade tågleveransen. Denna direkta effekt skulle dock inte täcka förseningens verkliga ekonomiska följder för DSB, som inte kunnat använda de nya tågen (underhåll av äldre tåg, skadat anseende, förlorade intäkter). |
| --- | --- |

(118)

De danska myndigheterna uppskattade denna positiva nettoeffekt under perioden 2001–2004 till 104 miljoner danska kronor till följd av den försenade tågleveransen. Denna direkta effekt skulle dock inte täcka förseningens verkliga ekonomiska följder för DSB, som inte kunnat använda de nya tågen (underhåll av äldre tåg, skadat anseende, förlorade intäkter).

| (119) | Dessutom angav den danska staten att DSB:s ersättning från AnsaldoBreda endast utgjorde en provisorisk ersättning för den ekonomiska förlusten på grund av den försenade tågleveransen. Vid leveransen kommer det slutgiltiga beloppet för den skada som DSB lidit att fastställas och det totala ersättningsbeloppet från AnsaldoBreda kommer att kunna fastställas. |
| --- | --- |

(119)

Dessutom angav den danska staten att DSB:s ersättning från AnsaldoBreda endast utgjorde en provisorisk ersättning för den ekonomiska förlusten på grund av den försenade tågleveransen. Vid leveransen kommer det slutgiltiga beloppet för den skada som DSB lidit att fastställas och det totala ersättningsbeloppet från AnsaldoBreda kommer att kunna fastställas.

| (120) | Enligt de danska myndigheterna skulle alltså denna ersättning exakt motsvara DSB:s ekonomiska förlust och skulle följaktligen inte ha någon effekt på DSB:s räkenskaper. Av samma skäl utgjorde nettoeffekten av ersättningen från AnsaldoBreda inte någon överkompensation för DSB. De försenade tågleveranserna hade alltså inte bidragit och skulle i framtiden inte bidra till att ge DSB en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(120)

Enligt de danska myndigheterna skulle alltså denna ersättning exakt motsvara DSB:s ekonomiska förlust och skulle följaktligen inte ha någon effekt på DSB:s räkenskaper. Av samma skäl utgjorde nettoeffekten av ersättningen från AnsaldoBreda inte någon överkompensation för DSB. De försenade tågleveranserna hade alltså inte bidragit och skulle i framtiden inte bidra till att ge DSB en ekonomisk fördel.

| (121) | Slutligen erinrade de danska myndigheterna om att den danska regeringens utdelningspolitik hur som helst innebar att alla eventuella positiva effekter av den ersättning som betalats till DSB skulle elimineras vid utdelning. |
| --- | --- |

(121)

Slutligen erinrade de danska myndigheterna om att den danska regeringens utdelningspolitik hur som helst innebar att alla eventuella positiva effekter av den ersättning som betalats till DSB skulle elimineras vid utdelning.

iii.   Det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad

| (122) | De danska myndigheterna klargjorde att det endast var DSB:s trafik på den aktuella förbindelsen under perioden 2005–2014 som låg till grund för ersättningen. |
| --- | --- |

(122)

De danska myndigheterna klargjorde att det endast var DSB:s trafik på den aktuella förbindelsen under perioden 2005–2014 som låg till grund för ersättningen.

| (123) | Tre perioder bör nämligen urskiljas för trafiken på denna förbindelse:






  — | Fram till 2002 bedrevs trafiken på denna förbindelse som ”fri trafik”, det vill säga på normala marknadsmässiga villkor utan statlig ersättning eller statliga förpliktelser. DSB skulle därför föra skilda räkenskaper för denna förbindelse som under en samlad period skulle skapa ett överskott, eftersom endast intäkter från denna förbindelse skulle räknas med. |
| --- | --- | --- |

(123)

Tre perioder bör nämligen urskiljas för trafiken på denna förbindelse:

—

Fram till 2002 bedrevs trafiken på denna förbindelse som ”fri trafik”, det vill säga på normala marknadsmässiga villkor utan statlig ersättning eller statliga förpliktelser. DSB skulle därför föra skilda räkenskaper för denna förbindelse som under en samlad period skulle skapa ett överskott, eftersom endast intäkter från denna förbindelse skulle räknas med.

| — | År 2002 beslutade DSB att upphöra att bedriva trafiken på förbindelsen som ”fri trafik” och ett framförhandlat avtal ingicks mellan transportministeriet och DSB för allmän trafik på förbindelsen som ”allmän trafik” från och med 2002 till och med den 31 december 2004. I gengäld föreskrevs i avtalet ingen separat eller kompletterande betalning till DSB för genomförandet av den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

—

År 2002 beslutade DSB att upphöra att bedriva trafiken på förbindelsen som ”fri trafik” och ett framförhandlat avtal ingicks mellan transportministeriet och DSB för allmän trafik på förbindelsen som ”allmän trafik” från och med 2002 till och med den 31 december 2004. I gengäld föreskrevs i avtalet ingen separat eller kompletterande betalning till DSB för genomförandet av den allmänna trafikplikten.

| — | Vid ingåendet av trafikavtalet för perioden 2005–2014 öppnades det en möjlighet för att ersättningen till DSB även kunde omfatta förbindelsen Köpenhamn–Ystad. |
| --- | --- |

—

Vid ingåendet av trafikavtalet för perioden 2005–2014 öppnades det en möjlighet för att ersättningen till DSB även kunde omfatta förbindelsen Köpenhamn–Ystad.

| (124) | Den danska staten klargjorde också att inga offentliga resurser hade betalats ut för trafiken på förbindelsen före 2005. |
| --- | --- |

(124)

Den danska staten klargjorde också att inga offentliga resurser hade betalats ut för trafiken på förbindelsen före 2005.

| (125) | Dessutom påminde de danska myndigheterna om att denna förbindelse uppvisade ett underskott när trafiken på förbindelsen bedrevs som fri trafik och att man inte kunde använda det faktum att en liten del av de faktiska intäkterna berodde på de indirekta konsekvenserna av att DSB börjat bedriva trafik på förbindelsen Köpenhamn–Ystad som argument för att DSB skulle ha fått en alltför hög ersättning. DSB skulle hur som helst naturligtvis ha haft rätt till en rimlig vinst i form av ersättning för det investerade kapitalet. De danska myndigheterna ansåg att detta inte var tillräckligt för att hävda att de faktiska intäkterna hade lett till att en alltför hög ersättning betalats ut till DSB, med hänsyn tagen till en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(125)

Dessutom påminde de danska myndigheterna om att denna förbindelse uppvisade ett underskott när trafiken på förbindelsen bedrevs som fri trafik och att man inte kunde använda det faktum att en liten del av de faktiska intäkterna berodde på de indirekta konsekvenserna av att DSB börjat bedriva trafik på förbindelsen Köpenhamn–Ystad som argument för att DSB skulle ha fått en alltför hög ersättning. DSB skulle hur som helst naturligtvis ha haft rätt till en rimlig vinst i form av ersättning för det investerade kapitalet. De danska myndigheterna ansåg att detta inte var tillräckligt för att hävda att de faktiska intäkterna hade lett till att en alltför hög ersättning betalats ut till DSB, med hänsyn tagen till en rimlig vinst.

| (126) | Beträffande DSB:s kostnader för biljettförsäljningen för färjeöverfarten mellan Ystad och Rønne, som är ankomsthamnen på Bornholm, har de danska myndigheterna översänt uppgifter om de avgifter som tillämpas av färjeföretaget Bornholmstrafikken. Enligt de danska myndigheterna framgår det av dessa uppgifter att samma avgifter tillämpas för DSB och Gråhundbus. |
| --- | --- |

(126)

Beträffande DSB:s kostnader för biljettförsäljningen för färjeöverfarten mellan Ystad och Rønne, som är ankomsthamnen på Bornholm, har de danska myndigheterna översänt uppgifter om de avgifter som tillämpas av färjeföretaget Bornholmstrafikken. Enligt de danska myndigheterna framgår det av dessa uppgifter att samma avgifter tillämpas för DSB och Gråhundbus.

| (127) | De danska myndigheterna har också lämnat uppgifter om driftsvillkoren för färjeförbindelsen Rønne–Ystad för Bornholmstrafikken A/S. På grundval av ett avtal som ingåtts med regeringen efter ett upphandlingsförfarande






  — | föreskrivs i avtalet mellan regeringen och Bornholmstrafikken en allmän skyldighet för Bornholmstrafikken att samordna sina avgångs- och ankomsttider med buss- och tågtidtabellerna på förbindelserna mellan Köpenhamn och Ystad, |
| --- | --- | --- |

(127)

De danska myndigheterna har också lämnat uppgifter om driftsvillkoren för färjeförbindelsen Rønne–Ystad för Bornholmstrafikken A/S. På grundval av ett avtal som ingåtts med regeringen efter ett upphandlingsförfarande

—

föreskrivs i avtalet mellan regeringen och Bornholmstrafikken en allmän skyldighet för Bornholmstrafikken att samordna sina avgångs- och ankomsttider med buss- och tågtidtabellerna på förbindelserna mellan Köpenhamn och Ystad,

| — | innehåller avtalet även bestämmelser enligt vilka Bornholmstrafikken ska bedriva ett biljettsamarbete med de buss- och tågoperatörer som under avtalets löptid bedriver tåg- och busstrafik på förbindelsen Köpenhamn–Ystad, så att resenärerna kan köpa en rabatterad och kombinerad färje- och buss-/tågbiljett, |
| --- | --- |

—

innehåller avtalet även bestämmelser enligt vilka Bornholmstrafikken ska bedriva ett biljettsamarbete med de buss- och tågoperatörer som under avtalets löptid bedriver tåg- och busstrafik på förbindelsen Köpenhamn–Ystad, så att resenärerna kan köpa en rabatterad och kombinerad färje- och buss-/tågbiljett,

| — | fastställs i avtalet ett tak för de avgifter som Bornholmstrafikken får ta ut, |
| --- | --- |

—

fastställs i avtalet ett tak för de avgifter som Bornholmstrafikken får ta ut,

| — | innehåller avtalet ingen annan bestämmelse om ett avgiftskrav eller om införande av rabatter, och regeringen får heller inte i efterhand införa nya krav i detta hänseende. |
| --- | --- |

—

innehåller avtalet ingen annan bestämmelse om ett avgiftskrav eller om införande av rabatter, och regeringen får heller inte i efterhand införa nya krav i detta hänseende.

| (128) | Enligt de danska myndigheterna kan regeringen därmed inte utöva något inflytande på driften av Bornholmstrafikken, förutom att se till att Bornholmstrafikken följer bestämmelserna i avtalet. Bornholmstrafikken tillämpar – och har under den berörda perioden sedan 2000 alltid tillämpat – samma priser för DSB och Gråhundbus, vilket därmed inte har inneburit någon fördel för DSB. |
| --- | --- |

(128)

Enligt de danska myndigheterna kan regeringen därmed inte utöva något inflytande på driften av Bornholmstrafikken, förutom att se till att Bornholmstrafikken följer bestämmelserna i avtalet. Bornholmstrafikken tillämpar – och har under den berörda perioden sedan 2000 alltid tillämpat – samma priser för DSB och Gråhundbus, vilket därmed inte har inneburit någon fördel för DSB.

| (129) | De danska myndigheterna angav dock att det enda pris som endast är tillämpningsbart för DSB är specialpriset för DSB Orange för överfarten över Stora Bält. Detta pris gäller en särskild DSB-biljett och är endast tillgängligt för kunder som köper en DSB Orange-biljett från Jylland till Bornholm. Enligt de danska myndigheterna beviljar Bornholmstrafikken en rabatt för denna särskilda biljettyp eftersom de vill locka fler kunder till Bornholm från Jylland. Denna särskilda rabatt har inte införts i avtalet mellan den danska staten och färjeoperatören. Rabatten är alltså resultatet av en kommersiell önskan att utöka kundkretsen på Jylland och att därmed utöka hela kundkretsen. |
| --- | --- |

(129)

De danska myndigheterna angav dock att det enda pris som endast är tillämpningsbart för DSB är specialpriset för DSB Orange för överfarten över Stora Bält. Detta pris gäller en särskild DSB-biljett och är endast tillgängligt för kunder som köper en DSB Orange-biljett från Jylland till Bornholm. Enligt de danska myndigheterna beviljar Bornholmstrafikken en rabatt för denna särskilda biljettyp eftersom de vill locka fler kunder till Bornholm från Jylland. Denna särskilda rabatt har inte införts i avtalet mellan den danska staten och färjeoperatören. Rabatten är alltså resultatet av en kommersiell önskan att utöka kundkretsen på Jylland och att därmed utöka hela kundkretsen.

| (130) | De danska myndigheterna ansåg i detta hänseende att det rörde sig om en allmän kommersiell åtgärd som bestod i att ge rabatt i syfte att utöka kundkretsen. De preciserade att Gråhundbus betjänar förbindelsen Köpenhamn–Ystad, och därmed inte trafikerar Stora Bält. Det är enligt de danska myndigheterna därmed uppenbart att rabatten på denna sträcka inte ingår i de priser som tillämpas för Gråhundbus. |
| --- | --- |

(130)

De danska myndigheterna ansåg i detta hänseende att det rörde sig om en allmän kommersiell åtgärd som bestod i att ge rabatt i syfte att utöka kundkretsen. De preciserade att Gråhundbus betjänar förbindelsen Köpenhamn–Ystad, och därmed inte trafikerar Stora Bält. Det är enligt de danska myndigheterna därmed uppenbart att rabatten på denna sträcka inte ingår i de priser som tillämpas för Gråhundbus.

| (131) | Enligt de danska myndigheterna ska detta erbjudande även endast ha berört omkring [...] (21) passagerare under perioden 2003–2008. Eftersom erbjudandet tillämpas på initiativ av operatörerna hade det kunnat tillämpas för de bussföretag som velat erbjuda samma tjänst. Enligt de danska myndigheterna tillämpas detta kommersiella erbjudande sedan 2009 inte längre. |
| --- | --- |

(131)

Enligt de danska myndigheterna ska detta erbjudande även endast ha berört omkring [...] (21) passagerare under perioden 2003–2008. Eftersom erbjudandet tillämpas på initiativ av operatörerna hade det kunnat tillämpas för de bussföretag som velat erbjuda samma tjänst. Enligt de danska myndigheterna tillämpas detta kommersiella erbjudande sedan 2009 inte längre.

| (132) | Den danska staten ansåg följaktligen att DSB inte hade gynnats på grund av driften av förbindelsen Köpenhamn–Ystad, vare sig i form av en överkompensation eller genom särskilt låga priser för färjeöverfarten Rønne–Ystad. |
| --- | --- |

(132)

Den danska staten ansåg följaktligen att DSB inte hade gynnats på grund av driften av förbindelsen Köpenhamn–Ystad, vare sig i form av en överkompensation eller genom särskilt låga priser för färjeöverfarten Rønne–Ystad.

| (133) | När det gäller huruvida ersättningen fastställts på grundval av en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag, ansåg de danska myndigheterna att alla nödvändiga och i praktiken genomförbara analyser gjorts inom ramen för DSB:s etablering som ett självständigt företag. |
| --- | --- |

(133)

När det gäller huruvida ersättningen fastställts på grundval av en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag, ansåg de danska myndigheterna att alla nödvändiga och i praktiken genomförbara analyser gjorts inom ramen för DSB:s etablering som ett självständigt företag.

| (134) | De påpekade även att åtskillnaden mellan DSB och staten skedde med utgångspunkt i Bernsteinrapporten, som innehöll en detaljerad analys av möjligheterna att öka DSB:s effektivitet (22) och som senare genomfördes 1996 inom ramen för en omfattande omstruktureringsplan. Dessa åtgärder syftade till att öka DSB:s kommersiella effektivitet och till att öka dess produktivitet med 32 procent. |
| --- | --- |

(134)

De påpekade även att åtskillnaden mellan DSB och staten skedde med utgångspunkt i Bernsteinrapporten, som innehöll en detaljerad analys av möjligheterna att öka DSB:s effektivitet (22) och som senare genomfördes 1996 inom ramen för en omfattande omstruktureringsplan. Dessa åtgärder syftade till att öka DSB:s kommersiella effektivitet och till att öka dess produktivitet med 32 procent.

| (135) | Inom ramen för DSB:s etablering utarbetade de danska myndigheterna en tioårsbudget med utgångspunkt i flera inbyggda förutsättningar, bland annat en ökad produktivitet, utifrån vilken DSB:s driftsbidrag för perioden 1999–2004 fastställdes. |
| --- | --- |

(135)

Inom ramen för DSB:s etablering utarbetade de danska myndigheterna en tioårsbudget med utgångspunkt i flera inbyggda förutsättningar, bland annat en ökad produktivitet, utifrån vilken DSB:s driftsbidrag för perioden 1999–2004 fastställdes.

| (136) | Denna budget, som infördes i lag nr 249 av den 11 juni 1999, utgick från en förväntad avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent, vilket enligt de danska myndigheterna utgjorde en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(136)

Denna budget, som infördes i lag nr 249 av den 11 juni 1999, utgick från en förväntad avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent, vilket enligt de danska myndigheterna utgjorde en rimlig vinst.

| (137) | Enligt de danska myndigheterna var därför driftsbidraget resultatet av en allmän uppskattning av kostnaderna, intäkterna och en rimlig vinst, som gjorts mot bakgrund av faktorer som fanns tillgängliga 1999 och i enlighet med de marknadsekonomiska principerna. Upprättandet av tioårsbudgeten, samt den därpå följande beräkningen av de avtalsenliga betalningarna till DSB, ska därmed ha skett i enlighet med det fjärde kriteriet i Altmark-domen. |
| --- | --- |

(137)

Enligt de danska myndigheterna var därför driftsbidraget resultatet av en allmän uppskattning av kostnaderna, intäkterna och en rimlig vinst, som gjorts mot bakgrund av faktorer som fanns tillgängliga 1999 och i enlighet med de marknadsekonomiska principerna. Upprättandet av tioårsbudgeten, samt den därpå följande beräkningen av de avtalsenliga betalningarna till DSB, ska därmed ha skett i enlighet med det fjärde kriteriet i Altmark-domen.

| (138) | Dessutom erinrade de danska myndigheterna om unionens rättspraxis (23) och betonade svårigheterna att i detta fall göra en konkret jämförelse med någon annan operatör. |
| --- | --- |

(138)

Dessutom erinrade de danska myndigheterna om unionens rättspraxis (23) och betonade svårigheterna att i detta fall göra en konkret jämförelse med någon annan operatör.

| (139) | Om kommissionen ändå skulle fastslå att statligt stöd beviljats DSB, ansåg de danska myndigheterna att denna ersättning likväl var förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(139)

Om kommissionen ändå skulle fastslå att statligt stöd beviljats DSB, ansåg de danska myndigheterna att denna ersättning likväl var förenlig med den inre marknaden.

| (140) | De danska myndigheterna ansåg att det i samband med ingåendet av de framförhandlade avtalen gjorts så noggranna analyser och beräkningar som i praktiken var möjligt för att garantera en korrekt beräkning av ersättningen. |
| --- | --- |

(140)

De danska myndigheterna ansåg att det i samband med ingåendet av de framförhandlade avtalen gjorts så noggranna analyser och beräkningar som i praktiken var möjligt för att garantera en korrekt beräkning av ersättningen.

| (141) | De danska myndigheterna instämde i det resonemang i kommissionens beslut om att inleda förfarandet enligt vilket ersättningen i detta fall kunde anses vara förenlig med den inre marknaden eftersom det tredje kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(141)

De danska myndigheterna instämde i det resonemang i kommissionens beslut om att inleda förfarandet enligt vilket ersättningen i detta fall kunde anses vara förenlig med den inre marknaden eftersom det tredje kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts.

| (142) | Såsom anges ovan ansåg de danska myndigheterna att allt som rimligen kunde krävas för att garantera att DSB inte skulle överkompenseras hade gjorts och att det åtminstone vore lämpligt att fastslå att den avtalsenliga betalningen till DSB enligt de framförhandlade avtalen utgör ett stöd som är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(142)

Såsom anges ovan ansåg de danska myndigheterna att allt som rimligen kunde krävas för att garantera att DSB inte skulle överkompenseras hade gjorts och att det åtminstone vore lämpligt att fastslå att den avtalsenliga betalningen till DSB enligt de framförhandlade avtalen utgör ett stöd som är förenligt med den inre marknaden.

| (143) | Däremot delade de danska myndigheterna, såsom anges ovan, inte kommissionens åsikt om distinktionen mellan avtal om allmän trafik och allmän trafikplikt och stödets laglighet. De ansåg i detta fall att om DSB fått statligt stöd var företaget inte skyldigt att anmäla detta. Om kommissionen skulle stå fast vid sitt resonemang skulle det i praktiken innebära en grundläggande och omotiverad skillnad när det gäller huruvida en medlemsstat som påför ett helt statsägt företag en allmän trafikplikt redogör för tjänsternas omfattning, kvalitet och pris i ett avtal eller inte. |
| --- | --- |

(143)

Däremot delade de danska myndigheterna, såsom anges ovan, inte kommissionens åsikt om distinktionen mellan avtal om allmän trafik och allmän trafikplikt och stödets laglighet. De ansåg i detta fall att om DSB fått statligt stöd var företaget inte skyldigt att anmäla detta. Om kommissionen skulle stå fast vid sitt resonemang skulle det i praktiken innebära en grundläggande och omotiverad skillnad när det gäller huruvida en medlemsstat som påför ett helt statsägt företag en allmän trafikplikt redogör för tjänsternas omfattning, kvalitet och pris i ett avtal eller inte.

| (144) | Med tanke på det ovannämnda ansåg de danska myndigheterna att det inte fanns något skäl att kräva en återbetalning av det statliga stöd som skulle kunna anses vara oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(144)

Med tanke på det ovannämnda ansåg de danska myndigheterna att det inte fanns något skäl att kräva en återbetalning av det statliga stöd som skulle kunna anses vara oförenligt med den inre marknaden.

| (145) | De danska myndigheterna konstaterade utifrån uppgifterna om den planerade befrielsen från löneskatt att kommissionen inte hade granskat denna skatt i det aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

(145)

De danska myndigheterna konstaterade utifrån uppgifterna om den planerade befrielsen från löneskatt att kommissionen inte hade granskat denna skatt i det aktuella förfarandet.

| (146) | De danska myndigheterna klargjorde för alla eventualiteter att ändringarna av löneskatten infördes genom lag nr 526 av den 25 juni 2008 och att de trädde i kraft den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

(146)

De danska myndigheterna klargjorde för alla eventualiteter att ändringarna av löneskatten infördes genom lag nr 526 av den 25 juni 2008 och att de trädde i kraft den 1 januari 2009.

| (147) | De danska myndigheterna angav i en skrivelse av den 8 januari 2010 att de inte hade några särskilda synpunkter på kommissionens fastställande av den tillämpliga rättsliga grunden (förordning (EEG) nr 1191/69 eller förordning (EG) nr 1370/2007). |
| --- | --- |

(147)

De danska myndigheterna angav i en skrivelse av den 8 januari 2010 att de inte hade några särskilda synpunkter på kommissionens fastställande av den tillämpliga rättsliga grunden (förordning (EEG) nr 1191/69 eller förordning (EG) nr 1370/2007).

6.   DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER EFTER INLEDANDET AV FÖRFARANDET

| (148) | Synpunkter har lämnats av DSB, det aktuella stödmottagande företaget, och av DKT, den andra klaganden. Det bör framhållas att Gråhundbus, den första klaganden, inte har lämnat några synpunkter. |
| --- | --- |

(148)

Synpunkter har lämnats av DSB, det aktuella stödmottagande företaget, och av DKT, den andra klaganden. Det bör framhållas att Gråhundbus, den första klaganden, inte har lämnat några synpunkter.

6.1   DSB:s SYNPUNKTER

| (149) | I en skrivelse av den 30 december 2008 lämnade DSB sina synpunkter om kommissionens beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(149)

I en skrivelse av den 30 december 2008 lämnade DSB sina synpunkter om kommissionens beslut om att inleda förfarandet.

| (150) | DSB angav att de helt delade de danska myndigheternas synpunkter och endast hade granskat om kommissionen kunde kräva att stödet skulle återbetalas om den skulle fastslå att avtalen om allmän trafikplikt utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(150)

DSB angav att de helt delade de danska myndigheternas synpunkter och endast hade granskat om kommissionen kunde kräva att stödet skulle återbetalas om den skulle fastslå att avtalen om allmän trafikplikt utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

| (151) | DSB ansåg att återbetalningen av ett sådant stöd i detta fall skulle strida mot principen om berättigade förväntningar, vilket därmed skulle strida mot tillämpningen av artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (24). |
| --- | --- |

(151)

DSB ansåg att återbetalningen av ett sådant stöd i detta fall skulle strida mot principen om berättigade förväntningar, vilket därmed skulle strida mot tillämpningen av artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (24).

| (152) | För det första ansåg DSB att företaget kunde ha en berättigad förväntning om att de avtalsenliga betalningarna från den danska regeringen inom ramen för de fem- och tioåriga avtalen inte utgjorde statligt stöd. DSB ansåg att det var oklart hur det borde kontrolleras om det föreligger statligt stöd på området för landtransporter. |
| --- | --- |

(152)

För det första ansåg DSB att företaget kunde ha en berättigad förväntning om att de avtalsenliga betalningarna från den danska regeringen inom ramen för de fem- och tioåriga avtalen inte utgjorde statligt stöd. DSB ansåg att det var oklart hur det borde kontrolleras om det föreligger statligt stöd på området för landtransporter.

| (153) | För övrigt ansåg DSB att bedömningen av huruvida DSB beviljats en fördel av regeringen borde utgå från den tidpunkt då transaktionen ägt rum. Det faktum att det kan finnas vissa oklarheter beträffande kostnaderna för tjänsterna och eventuella andra intäktskällor innebär inte att staten inte skulle kunna ingå ett avtal till ett pris som fastställts på marknadsmässiga villkor. Enligt DSB omfattar alla avtal i allmänhet en osäkerhet och i normala avtalsförbindelser bär företaget denna risk. Ett system där DSB ensamt bär risken för oväntade fluktueringar i fråga om biljettförsäljning eller kostnader är det bästa sättet att motivera DSB att vilja förbättra sina tjänster och locka fler resenärer (25), vilket skulle göra det möjligt för staten att på bästa sätt värdera sina avtalsenliga betalningar till DSB och att föra över risken på DSB vid ett sämre resultat till exempel på grund av dålig förvaltning eller minskade intäkter. DSB ansåg också att staten, då de båda avtalen ingicks, därmed hade agerat som rationell investerare genom att optimera sina möjligheter att få bästa möjliga avkastning av de nämnda avtalen. |
| --- | --- |

(153)

För övrigt ansåg DSB att bedömningen av huruvida DSB beviljats en fördel av regeringen borde utgå från den tidpunkt då transaktionen ägt rum. Det faktum att det kan finnas vissa oklarheter beträffande kostnaderna för tjänsterna och eventuella andra intäktskällor innebär inte att staten inte skulle kunna ingå ett avtal till ett pris som fastställts på marknadsmässiga villkor. Enligt DSB omfattar alla avtal i allmänhet en osäkerhet och i normala avtalsförbindelser bär företaget denna risk. Ett system där DSB ensamt bär risken för oväntade fluktueringar i fråga om biljettförsäljning eller kostnader är det bästa sättet att motivera DSB att vilja förbättra sina tjänster och locka fler resenärer (25), vilket skulle göra det möjligt för staten att på bästa sätt värdera sina avtalsenliga betalningar till DSB och att föra över risken på DSB vid ett sämre resultat till exempel på grund av dålig förvaltning eller minskade intäkter. DSB ansåg också att staten, då de båda avtalen ingicks, därmed hade agerat som rationell investerare genom att optimera sina möjligheter att få bästa möjliga avkastning av de nämnda avtalen.

| (154) | För det andra ansåg sig DSB ha haft skäl för att ha berättigade förväntningar om att de avtalsenliga betalningarna hur som helst uppfyllde kriterierna i förordning (EEG) nr 1191/69 och omfattades av ett gruppundantag i enlighet med denna förordning. DSB ifrågasatte kommissionens tolkning av artikel 14 i förordningen. |
| --- | --- |

(154)

För det andra ansåg sig DSB ha haft skäl för att ha berättigade förväntningar om att de avtalsenliga betalningarna hur som helst uppfyllde kriterierna i förordning (EEG) nr 1191/69 och omfattades av ett gruppundantag i enlighet med denna förordning. DSB ifrågasatte kommissionens tolkning av artikel 14 i förordningen.

| (155) | DSB erinrade om att avsnitt V i förordningen – som inte innehåller några bestämmelser om ersättningsbeloppen – strider mot avsnitten II–IV i samma förordning, som innehåller detaljerade bestämmelser om ersättningsbeloppet för den allmänna trafikplikten. Enligt DSB syftade förordningen till att bemöta strävan att garantera operatörerna en rimlig ersättning. När det gäller frivilliga åtaganden skiljer sig situationen helt åt för de transportörer som har ingått avtal om allmän trafik jämfört med de operatörer för vilka staten unilateralt påfört en allmän trafikplikt, vilket framgår av denna förordning. Under dessa förhållanden kan kommissionen inte tolka förordning (EEG) nr 1191/69 mot bakgrund av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (26). |
| --- | --- |

(155)

DSB erinrade om att avsnitt V i förordningen – som inte innehåller några bestämmelser om ersättningsbeloppen – strider mot avsnitten II–IV i samma förordning, som innehåller detaljerade bestämmelser om ersättningsbeloppet för den allmänna trafikplikten. Enligt DSB syftade förordningen till att bemöta strävan att garantera operatörerna en rimlig ersättning. När det gäller frivilliga åtaganden skiljer sig situationen helt åt för de transportörer som har ingått avtal om allmän trafik jämfört med de operatörer för vilka staten unilateralt påfört en allmän trafikplikt, vilket framgår av denna förordning. Under dessa förhållanden kan kommissionen inte tolka förordning (EEG) nr 1191/69 mot bakgrund av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (26).

| (156) | DSB delade slutligen inte kommissionens tolkning av artikel 17 i förordningen, enligt vilken befrielse från förhandsanmälan endast gäller ersättning för trafikplikt och inte avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(156)

DSB delade slutligen inte kommissionens tolkning av artikel 17 i förordningen, enligt vilken befrielse från förhandsanmälan endast gäller ersättning för trafikplikt och inte avtal om allmän trafik.

| (157) | DSB lämnade sina synpunkter i en skrivelse av den 8 januari 2010 och motsatte sig i princip kommissionens tillämpning av förordning (EG) nr 1370/2007 i detta fall. |
| --- | --- |

(157)

DSB lämnade sina synpunkter i en skrivelse av den 8 januari 2010 och motsatte sig i princip kommissionens tillämpning av förordning (EG) nr 1370/2007 i detta fall.

| (158) | DSB erinrade om att de aktuella trafikavtalen mellan DSB och den danska staten hade ingåtts före antagandet av förordningen och innan den trädde i kraft. Om förordningen skulle tillämpas skulle det röra sig om en lagstiftning med retroaktiv effekt, vilket enligt DSB strider mot de grundläggande rättsliga principerna, såväl principen om rättssäkerhet som principen om skydd av berättigade förväntningar. DSB angav även att inget tydde på att EU-lagstiftaren skulle ha velat ge förordning (EG) nr 1370/2007 retroaktiv effekt. |
| --- | --- |

(158)

DSB erinrade om att de aktuella trafikavtalen mellan DSB och den danska staten hade ingåtts före antagandet av förordningen och innan den trädde i kraft. Om förordningen skulle tillämpas skulle det röra sig om en lagstiftning med retroaktiv effekt, vilket enligt DSB strider mot de grundläggande rättsliga principerna, såväl principen om rättssäkerhet som principen om skydd av berättigade förväntningar. DSB angav även att inget tydde på att EU-lagstiftaren skulle ha velat ge förordning (EG) nr 1370/2007 retroaktiv effekt.

| (159) | Tvärtom angav DSB att det i förordningen föreskrivs ett gradvist införande av nya regler, eftersom bestämmelserna i förordningen i allmänhet inte är giltiga för avtal som redan har ingåtts om deras löptid är begränsad. Eftersom löptiden hos de aktuella avtalen var förenlig med den löptid som föreskrivs i övergångsbestämmelserna ansåg DSB att företaget endast var skyldigt att följa den lagstiftning som gällde vid avtalens ingående, nämligen förordning (EEG) nr 1191/69 och förordning (EEG) nr 1107/70. |
| --- | --- |

(159)

Tvärtom angav DSB att det i förordningen föreskrivs ett gradvist införande av nya regler, eftersom bestämmelserna i förordningen i allmänhet inte är giltiga för avtal som redan har ingåtts om deras löptid är begränsad. Eftersom löptiden hos de aktuella avtalen var förenlig med den löptid som föreskrivs i övergångsbestämmelserna ansåg DSB att företaget endast var skyldigt att följa den lagstiftning som gällde vid avtalens ingående, nämligen förordning (EEG) nr 1191/69 och förordning (EEG) nr 1107/70.

| (160) | DSB hänvisade även till kommissionens senaste beslutspraxis, enligt vilken kommissionen anser att förordning (EG) nr 1370/2007 inte kan tillämpas för avtal som ingåtts innan förordningen trädde i kraft den 3 december 2009 (27). |
| --- | --- |

(160)

DSB hänvisade även till kommissionens senaste beslutspraxis, enligt vilken kommissionen anser att förordning (EG) nr 1370/2007 inte kan tillämpas för avtal som ingåtts innan förordningen trädde i kraft den 3 december 2009 (27).

| (161) | DSB lade även fram uppgifter som gjorde det möjligt att bevisa att trafikavtalen hur som helst följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

DSB lade även fram uppgifter som gjorde det möjligt att bevisa att trafikavtalen hur som helst följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007.

6.2   DKT:s SYNPUNKTER

| (162) | I en skrivelse av den 16 februari 2009 lämnade DKT sina synpunkter om kommissionens beslut om att inleda förfarandet. Dessa synpunkter sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(162)

I en skrivelse av den 16 februari 2009 lämnade DKT sina synpunkter om kommissionens beslut om att inleda förfarandet. Dessa synpunkter sammanfattas nedan.

| (163) | DKT hänvisade till samtliga uppgifter som lämnats till kommissionen inom ramen för dess klagomål och de kontakter som föregått förfarandets inledande. |
| --- | --- |

(163)

DKT hänvisade till samtliga uppgifter som lämnats till kommissionen inom ramen för dess klagomål och de kontakter som föregått förfarandets inledande.

| (164) | DKT angav att kommissionens beslut om att inleda förfarandet endast tycktes avse DSB:s avtal om allmän trafik avseende klassisk järnvägstrafik och inte den stadstrafik som bedrivs av dotterbolaget DSB S-tog A/S, vilken dock nämns i DKT:s ursprungliga klagomål. |
| --- | --- |

(164)

DKT angav att kommissionens beslut om att inleda förfarandet endast tycktes avse DSB:s avtal om allmän trafik avseende klassisk järnvägstrafik och inte den stadstrafik som bedrivs av dotterbolaget DSB S-tog A/S, vilken dock nämns i DKT:s ursprungliga klagomål.

| (165) | DKT konstaterade att avtalen om stadstrafik var av samma art och rörde samma frågor. Mot bakgrund av dessa omständigheter insisterade DKT på att kommissionens aktuella granskning även borde avse avtal om allmän trafik i stadsområden. |
| --- | --- |

(165)

DKT konstaterade att avtalen om stadstrafik var av samma art och rörde samma frågor. Mot bakgrund av dessa omständigheter insisterade DKT på att kommissionens aktuella granskning även borde avse avtal om allmän trafik i stadsområden.

| (166) | DKT ansåg allmänt att kriterierna i Altmark-domen i förekommande fall inte hade uppfyllts och att statligt stöd därför beviljats i samband med de aktuella avtalen. DKT ansåg att detta stöd var oförenligt och olagligt och att kommissionen måste kräva att stödet återbetalas. |
| --- | --- |

(166)

DKT ansåg allmänt att kriterierna i Altmark-domen i förekommande fall inte hade uppfyllts och att statligt stöd därför beviljats i samband med de aktuella avtalen. DKT ansåg att detta stöd var oförenligt och olagligt och att kommissionen måste kräva att stödet återbetalas.

| (167) | Trots att kommissionen inte framfört tvivel på om det första kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts framförde DKT ändå synpunkter om denna punkt. |
| --- | --- |

(167)

Trots att kommissionen inte framfört tvivel på om det första kriteriet i Altmark-domen hade uppfyllts framförde DKT ändå synpunkter om denna punkt.

| (168) | Enligt DKT borde medlemsstaternas stora utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att införa en allmän trafikplikt inte ge upphov till godtyckliga situationer där tredjeparter inte kan ifrågasätta om en verksamhet bedrivs som allmän trafik. Enligt DKT var kommissionen skyldig att motivera nödvändigheten att införa en allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(168)

Enligt DKT borde medlemsstaternas stora utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att införa en allmän trafikplikt inte ge upphov till godtyckliga situationer där tredjeparter inte kan ifrågasätta om en verksamhet bedrivs som allmän trafik. Enligt DKT var kommissionen skyldig att motivera nödvändigheten att införa en allmän trafikplikt.

| (169) | På grundval av domstolens rättspraxis och kommissionens beslutspraxis motsatte sig DKT kommissionens analys där den konstaterade att inga uppenbara skönsmässiga fel hade begåtts. DKT ansåg särskilt att det inte var tillräckligt att det fanns målsättningar för tjänstens punktlighet, kvalitet och regelbundenhet för att fastslå att en tjänst omfattades av en allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av domstolens rättspraxis och kommissionens beslutspraxis motsatte sig DKT kommissionens analys där den konstaterade att inga uppenbara skönsmässiga fel hade begåtts. DKT ansåg särskilt att det inte var tillräckligt att det fanns målsättningar för tjänstens punktlighet, kvalitet och regelbundenhet för att fastslå att en tjänst omfattades av en allmän trafikplikt.

| (170) | Kommissionen borde snarare grunda denna analys på kriterierna i förordning (EEG) nr 1191/69 och granska den allmänna trafikpliktens proportionalitet. Enligt DKT borde kommissionen särskilt granska om utförandet av de aktuella tjänsterna i enlighet med målsättningarna om punktlighet, kvalitet och regelbundenhet var vinstgivande. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen borde snarare grunda denna analys på kriterierna i förordning (EEG) nr 1191/69 och granska den allmänna trafikpliktens proportionalitet. Enligt DKT borde kommissionen särskilt granska om utförandet av de aktuella tjänsterna i enlighet med målsättningarna om punktlighet, kvalitet och regelbundenhet var vinstgivande.

| (171) | Enligt DKT är nämligen ersättning för allmänna trafiktjänster endast berättigat när tjänsterna inte är vinstgivande och då ersättning är oumbärligt för att tjänsterna ska utföras, vilket innebär att varje berörd järnvägsförbindelse bör granskas enskilt. |
| --- | --- |

(171)

Enligt DKT är nämligen ersättning för allmänna trafiktjänster endast berättigat när tjänsterna inte är vinstgivande och då ersättning är oumbärligt för att tjänsterna ska utföras, vilket innebär att varje berörd järnvägsförbindelse bör granskas enskilt.

| (172) | DKT motsatte sig kommissionens resonemang enligt vilket de tioårsbudgetar utifrån vilka DSB:s ersättning beräknats skulle göra det möjligt att uppfylla det andra kriteriet i Altmark-domen. DKT ansåg nämligen att dessa budgetar inte innehåller några parametrar eller någon detaljerad kostnadsanalys som gör det möjligt att fastställa den nödvändiga ersättningsnivån för var och en av de berörda järnvägslinjerna. |
| --- | --- |

(172)

DKT motsatte sig kommissionens resonemang enligt vilket de tioårsbudgetar utifrån vilka DSB:s ersättning beräknats skulle göra det möjligt att uppfylla det andra kriteriet i Altmark-domen. DKT ansåg nämligen att dessa budgetar inte innehåller några parametrar eller någon detaljerad kostnadsanalys som gör det möjligt att fastställa den nödvändiga ersättningsnivån för var och en av de berörda järnvägslinjerna.

| (173) | DKT ansåg att detta tredje kriterium borde analyseras i relation till det fjärde kriteriet i Altmark-domen, eftersom granskningen av det tredje kriteriet blir överflödig när ett företag inte kan anses vara ett genomsnittligt och välskött företag, eftersom den inte kan baseras på en analys av företagets kostnader. |
| --- | --- |

(173)

DKT ansåg att detta tredje kriterium borde analyseras i relation till det fjärde kriteriet i Altmark-domen, eftersom granskningen av det tredje kriteriet blir överflödig när ett företag inte kan anses vara ett genomsnittligt och välskött företag, eftersom den inte kan baseras på en analys av företagets kostnader.

| (174) | DKT påminde om att de aktuella avtalen om allmän trafik inte hade tilldelats genom ett upphandlingsförfarande. Dessutom delade DKT kommissionens tvivel när det gäller huruvida tioårsbudgetarna och den metod som den danska staten tillämpat skulle göra det möjligt att uppfylla det fjärde kriteriet i Altmark-domen. |
| --- | --- |

(174)

DKT påminde om att de aktuella avtalen om allmän trafik inte hade tilldelats genom ett upphandlingsförfarande. Dessutom delade DKT kommissionens tvivel när det gäller huruvida tioårsbudgetarna och den metod som den danska staten tillämpat skulle göra det möjligt att uppfylla det fjärde kriteriet i Altmark-domen.

| (175) | I det hänseendet framhöll DKT särskilt att upphandlingsförfarandena för vissa förbindelser hade visat att DSB:s konkurrenter kunde driva trafik på dessa förbindelser till en kostnad som var omkring 27 procent lägre än DSB:s kostnader. DKT påminde dessutom om att DSB:s personal var offentliganställd, vilket innebar att det fjärde kriteriet i Altmark-domen inte kunde uppfyllas. |
| --- | --- |

(175)

I det hänseendet framhöll DKT särskilt att upphandlingsförfarandena för vissa förbindelser hade visat att DSB:s konkurrenter kunde driva trafik på dessa förbindelser till en kostnad som var omkring 27 procent lägre än DSB:s kostnader. DKT påminde dessutom om att DSB:s personal var offentliganställd, vilket innebar att det fjärde kriteriet i Altmark-domen inte kunde uppfyllas.

| (176) | DKT delade inte kommissionens åsikt om granskningen av förenligheten. Enligt DKT görs det i förordning (EEG) nr 1191/69 skillnad mellan ett tillvägagångssätt som bygger på de verkliga kostnaderna i avsnitten II, III och IV i förordning (EEG) nr 1191/69 å ena sidan och ett tillvägagångssätt som bygger på det pris som en leverantör erbjuder i förhållande till en konkurrent för samma tjänst i avsnitt V i förordning (EEG) nr 1191/69 å den andra. Enligt DKT återspeglas denna skillnad genom de särdrag som utmärker den allmänna trafikplikten och avtal om allmän trafik, som bygger på olika förfarandemässiga krav. |
| --- | --- |

(176)

DKT delade inte kommissionens åsikt om granskningen av förenligheten. Enligt DKT görs det i förordning (EEG) nr 1191/69 skillnad mellan ett tillvägagångssätt som bygger på de verkliga kostnaderna i avsnitten II, III och IV i förordning (EEG) nr 1191/69 å ena sidan och ett tillvägagångssätt som bygger på det pris som en leverantör erbjuder i förhållande till en konkurrent för samma tjänst i avsnitt V i förordning (EEG) nr 1191/69 å den andra. Enligt DKT återspeglas denna skillnad genom de särdrag som utmärker den allmänna trafikplikten och avtal om allmän trafik, som bygger på olika förfarandemässiga krav.

| (177) | Kommissionens argument, som bygger på ett tillvägagångssätt med verkliga kostnader och på principerna för genomförandet av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan följaktligen inte tillämpas på granskningen av det pris som fastställts i avtalen om allmän trafik. DKT ansåg att detta tillvägagångssätt stred mot gemenskapens rättspraxis (Combus-domen), mot kommissionens beslutspraxis (gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (28) och mot själva beslutet om att inleda förfarandet som bekräftar lex specialis-karaktären hos artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionens argument, som bygger på ett tillvägagångssätt med verkliga kostnader och på principerna för genomförandet av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan följaktligen inte tillämpas på granskningen av det pris som fastställts i avtalen om allmän trafik. DKT ansåg att detta tillvägagångssätt stred mot gemenskapens rättspraxis (Combus-domen), mot kommissionens beslutspraxis (gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (28) och mot själva beslutet om att inleda förfarandet som bekräftar lex specialis-karaktären hos artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (178) | Med utgångspunkt i konstaterandet att kommissionen avsåg att tillämpa det tillvägagångssätt som bygger på verkliga kostnader för avtal om allmän trafik lämnade DKT likväl ett antal kommentarer om detta tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(178)

Med utgångspunkt i konstaterandet att kommissionen avsåg att tillämpa det tillvägagångssätt som bygger på verkliga kostnader för avtal om allmän trafik lämnade DKT likväl ett antal kommentarer om detta tillvägagångssätt.

| (179) | DKT ansåg att de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat för att bekräfta att ingen överkompensation hade skett var inkorrekta. DKT framförde flera argument:






  — | DSB hade kunnat minska sina kostnader avsevärt vid deltagandet i upphandlingsförfaranden på olika förbindelser. |
| --- | --- | --- |

(179)

DKT ansåg att de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat för att bekräfta att ingen överkompensation hade skett var inkorrekta. DKT framförde flera argument:

—

DSB hade kunnat minska sina kostnader avsevärt vid deltagandet i upphandlingsförfaranden på olika förbindelser.

| — | Dessutom skulle DSB enligt avtalen om allmän trafik ha en sund ekonomi, vilket innebar att de avtalsenliga betalningarna var högre än vad som var strängt nödvändigt för att ersätta kostnaderna i samband med den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

—

Dessutom skulle DSB enligt avtalen om allmän trafik ha en sund ekonomi, vilket innebar att de avtalsenliga betalningarna var högre än vad som var strängt nödvändigt för att ersätta kostnaderna i samband med den allmänna trafikplikten.

| — | Nivån för de avtalsenliga betalningarna motiverades inte på lämpligt sätt och tioårsbudgetarna hade skräddarsytts för att garantera en viss vinstnivå för DSB utan att vara baserade på en detaljerad analys av DSB:s kostnader och intäkter för var och en av de berörda förbindelserna. |
| --- | --- |

—

Nivån för de avtalsenliga betalningarna motiverades inte på lämpligt sätt och tioårsbudgetarna hade skräddarsytts för att garantera en viss vinstnivå för DSB utan att vara baserade på en detaljerad analys av DSB:s kostnader och intäkter för var och en av de berörda förbindelserna.

| — | Ersättningssystemet var baserat på en förväntad nivå för avkastning på eget kapital och var inte begränsat till ersättning för merkostnader. |
| --- | --- |

—

Ersättningssystemet var baserat på en förväntad nivå för avkastning på eget kapital och var inte begränsat till ersättning för merkostnader.

| — | Enligt DKT:s beräkningar skulle den främsta järnvägsförbindelsen mellan Köpenhamn och Århus vara vinstgivande med tanke på DSB:s aktuella skyldigheter och borde därför inte vara föremål för ett avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

—

Enligt DKT:s beräkningar skulle den främsta järnvägsförbindelsen mellan Köpenhamn och Århus vara vinstgivande med tanke på DSB:s aktuella skyldigheter och borde därför inte vara föremål för ett avtal om allmän trafik.

| — | Dessutom var DSB:s förväntade produktivitetsvinster inte relaterade till de finansiella uppgifter som visade på ökade personalkostnader i förhållande till intäkterna för den berörda perioden. |
| --- | --- |

—

Dessutom var DSB:s förväntade produktivitetsvinster inte relaterade till de finansiella uppgifter som visade på ökade personalkostnader i förhållande till intäkterna för den berörda perioden.

| — | Vidare ifrågasatte DKT om de avtalsenliga betalningarna verkligen hade minskats med 1 miljard danska kronor, och hävdade att minskningen snarare uppgick till 647 miljoner danska kronor enligt företagets årsräkenskaper. |
| --- | --- |

—

Vidare ifrågasatte DKT om de avtalsenliga betalningarna verkligen hade minskats med 1 miljard danska kronor, och hävdade att minskningen snarare uppgick till 647 miljoner danska kronor enligt företagets årsräkenskaper.

| — | DKT hävdade att DSB inte hade uppfyllt sina mål (i tåg/kilometer) för perioden 2000–2004 – vilket skulle ha motiverat en minskning av de avtalsenliga betalningarna – och att DSB hade fått ersättning för rullande materiel som företaget inte skulle bära kostnaderna för på grund av försenade leveranser. |
| --- | --- |

—

DKT hävdade att DSB inte hade uppfyllt sina mål (i tåg/kilometer) för perioden 2000–2004 – vilket skulle ha motiverat en minskning av de avtalsenliga betalningarna – och att DSB hade fått ersättning för rullande materiel som företaget inte skulle bära kostnaderna för på grund av försenade leveranser.

| — | DKT ansåg slutligen att DSB, med tanke på sina stora vinster, själv borde ha kunnat finansiera kostnaderna på grund av de försenade leveranserna av den rullande materielen och framför allt för ersättningsmaterielen. DSB ska ha fått 225 miljoner danska kronor från AnsaldoBreda som ersättning för förseningarna, som borde ha betalats tillbaka till den danska staten som enligt DKT hade lidit skada på grund av förseningarna. DSB ska ha fått 104 miljoner danska kronor för mycket i avtalsenliga betalningar för materiel som inte tagits i bruk. |
| --- | --- |

—

DKT ansåg slutligen att DSB, med tanke på sina stora vinster, själv borde ha kunnat finansiera kostnaderna på grund av de försenade leveranserna av den rullande materielen och framför allt för ersättningsmaterielen. DSB ska ha fått 225 miljoner danska kronor från AnsaldoBreda som ersättning för förseningarna, som borde ha betalats tillbaka till den danska staten som enligt DKT hade lidit skada på grund av förseningarna. DSB ska ha fått 104 miljoner danska kronor för mycket i avtalsenliga betalningar för materiel som inte tagits i bruk.

| (180) | DSB:s stora överskott bevisade enligt DKT att företaget hade överkompenserats av följande skäl:






  — | DSB:s överskott var större än de vinster som ett företag som tar en liknande risk, det vill säga en liten risk, rimligen kan förvänta sig. |
| --- | --- | --- |

(180)

DSB:s stora överskott bevisade enligt DKT att företaget hade överkompenserats av följande skäl:

—

DSB:s överskott var större än de vinster som ett företag som tar en liknande risk, det vill säga en liten risk, rimligen kan förvänta sig.

| — | DKT hänvisade till en analys som gjorts inom ramen för dess klagomål som visade att DSB:s rörelsemarginal före skatt (12,3 procent för 1999–2004 och 12,77 procent för 1999–2007) var högre än rörelsemarginalen för andra järnvägstransportföretag i Europa (2,21–4,47 procent i Storbritannien; 3,35 procent i Sverige; 0,49–4,65 procent i Tyskland eller 0,8–3,77 procent för SNCF) och högre än den nivå som kommissionen angett i ett annat jämförbart förfarande (29). |
| --- | --- |

—

DKT hänvisade till en analys som gjorts inom ramen för dess klagomål som visade att DSB:s rörelsemarginal före skatt (12,3 procent för 1999–2004 och 12,77 procent för 1999–2007) var högre än rörelsemarginalen för andra järnvägstransportföretag i Europa (2,21–4,47 procent i Storbritannien; 3,35 procent i Sverige; 0,49–4,65 procent i Tyskland eller 0,8–3,77 procent för SNCF) och högre än den nivå som kommissionen angett i ett annat jämförbart förfarande (29).

| — | DKT ansåg att DSB:s resultat också var klart bättre än de inhemska konkurrenternas i fråga om avtal om allmän trafik (DSB, 12,77 procent; DSB S-tog, 10,45 procent; Arriva, 4,39 procent; Metro Service, 6,18 procent). |
| --- | --- |

—

DKT ansåg att DSB:s resultat också var klart bättre än de inhemska konkurrenternas i fråga om avtal om allmän trafik (DSB, 12,77 procent; DSB S-tog, 10,45 procent; Arriva, 4,39 procent; Metro Service, 6,18 procent).

| — | DKT betonade att DSB:s resultat klart översteg nivån på 6 procents avkastning på eget kapital som den danska staten fastställt som mål för DSB, och angav att överskottet uppgick till 3,678 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

—

DKT betonade att DSB:s resultat klart översteg nivån på 6 procents avkastning på eget kapital som den danska staten fastställt som mål för DSB, och angav att överskottet uppgick till 3,678 miljarder danska kronor.

| (181) | DKT ansåg att argumentet att betalningen av utdelning hade gjort det möjligt att undvika eventuell överkompensation borde tillbakavisas av följande skäl:






  — | Avtalen om allmän trafik innehåller ingen mekanism för återbetalning av avtalsenliga betalningar om dessa skulle överstiga vad som är strängt nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av en allmän trafikplikt. |
| --- | --- | --- |

(181)

DKT ansåg att argumentet att betalningen av utdelning hade gjort det möjligt att undvika eventuell överkompensation borde tillbakavisas av följande skäl:

—

Avtalen om allmän trafik innehåller ingen mekanism för återbetalning av avtalsenliga betalningar om dessa skulle överstiga vad som är strängt nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av en allmän trafikplikt.

| — | Den danska staten blandar i detta fall ihop sin roll som investerare och aktieinnehavare i ett statligt företag med sin roll som offentlig myndighet, vilken gör det möjligt att ersätta allmänna tjänster. |
| --- | --- |

—

Den danska staten blandar i detta fall ihop sin roll som investerare och aktieinnehavare i ett statligt företag med sin roll som offentlig myndighet, vilken gör det möjligt att ersätta allmänna tjänster.

| — | Betalningen av utdelning kan varken i sig eliminera de ekonomiska effekterna av en överkompensation eller den konkurrenssnedvridning vars effekter kvarstår på marknaden. |
| --- | --- |

—

Betalningen av utdelning kan varken i sig eliminera de ekonomiska effekterna av en överkompensation eller den konkurrenssnedvridning vars effekter kvarstår på marknaden.

| — | Argumentet om utdelning innebär en diskriminering mellan statliga och privata företag. |
| --- | --- |

—

Argumentet om utdelning innebär en diskriminering mellan statliga och privata företag.

| — | Enligt kommissionens rambestämmelser för stöd i form av ersättning för offentliga tjänster får högst 10 procent av ett överskott skjutas upp per år. |
| --- | --- |

—

Enligt kommissionens rambestämmelser för stöd i form av ersättning för offentliga tjänster får högst 10 procent av ett överskott skjutas upp per år.

| — | Det finns inget direkt samband mellan överkompensationen och omfattningen av utdelningen till den danska staten, vilket för övrigt fastslogs i tioårsbudgetarna innan en eventuell överkompensation konstaterades. |
| --- | --- |

—

Det finns inget direkt samband mellan överkompensationen och omfattningen av utdelningen till den danska staten, vilket för övrigt fastslogs i tioårsbudgetarna innan en eventuell överkompensation konstaterades.

| (182) | DKT angav att befrielsen från löneskatt avskaffades av den danska staten 2008. DKT hänvisade till det danska lagförslag där kostnaden för DSB:s skatteplikt uppskattats till 80 miljoner danska kronor per år. På dessa grunder ansåg DKT att skattebefrielsen hade haft en avsevärt negativ inverkan på konkurrensen med över 800 miljoner danska kronor på tio år, vilket är ett belopp som den danska staten borde återkräva. |
| --- | --- |

(182)

DKT angav att befrielsen från löneskatt avskaffades av den danska staten 2008. DKT hänvisade till det danska lagförslag där kostnaden för DSB:s skatteplikt uppskattats till 80 miljoner danska kronor per år. På dessa grunder ansåg DKT att skattebefrielsen hade haft en avsevärt negativ inverkan på konkurrensen med över 800 miljoner danska kronor på tio år, vilket är ett belopp som den danska staten borde återkräva.

| (183) | Dessutom uppmärksammade DKT kommissionen på att den danska staten ska ha beslutat att kompensera DSB för dess framtida skatteplikt genom att öka de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(183)

Dessutom uppmärksammade DKT kommissionen på att den danska staten ska ha beslutat att kompensera DSB för dess framtida skatteplikt genom att öka de avtalsenliga betalningarna.

| (184) | DKT begärde att kommissionen skulle behandla denna fråga inom ramen för det aktuella förfarandet, eftersom förfarande CP 78/06 som kommissionen hänvisade till i beslutet om att inleda förfarandet sedan dess hade avslutats. |
| --- | --- |

(184)

DKT begärde att kommissionen skulle behandla denna fråga inom ramen för det aktuella förfarandet, eftersom förfarande CP 78/06 som kommissionen hänvisade till i beslutet om att inleda förfarandet sedan dess hade avslutats.

| (185) | Den 10 januari 2010 översände DKT sina synpunkter om valet av lämplig rättslig grund mellan förordning (EEG) nr 1191/69 och förordning (EG) nr 1370/2007 till kommissionen. |
| --- | --- |

(185)

Den 10 januari 2010 översände DKT sina synpunkter om valet av lämplig rättslig grund mellan förordning (EEG) nr 1191/69 och förordning (EG) nr 1370/2007 till kommissionen.

| (186) | Eftersom förordning (EG) nr 1370/2007 inte trädde i kraft förrän den 3 december 2009 ansåg DKT att granskningen av förenligheten hos de aktuella stödåtgärderna utifrån denna förordning utgjorde en felaktig rättstillämpning. Efter att ha erinrat om vissa principer rörande tillämpningen av reglerna om statligt stöd i tiden ansåg DKT att en skillnad borde göras beroende på om det rörde sig om anmälda stödåtgärder eller inte. Mot bakgrund av förstainstansrättens dom i SIDE-målet (30) hänvisade DKT till att kommissionen i föreliggande fall borde granska förenligheten utifrån förordning (EEG) nr 1191/69. |
| --- | --- |

(186)

Eftersom förordning (EG) nr 1370/2007 inte trädde i kraft förrän den 3 december 2009 ansåg DKT att granskningen av förenligheten hos de aktuella stödåtgärderna utifrån denna förordning utgjorde en felaktig rättstillämpning. Efter att ha erinrat om vissa principer rörande tillämpningen av reglerna om statligt stöd i tiden ansåg DKT att en skillnad borde göras beroende på om det rörde sig om anmälda stödåtgärder eller inte. Mot bakgrund av förstainstansrättens dom i SIDE-målet (30) hänvisade DKT till att kommissionen i föreliggande fall borde granska förenligheten utifrån förordning (EEG) nr 1191/69.

| (187) | DKT:s slutsats byggde särskilt på att de aktuella avtalen om allmän trafik omfattar perioderna 1999–2004 och 2005–2014 och att stödet betalats ut samtidigt som de avtalsenliga månatliga betalningarna. Dessutom påpekade DKT att det i förordning (EG) nr 1370/2007 inte föreskrivs någon bestämmelse om statligt stöd som redan beviljats eller som är föremål för en förundersökning. Vidare hänvisades det i beslutet om att inleda förfarandet av den 10 september 2008 inte till den nya förordningen trots att den redan hade antagits. Slutligen påpekade DKT även att det föreligger en bristande förenlighet med kommissionens meddelande om tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (31). |
| --- | --- |

(187)

DKT:s slutsats byggde särskilt på att de aktuella avtalen om allmän trafik omfattar perioderna 1999–2004 och 2005–2014 och att stödet betalats ut samtidigt som de avtalsenliga månatliga betalningarna. Dessutom påpekade DKT att det i förordning (EG) nr 1370/2007 inte föreskrivs någon bestämmelse om statligt stöd som redan beviljats eller som är föremål för en förundersökning. Vidare hänvisades det i beslutet om att inleda förfarandet av den 10 september 2008 inte till den nya förordningen trots att den redan hade antagits. Slutligen påpekade DKT även att det föreligger en bristande förenlighet med kommissionens meddelande om tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (31).

| (188) | Enligt DKT kunde förordning (EG) nr 1370/2007 i alla fall inte utgöra den lämpliga rättsliga grunden för granskningen av förenligheten eller för de framtida effekterna av avtalen om allmän trafik, det vill säga de avtalsenliga betalningarna efter den 3 december 2009. |
| --- | --- |

(188)

Enligt DKT kunde förordning (EG) nr 1370/2007 i alla fall inte utgöra den lämpliga rättsliga grunden för granskningen av förenligheten eller för de framtida effekterna av avtalen om allmän trafik, det vill säga de avtalsenliga betalningarna efter den 3 december 2009.

7.   DANMARKS KOMMENTARER OM DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (189) | Enligt den danska staten ger DKT:s synpunkter inte anledning att göra en annan bedömning av de aktuella sakförhållandena. Den danska staten vidhåller att de fyra kriterierna i Altmark-domen uppfylls i detta fall och att DSB inte har överkompenserats. |
| --- | --- |

(189)

Enligt den danska staten ger DKT:s synpunkter inte anledning att göra en annan bedömning av de aktuella sakförhållandena. Den danska staten vidhåller att de fyra kriterierna i Altmark-domen uppfylls i detta fall och att DSB inte har överkompenserats.

| (190) | Den danska staten anser att avtalen om trafik i huvudstadsområdet inte ingår i det formella granskningsförfarandet och att det därför inte finns anledning att kommentera DKT:s synpunkter om dessa avtal. |
| --- | --- |

(190)

Den danska staten anser att avtalen om trafik i huvudstadsområdet inte ingår i det formella granskningsförfarandet och att det därför inte finns anledning att kommentera DKT:s synpunkter om dessa avtal.

| (191) | Den danska staten anger dock att DSB S-tog A/S är ett helägt dotterbolag till DSB SV och att uppgifter om DSB S-tog A/S finns med i den sammanställda redovisningen för DSB-gruppen och i de uppgifter som översänts av de danska myndigheterna. |
| --- | --- |

(191)

Den danska staten anger dock att DSB S-tog A/S är ett helägt dotterbolag till DSB SV och att uppgifter om DSB S-tog A/S finns med i den sammanställda redovisningen för DSB-gruppen och i de uppgifter som översänts av de danska myndigheterna.

| (192) | De danska myndigheterna preciserar att de beräknade och avtalsenliga betalningarna för S-togtrafiken även har fastställts utifrån en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent. Överskottet för DSB S-tog A/S har införlivats i budgeten för DSB SV, och de avtalsenliga betalningar som ska betalas till företaget för fjärr- och regionaltrafik har beräknats på samma sätt. Dessutom har rörelseresultatet från dotterbolaget DSB S-tog A/S räknats med i det konsoliderade resultatet för DSB SV. S-togtrafikens resultat har alltså räknats med i det samlade finansiella resultatet för DSB SV. |
| --- | --- |

(192)

De danska myndigheterna preciserar att de beräknade och avtalsenliga betalningarna för S-togtrafiken även har fastställts utifrån en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent. Överskottet för DSB S-tog A/S har införlivats i budgeten för DSB SV, och de avtalsenliga betalningar som ska betalas till företaget för fjärr- och regionaltrafik har beräknats på samma sätt. Dessutom har rörelseresultatet från dotterbolaget DSB S-tog A/S räknats med i det konsoliderade resultatet för DSB SV. S-togtrafikens resultat har alltså räknats med i det samlade finansiella resultatet för DSB SV.

| (193) | Enligt den danska staten ger inte DKT:s synpunkter anledning att ifrågasätta om de fyra kriterierna i Altmark-domen har uppfyllts i detta fall. |
| --- | --- |

(193)

Enligt den danska staten ger inte DKT:s synpunkter anledning att ifrågasätta om de fyra kriterierna i Altmark-domen har uppfyllts i detta fall.

| (194) | När det gäller det första kriteriet påminner de danska myndigheterna om att kommissionen inte har framfört några tvivel beträffande detta kriterium. Frågan om huruvida sträckan Köpenhamn–Århus omfattas av en allmän trafikplikt tas för övrigt upp nedan. |
| --- | --- |

(194)

När det gäller det första kriteriet påminner de danska myndigheterna om att kommissionen inte har framfört några tvivel beträffande detta kriterium. Frågan om huruvida sträckan Köpenhamn–Århus omfattas av en allmän trafikplikt tas för övrigt upp nedan.

| (195) | När det gäller det andra kriteriet erinrar de danska myndigheterna om att kommissionen inte har ifrågasatt perioden fram till och med 2008 och preciserar att ersättningen till DSB för perioden mellan 2009 och 2014 även har beräknats utifrån en tioårsbudget som har översänts till kommissionen. |
| --- | --- |

(195)

När det gäller det andra kriteriet erinrar de danska myndigheterna om att kommissionen inte har ifrågasatt perioden fram till och med 2008 och preciserar att ersättningen till DSB för perioden mellan 2009 och 2014 även har beräknats utifrån en tioårsbudget som har översänts till kommissionen.

| (196) | När det gäller DKT:s kommentarer om det tredje kriteriet och det faktum att detta kriterium endast borde granskas om det fjärde kriteriet först har uppfyllts delar de danska myndigheterna inte denna åsikt och anser att kriterierna mycket väl kan granskas oberoende av varandra och i den ordning som domstolen följt i Altmark-domen. |
| --- | --- |

(196)

När det gäller DKT:s kommentarer om det tredje kriteriet och det faktum att detta kriterium endast borde granskas om det fjärde kriteriet först har uppfyllts delar de danska myndigheterna inte denna åsikt och anser att kriterierna mycket väl kan granskas oberoende av varandra och i den ordning som domstolen följt i Altmark-domen.

| (197) | När det gäller det fjärde kriteriet tillbakavisar de danska myndigheterna slutligen DKT:s argument om att detta kriterium inte har uppfyllts. De danska myndigheterna preciserar att tioårsbudgetarna har utarbetats på grundval av alla tillgängliga uppgifter och en tillräcklig kostnadsanalys och tar hänsyn till förbättringsmöjligheterna på lång sikt. Dessutom sågs budgeten över vid förhandlingen om det andra avtalet och de avtalsenliga betalningarna minskades för att lämna utrymme för effektivitetsvinster. Enligt de danska myndigheterna har dessutom det faktum att företaget av historiska skäl står för extraordinära kostnader för offentliganställd personal inget samband med huruvida företaget är välskött eller inte. De danska myndigheterna erinrar även om att det finns mycket stora skillnader mellan de olika järnvägsföretagen bland annat i fråga om kapitalstrukturen och riskprofilen, vilket innebär att det inte går att göra jämförelser med andra företag. Att DSB First har kunnat lämna ett anbud till ett vid första anblicken lägre pris för sträckan Kystbanen innebär eller tyder inte heller på att betalningarna till DSB har varit för stora, eftersom detta anbud har ingetts av ett enskilt företag och utgår från andra parametrar (endast kontraktsanställd personal, nyare materiel, färre personal ombord). |
| --- | --- |

(197)

När det gäller det fjärde kriteriet tillbakavisar de danska myndigheterna slutligen DKT:s argument om att detta kriterium inte har uppfyllts. De danska myndigheterna preciserar att tioårsbudgetarna har utarbetats på grundval av alla tillgängliga uppgifter och en tillräcklig kostnadsanalys och tar hänsyn till förbättringsmöjligheterna på lång sikt. Dessutom sågs budgeten över vid förhandlingen om det andra avtalet och de avtalsenliga betalningarna minskades för att lämna utrymme för effektivitetsvinster. Enligt de danska myndigheterna har dessutom det faktum att företaget av historiska skäl står för extraordinära kostnader för offentliganställd personal inget samband med huruvida företaget är välskött eller inte. De danska myndigheterna erinrar även om att det finns mycket stora skillnader mellan de olika järnvägsföretagen bland annat i fråga om kapitalstrukturen och riskprofilen, vilket innebär att det inte går att göra jämförelser med andra företag. Att DSB First har kunnat lämna ett anbud till ett vid första anblicken lägre pris för sträckan Kystbanen innebär eller tyder inte heller på att betalningarna till DSB har varit för stora, eftersom detta anbud har ingetts av ett enskilt företag och utgår från andra parametrar (endast kontraktsanställd personal, nyare materiel, färre personal ombord).

| (198) | Den danska staten erinrar om att den ifrågasätter kommissionens argument om genomförandet av förordning (EEG) nr 1191/69, som den anser innehåller en avsevärd rättslig ovisshet, särskilt när det gäller skyldigheten att anmäla avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(198)

Den danska staten erinrar om att den ifrågasätter kommissionens argument om genomförandet av förordning (EEG) nr 1191/69, som den anser innehåller en avsevärd rättslig ovisshet, särskilt när det gäller skyldigheten att anmäla avtal om allmän trafik.

| (199) | Den danska staten delar dock inte DKT:s tolkning, framför allt i fråga om användningen av ordet ”pris” i artikel 14.2 b och att reglerna om statligt stöd inte ska tillämpas om förordning (EEG) nr 1191/69 skulle vara tillämplig. |
| --- | --- |

(199)

Den danska staten delar dock inte DKT:s tolkning, framför allt i fråga om användningen av ordet ”pris” i artikel 14.2 b och att reglerna om statligt stöd inte ska tillämpas om förordning (EEG) nr 1191/69 skulle vara tillämplig.

i.   Allmänna uppgifter om analysen

| (200) | Den danska staten motsätter sig bestämt DKT:s argument att ersättningen ska fastställas utifrån kostnaderna för varje berörd förbindelse. Det finns ingen rättslig grund som gör det möjligt att kräva att ersättning som betalas ut i enlighet med ett övergripande avtal om genomförande av allmän trafikplikt ska beräknas utifrån analyser på ”mikronivå” av alla de förpliktelser som tjänsteleverantören har godkänt. |
| --- | --- |

(200)

Den danska staten motsätter sig bestämt DKT:s argument att ersättningen ska fastställas utifrån kostnaderna för varje berörd förbindelse. Det finns ingen rättslig grund som gör det möjligt att kräva att ersättning som betalas ut i enlighet med ett övergripande avtal om genomförande av allmän trafikplikt ska beräknas utifrån analyser på ”mikronivå” av alla de förpliktelser som tjänsteleverantören har godkänt.

| (201) | De danska myndigheterna bestrider DKT:s tolkning av Fred Olsen-domen (mål T-17/02) och betonar att det i det aktuella fallet rör sig om ett sammanhängande, integrerat nät som betjänas inom ramen för ett framförhandlat övergripande avtal. Fastställandet av ersättningsbeloppet utifrån en analys per linje är alltså överflödigt och kan leda till ett missvisande resultat. En sådan beräkning skulle medföra större ovisshet angående fördelningen av de gemensamma kostnaderna än en samlad redogörelse för alla intäkter och kostnader för genomförandet av den allmänna trafikplikten enligt avtalet. |
| --- | --- |

(201)

De danska myndigheterna bestrider DKT:s tolkning av Fred Olsen-domen (mål T-17/02) och betonar att det i det aktuella fallet rör sig om ett sammanhängande, integrerat nät som betjänas inom ramen för ett framförhandlat övergripande avtal. Fastställandet av ersättningsbeloppet utifrån en analys per linje är alltså överflödigt och kan leda till ett missvisande resultat. En sådan beräkning skulle medföra större ovisshet angående fördelningen av de gemensamma kostnaderna än en samlad redogörelse för alla intäkter och kostnader för genomförandet av den allmänna trafikplikten enligt avtalet.

| (202) | De danska myndigheterna erinrar däremot om att DSB:s redovisningsuppgifter om de tjänster som utförts inom ramen för avtalet kan granskas enskilt eftersom de bygger på skilda räkenskaper. |
| --- | --- |

(202)

De danska myndigheterna erinrar däremot om att DSB:s redovisningsuppgifter om de tjänster som utförts inom ramen för avtalet kan granskas enskilt eftersom de bygger på skilda räkenskaper.

ii.   Förbindelsen Köpenhamn–Århus

| (203) | De danska myndigheterna delar inte åsikten att tillhandahållande av tjänster som kan ske utan finansiellt stöd inte kan utgöra en allmän trafikplikt. Staten kan mycket väl besluta att införliva en sådan tjänst inom ramen för en omfattande allmän trafiktjänst (krav på avgångstider, kapacitet, avgifter etc.), vilket är tillämpningsbart i detta fall eftersom denna förbindelse är nära integrerad med resten av DSB:s tjänster genom förbindelserna med norra Århus, andra anslutande förbindelser samt genom uppdelningen eller sammankopplingen av tågsätt på förbindelsen. |
| --- | --- |

(203)

De danska myndigheterna delar inte åsikten att tillhandahållande av tjänster som kan ske utan finansiellt stöd inte kan utgöra en allmän trafikplikt. Staten kan mycket väl besluta att införliva en sådan tjänst inom ramen för en omfattande allmän trafiktjänst (krav på avgångstider, kapacitet, avgifter etc.), vilket är tillämpningsbart i detta fall eftersom denna förbindelse är nära integrerad med resten av DSB:s tjänster genom förbindelserna med norra Århus, andra anslutande förbindelser samt genom uppdelningen eller sammankopplingen av tågsätt på förbindelsen.

| (204) | De danska myndigheterna anger dessutom att den ersättning som betalas ut till DSB beräknas utifrån intäkterna och kostnaderna för samtliga allmänna trafiktjänster. Om förbindelser eller vissa tjänster som kan ge upphov till överskott räknas med införlivas intäkterna från dessa förbindelser eller tjänster i de samlade räkenskaperna. Uteslutandet av vissa förbindelser som i sig kan vara lönsamma skulle därför endast leda till en ökning av det totala stöd som betalas ut till DSB och införlivandet av en förbindelse utan underskott leder inte nödvändigtvis till överkompensation. |
| --- | --- |

(204)

De danska myndigheterna anger dessutom att den ersättning som betalas ut till DSB beräknas utifrån intäkterna och kostnaderna för samtliga allmänna trafiktjänster. Om förbindelser eller vissa tjänster som kan ge upphov till överskott räknas med införlivas intäkterna från dessa förbindelser eller tjänster i de samlade räkenskaperna. Uteslutandet av vissa förbindelser som i sig kan vara lönsamma skulle därför endast leda till en ökning av det totala stöd som betalas ut till DSB och införlivandet av en förbindelse utan underskott leder inte nödvändigtvis till överkompensation.

| (205) | För övrigt påpekar de danska myndigheterna att DKT:s beräkningar angående förbindelsen Köpenhamn–Århus är inkorrekta och lämnar uppgifter som kan bekräfta detta. De danska myndigheterna betonar att DKT inte i tillräcklig utsträckning klargör hur beräkningarna har gjorts och anger att de inte känner igen de uppgifter som lagts fram. Enligt den danska staten skulle en optimistisk beräkning leda till intäkter som är mer än [...] miljoner danska kronor lägre för denna förbindelse jämfört med DKT:s uppgifter [...] |
| --- | --- |

(205)

För övrigt påpekar de danska myndigheterna att DKT:s beräkningar angående förbindelsen Köpenhamn–Århus är inkorrekta och lämnar uppgifter som kan bekräfta detta. De danska myndigheterna betonar att DKT inte i tillräcklig utsträckning klargör hur beräkningarna har gjorts och anger att de inte känner igen de uppgifter som lagts fram. Enligt den danska staten skulle en optimistisk beräkning leda till intäkter som är mer än [...] miljoner danska kronor lägre för denna förbindelse jämfört med DKT:s uppgifter [...]

iii.   Produktivitet

| (206) | De danska myndigheterna bestrider argumentet att DSB inte ska ha haft betydande produktivitetsvinster mellan 1999–2007. De ifrågasätter DKT:s beräkningsmetod som bygger på omsättningen i förhållande till de nationella personalkostnaderna. DSB:s omsättning påverkas dock av ett antal mikro- och makroekonomiska faktorer som gör att det inte finns något konstant proportionerligt samband mellan produktionen och omsättningen (dessa faktorer är lokal konkurrens, konjunkturutvecklingen, politiska prioriteringar, inflation, en annan typ av passagerare etc.). |
| --- | --- |

(206)

De danska myndigheterna bestrider argumentet att DSB inte ska ha haft betydande produktivitetsvinster mellan 1999–2007. De ifrågasätter DKT:s beräkningsmetod som bygger på omsättningen i förhållande till de nationella personalkostnaderna. DSB:s omsättning påverkas dock av ett antal mikro- och makroekonomiska faktorer som gör att det inte finns något konstant proportionerligt samband mellan produktionen och omsättningen (dessa faktorer är lokal konkurrens, konjunkturutvecklingen, politiska prioriteringar, inflation, en annan typ av passagerare etc.).

| (207) | De danska myndigheterna föreslår två metoder för att utvärdera produktiviteten hos DSB:s verksamhet:






  — | DSB:s produktion, det vill säga antalet passagerarkilometer (ökning med 1,8 procent per år mellan 1999–2007) i förhållande till antalet anställda (fulltidsekvivalenter). |
| --- | --- | --- |

(207)

De danska myndigheterna föreslår två metoder för att utvärdera produktiviteten hos DSB:s verksamhet:

—

DSB:s produktion, det vill säga antalet passagerarkilometer (ökning med 1,8 procent per år mellan 1999–2007) i förhållande till antalet anställda (fulltidsekvivalenter).

| — | DSB:s produktion i förhållande till de reella personalkostnaderna (det vill säga kostnader som är korrigerade för löneinflation). |
| --- | --- |

—

DSB:s produktion i förhållande till de reella personalkostnaderna (det vill säga kostnader som är korrigerade för löneinflation).

| (208) | Dessa båda metoder visar på en produktivitetsökning på 1,9 och 2 procent per år. |
| --- | --- |

(208)

Dessa båda metoder visar på en produktivitetsökning på 1,9 och 2 procent per år.

iv.   Minskade avtalsenliga betalningar

| (209) | De danska myndigheterna hävdar att de uppgifter som DKT lagt fram i detta hänseende är inkorrekta. De ”avtalsenliga betalningar” i DSB:s räkenskaper som DKT grundar sig på rör såväl det aktuella avtal som ingåtts med staten som andra betalningar inom ramen för andra avtal (avtal som DSB ingått i Sverige, avtal som ingåtts med Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) och ett tillfälligt transportavtal på sträckan Langå–Struer). |
| --- | --- |

(209)

De danska myndigheterna hävdar att de uppgifter som DKT lagt fram i detta hänseende är inkorrekta. De ”avtalsenliga betalningar” i DSB:s räkenskaper som DKT grundar sig på rör såväl det aktuella avtal som ingåtts med staten som andra betalningar inom ramen för andra avtal (avtal som DSB ingått i Sverige, avtal som ingåtts med Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) och ett tillfälligt transportavtal på sträckan Langå–Struer).

| (210) | De danska myndigheterna klargör att minskningen på 1 miljard danska kronor tydligt framgår av finanslagen för 2003 (artikel 28.61.01, punkt 10). Av finanslagarna för 2003 och 2004 framgår för övrigt att de belopp som minskades 2003 och 2004 har skrivits upp. Den danska staten har översänt en sammanfattande tabell som visar att den totala minskningen uppgår till 1018 miljoner danska kronor. |
| --- | --- |

(210)

De danska myndigheterna klargör att minskningen på 1 miljard danska kronor tydligt framgår av finanslagen för 2003 (artikel 28.61.01, punkt 10). Av finanslagarna för 2003 och 2004 framgår för övrigt att de belopp som minskades 2003 och 2004 har skrivits upp. Den danska staten har översänt en sammanfattande tabell som visar att den totala minskningen uppgår till 1018 miljoner danska kronor.

v.   Tågkilometer

| (211) | De danska myndigheterna anger att skyldigheten enligt avtalet i fråga om det antal tågkilometer som ska köras är lägre än vad DKT angett, eftersom man måste beakta upphandlingsförfarandet för trafiken på Mitt- och Västjylland i november 2003. De danska myndigheterna redovisar exakta uppgifter i en tabell där det framgår att DSB totalt har kört 1,5 tågkilometer mer än vad som beräknats i avtalet och att det därmed inte kan bekräftas att DSB har ersatts för tjänster som inte har utförts. De danska myndigheterna betonar dessutom att DSB varje kvartal sänder en rapport om sin avtalsenliga produktion till transportministeriet. |
| --- | --- |

(211)

De danska myndigheterna anger att skyldigheten enligt avtalet i fråga om det antal tågkilometer som ska köras är lägre än vad DKT angett, eftersom man måste beakta upphandlingsförfarandet för trafiken på Mitt- och Västjylland i november 2003. De danska myndigheterna redovisar exakta uppgifter i en tabell där det framgår att DSB totalt har kört 1,5 tågkilometer mer än vad som beräknats i avtalet och att det därmed inte kan bekräftas att DSB har ersatts för tjänster som inte har utförts. De danska myndigheterna betonar dessutom att DSB varje kvartal sänder en rapport om sin avtalsenliga produktion till transportministeriet.

vi.   DSB:s resultat

| (212) | Den danska staten anser att DSB:s preliminära budget – som bygger på en preliminär rörelsemarginal på 6 procent – var rimlig och realistisk. Det faktum att rörelsemarginalen visade sig vara högre än den preliminära budgeten beror på en rad oförutsebara omständigheter, vars effekt regeringen har eliminerat genom en extraordinär minskning av de avtalsenliga betalningarna å ena sidan och genom att ta ut utdelning å andra sidan. |
| --- | --- |

(212)

Den danska staten anser att DSB:s preliminära budget – som bygger på en preliminär rörelsemarginal på 6 procent – var rimlig och realistisk. Det faktum att rörelsemarginalen visade sig vara högre än den preliminära budgeten beror på en rad oförutsebara omständigheter, vars effekt regeringen har eliminerat genom en extraordinär minskning av de avtalsenliga betalningarna å ena sidan och genom att ta ut utdelning å andra sidan.

| (213) | Dessutom ifrågasätter de danska myndigheterna relevansen hos uppgifterna om de europeiska järnvägsföretagens persontrafiktjänster. De konstaterar även att det är svårt att göra sådana jämförelser (på grund av skillnader i kapitalstrukturen, mängden investerat kapital, driftsrisker, makroekonomiska och strukturella faktorer som påverkar företagens redovisningsuppgifter) och hänvisar till en rapport som lagts fram av Europeiska kommissionen, enligt vilken DSB inte är mer lönsamt än sina konkurrenter på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(213)

Dessutom ifrågasätter de danska myndigheterna relevansen hos uppgifterna om de europeiska järnvägsföretagens persontrafiktjänster. De konstaterar även att det är svårt att göra sådana jämförelser (på grund av skillnader i kapitalstrukturen, mängden investerat kapital, driftsrisker, makroekonomiska och strukturella faktorer som påverkar företagens redovisningsuppgifter) och hänvisar till en rapport som lagts fram av Europeiska kommissionen, enligt vilken DSB inte är mer lönsamt än sina konkurrenter på EU-marknaden.

| (214) | För övrigt bestrider den danska staten inte att DSB:s resultat har utvecklats mer gynnsamt än vad som förutsågs i de ursprungliga budgetarna. De danska myndigheterna gör dock klargöranden beträffande den ändrade skattesatsen och lägger fram en översiktstabell över DSB:s resultat. |
| --- | --- |

(214)

För övrigt bestrider den danska staten inte att DSB:s resultat har utvecklats mer gynnsamt än vad som förutsågs i de ursprungliga budgetarna. De danska myndigheterna gör dock klargöranden beträffande den ändrade skattesatsen och lägger fram en översiktstabell över DSB:s resultat.

| (215) | Den danska staten har slutligen översänt aktuella uppgifter om DSB:s ekonomi, av vilka det framgår att resultatet efter skatt för de allmänna trafiktjänsterna uppgick till 670 miljoner danska kronor år 2007 och till 542 miljoner danska kronor år 2008. |
| --- | --- |

(215)

Den danska staten har slutligen översänt aktuella uppgifter om DSB:s ekonomi, av vilka det framgår att resultatet efter skatt för de allmänna trafiktjänsterna uppgick till 670 miljoner danska kronor år 2007 och till 542 miljoner danska kronor år 2008.

vii.   Utdelningspolitiken

| (216) | Den danska staten anser att utdelningspolitiken, som regleras genom en noggrann budget, är ett mycket effektivt medel för att skydda sig mot överkompensation, eftersom den gör det möjligt att på ett smidigt sätt undvika all överkompensation då beräkningarna i budgeten visar sig vara otillräckliga. Utdelningspolitiken kompletterar den noggranna budget som trafikavtalet bygger på. |
| --- | --- |

(216)

Den danska staten anser att utdelningspolitiken, som regleras genom en noggrann budget, är ett mycket effektivt medel för att skydda sig mot överkompensation, eftersom den gör det möjligt att på ett smidigt sätt undvika all överkompensation då beräkningarna i budgeten visar sig vara otillräckliga. Utdelningspolitiken kompletterar den noggranna budget som trafikavtalet bygger på.

| (217) | De danska myndigheterna erinrar om att ersättningen fastställts i förväg genom en beräkning som utgår från intäkterna och kostnaderna och att DSB inte kan använda denna resurs utan begränsningar. De danska myndigheterna klargör även att om de faktiska uppgifterna avviker negativt från den preliminära budgeten – till exempel på grund av en avvikelse från kostnaderna (bristfällig förvaltning, höjda löner, avgifter eller inköp) eller genom förlorade intäkter på grund av minskad trafik jämfört med beräkningarna, kan DSB inte heller få någon kompletterande ersättning av staten. DSB tar alltså en del av risken vid ett dåligt resultat. |
| --- | --- |

(217)

De danska myndigheterna erinrar om att ersättningen fastställts i förväg genom en beräkning som utgår från intäkterna och kostnaderna och att DSB inte kan använda denna resurs utan begränsningar. De danska myndigheterna klargör även att om de faktiska uppgifterna avviker negativt från den preliminära budgeten – till exempel på grund av en avvikelse från kostnaderna (bristfällig förvaltning, höjda löner, avgifter eller inköp) eller genom förlorade intäkter på grund av minskad trafik jämfört med beräkningarna, kan DSB inte heller få någon kompletterande ersättning av staten. DSB tar alltså en del av risken vid ett dåligt resultat.

| (218) | Enligt de danska myndigheterna fungerar därför utdelningspolitiken som ett ytterligare skydd mot eventuell överkompensation om resultatet skulle avvika positivt från den preliminära budgeten. Utdelningspolitiken är ett smidigt statligt instrument för att garantera utdelning från företaget. |
| --- | --- |

(218)

Enligt de danska myndigheterna fungerar därför utdelningspolitiken som ett ytterligare skydd mot eventuell överkompensation om resultatet skulle avvika positivt från den preliminära budgeten. Utdelningspolitiken är ett smidigt statligt instrument för att garantera utdelning från företaget.

| (219) | Den danska staten klargör att DSB inte har haft möjlighet att utnyttja en eventuell likviditetsfördel för att snedvrida konkurrensen på marknaden genom att erbjuda andra tjänster, dvs. framför allt genom en korssubventionering. |
| --- | --- |

(219)

Den danska staten klargör att DSB inte har haft möjlighet att utnyttja en eventuell likviditetsfördel för att snedvrida konkurrensen på marknaden genom att erbjuda andra tjänster, dvs. framför allt genom en korssubventionering.

| (220) | De danska myndigheterna preciserar för övrigt att det totala utdelningsbeloppet för räkenskaperna för 1999–2007 uppgår till 3469 miljoner danska kronor mer än vad som beräknats i budgeten. De klargör att DSB betalat utdelning till den danska staten på omkring 607 miljoner danska kronor år 2007 och på 359 miljoner år 2008. |
| --- | --- |

(220)

De danska myndigheterna preciserar för övrigt att det totala utdelningsbeloppet för räkenskaperna för 1999–2007 uppgår till 3469 miljoner danska kronor mer än vad som beräknats i budgeten. De klargör att DSB betalat utdelning till den danska staten på omkring 607 miljoner danska kronor år 2007 och på 359 miljoner år 2008.

| (221) | Enligt den danska staten överskrider den utdelning som betalats ut klart skillnaden mellan det beräknade resultatet och de faktiska resultaten, även om det är korrekt att utdelningen inte enbart utbetalats på grundval av en beräkning som syftar till att fastställa om överkompensation har skett. I den mån DSB:s resultat överskrider de beräknade siffrorna har detta överskott i sin helhet betalats ut från företaget som utdelning. Den danska staten anser följaktligen inte att någon överkompensation har skett. |
| --- | --- |

(221)

Enligt den danska staten överskrider den utdelning som betalats ut klart skillnaden mellan det beräknade resultatet och de faktiska resultaten, även om det är korrekt att utdelningen inte enbart utbetalats på grundval av en beräkning som syftar till att fastställa om överkompensation har skett. I den mån DSB:s resultat överskrider de beräknade siffrorna har detta överskott i sin helhet betalats ut från företaget som utdelning. Den danska staten anser följaktligen inte att någon överkompensation har skett.

viii.   Införande av en återbetalningsmekanism

| (222) | Inom ramen för sammanställningen av dessa synpunkter och diskussionerna med kommissionen har den danska staten angett att de avser att införa en återbetalningsmekanism i de aktuella avtalen om allmän trafik med DSB. |
| --- | --- |

(222)

Inom ramen för sammanställningen av dessa synpunkter och diskussionerna med kommissionen har den danska staten angett att de avser att införa en återbetalningsmekanism i de aktuella avtalen om allmän trafik med DSB.

| (223) | Den planerade mekanismen ska ha följande särdrag: |
| --- | --- |

(223)

Den planerade mekanismen ska ha följande särdrag:

| (224) | Enligt de danska myndigheterna ska kompensationsmekanismen i det fall då de danska myndigheterna på förhand har fullständig kännedom om DSB:s resultat utformas enligt följande formel:

  Totala intäkter (passagerare + avtalsenliga betalningar) – rimlig vinst – Totala utgifter = 0 |
| --- | --- |

(224)

Enligt de danska myndigheterna ska kompensationsmekanismen i det fall då de danska myndigheterna på förhand har fullständig kännedom om DSB:s resultat utformas enligt följande formel:

Totala intäkter (passagerare + avtalsenliga betalningar) – rimlig vinst – Totala utgifter = 0

| (225) | De danska myndigheterna påpekar dock att de inte kan ha fullständig förhandskännedom om resultatet under hela löptiden för fleråriga avtal och att denna formel följaktligen sällan uppgår till noll i praktiken. |
| --- | --- |

(225)

De danska myndigheterna påpekar dock att de inte kan ha fullständig förhandskännedom om resultatet under hela löptiden för fleråriga avtal och att denna formel följaktligen sällan uppgår till noll i praktiken.

| (226) | I det aktuella systemet justeras formeln nämligen utifrån resultatet (formelns högra sida) genom användning av utdelningspolitiken. En annan lösning som övervägts av de danska myndigheterna vore att göra justeringar för de totala intäkterna (formelns vänstra sida), genom att anpassa de avtalsenliga betalningarna årligen med hjälp av en återbetalningsmekanism. |
| --- | --- |

(226)

I det aktuella systemet justeras formeln nämligen utifrån resultatet (formelns högra sida) genom användning av utdelningspolitiken. En annan lösning som övervägts av de danska myndigheterna vore att göra justeringar för de totala intäkterna (formelns vänstra sida), genom att anpassa de avtalsenliga betalningarna årligen med hjälp av en återbetalningsmekanism.

| (227) | Justeringens omfattning ska motsvara den bruttominskning som framgår av formeln nedan.

  Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning |
| --- | --- |

(227)

Justeringens omfattning ska motsvara den bruttominskning som framgår av formeln nedan.

Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning

| (228) | För att bevara DSB:s incitament att öka sin effektivitet och locka nya passagerare, bör återbetalningsbestämmelsen enligt de danska myndigheterna göra det möjligt att ersätta företagets resultatförbättringar utifrån på förhand fastställda parametrar. DSB ska därmed kunna bevara en del av bruttominskningen om bruttominskningen (som motsvarar en rimlig vinst/en avkastning på eget kapital som är högre än vad som anges i formeln) beror på






  — | minskade kostnader per passagerarkilometer (nedan kallade passagerarkilometer) och/eller |
| --- | --- | --- |

(228)

För att bevara DSB:s incitament att öka sin effektivitet och locka nya passagerare, bör återbetalningsbestämmelsen enligt de danska myndigheterna göra det möjligt att ersätta företagets resultatförbättringar utifrån på förhand fastställda parametrar. DSB ska därmed kunna bevara en del av bruttominskningen om bruttominskningen (som motsvarar en rimlig vinst/en avkastning på eget kapital som är högre än vad som anges i formeln) beror på

—

minskade kostnader per passagerarkilometer (nedan kallade passagerarkilometer) och/eller

| — | fler passagerare mätt i passagerarkilometer. |
| --- | --- |

—

fler passagerare mätt i passagerarkilometer.

| (229) | De danska myndigheterna avser följaktligen att utforma återbetalningsmekanismen på följande sätt:






  — | Om DSB minskar sina kostnader (per passagerarkilometer) jämfört med genomsnittskostnaden under de fyra senaste åren, ska denna förbättring räknas fram (den procentuella kostnadsskillnaden multiplicerad med det totala kostnadsunderlaget). |
| --- | --- | --- |

(229)

De danska myndigheterna avser följaktligen att utforma återbetalningsmekanismen på följande sätt:

—

Om DSB minskar sina kostnader (per passagerarkilometer) jämfört med genomsnittskostnaden under de fyra senaste åren, ska denna förbättring räknas fram (den procentuella kostnadsskillnaden multiplicerad med det totala kostnadsunderlaget).

| — | Om antalet passagerare ökar kommer den ökade persontrafiken mätt i passagerarkilometer att multipliceras med 0,80 danska kronor och bruttominskningen kommer även att minskas med detta belopp (32). |
| --- | --- |

—

Om antalet passagerare ökar kommer den ökade persontrafiken mätt i passagerarkilometer att multipliceras med 0,80 danska kronor och bruttominskningen kommer även att minskas med detta belopp (32).

| (230) | De danska myndigheterna har klargjort att de totala minskningarna till följd av resultatförbättringarna inte får överskrida bruttominskningen för ett visst år. Nettominskningen ligger då mellan noll och bruttominskningen. |
| --- | --- |

(230)

De danska myndigheterna har klargjort att de totala minskningarna till följd av resultatförbättringarna inte får överskrida bruttominskningen för ett visst år. Nettominskningen ligger då mellan noll och bruttominskningen.

| (231) | Återbetalningsmekanismen borde således följa följande formel:

  Återbetalningsmekanism = bruttominskning – variabel (Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning |
| --- | --- |

(231)

Återbetalningsmekanismen borde således följa följande formel:

Återbetalningsmekanism = bruttominskning – variabel (Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning

| (232) | De danska myndigheterna har betonat att införandet av en sådan återbetalningsmekanism skulle få en betydande inverkan på den danska statens utbetalningspolitik, liksom framgår av tabellen nedan: |
| --- | --- |

(232)

De danska myndigheterna har betonat att införandet av en sådan återbetalningsmekanism skulle få en betydande inverkan på den danska statens utbetalningspolitik, liksom framgår av tabellen nedan:

Image

| (233) | De danska myndigheterna har även angett att denna återbetalningsmekanism skulle kompletteras genom införandet av en övre gräns, så att mekanismen inte leder till att DSB beviljas en förmån vars belopp överskrider vad som anses vara en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(233)

De danska myndigheterna har även angett att denna återbetalningsmekanism skulle kompletteras genom införandet av en övre gräns, så att mekanismen inte leder till att DSB beviljas en förmån vars belopp överskrider vad som anses vara en rimlig vinst.

| (234) | De danska myndigheterna planerar att fastställa denna övre gräns i förhållande till avkastningen på DSB:s eget kapital, som utöver nivån på 6 procent som fastställts i avtalen skulle beakta kompletterande vinster tack vare effektivitetsvinster eller ett ökat passagerarantal. Denna övre gräns skulle fastställas enligt följande formel: |
| --- | --- |

(234)

De danska myndigheterna planerar att fastställa denna övre gräns i förhållande till avkastningen på DSB:s eget kapital, som utöver nivån på 6 procent som fastställts i avtalen skulle beakta kompletterande vinster tack vare effektivitetsvinster eller ett ökat passagerarantal. Denna övre gräns skulle fastställas enligt följande formel:

Formula

| (235) | Incitamentsfaktorerna i återbetalningsmekanismen skulle därmed kunna ge DSB en ytterligare förmån om företaget förbättrar sin kostnadsstruktur eller om antalet passagerare ökar (Δ. + passagerarkm Δ). |
| --- | --- |

(235)

Incitamentsfaktorerna i återbetalningsmekanismen skulle därmed kunna ge DSB en ytterligare förmån om företaget förbättrar sin kostnadsstruktur eller om antalet passagerare ökar (Δ. + passagerarkm Δ).

| (236) | De danska myndigheterna har preciserat att endast den andel av DSB:s eget kapital som kommer av dess allmänna tjänster har beaktats i beräkningen på grundval av företagets särredovisning. |
| --- | --- |

(236)

De danska myndigheterna har preciserat att endast den andel av DSB:s eget kapital som kommer av dess allmänna tjänster har beaktats i beräkningen på grundval av företagets särredovisning.

| (237) | Enligt denna mekanism kan den övre gränsen för den rimliga vinsten fastställas till en avkastning på eget kapital på 12 procent. De danska myndigheterna preciserar att den årliga gränsen inte får överskrida 10 procent fördelat på tre år. |
| --- | --- |

(237)

Enligt denna mekanism kan den övre gränsen för den rimliga vinsten fastställas till en avkastning på eget kapital på 12 procent. De danska myndigheterna preciserar att den årliga gränsen inte får överskrida 10 procent fördelat på tre år.

| (238) | De danska myndigheterna har översänt en analys till kommissionen med ett empiriskt exempel på inverkan av en sådan återbetalningsmekanism under perioden 2004–2008, såsom framgår av tabellen nedan:



















  Allmänna tjänster (miljoner DKK) | Resultat före skatt | Rimlig vinst (avkastning på eget kapital på 6 % före skatt) | Bruttoåterbetalning | Uppskattning av eget kapital | Passagerarkm (miljoner) | Kostnad per passagerarkm (DKK/km) | Kostnadsskillnad per passagerarkm (4 år) | DSB:s effektivitetsvinst’ | Förbättring mätt i passagerarkm | DSB:s totala vinster | Återbetalning - nettominskning | DSB:s resultat | Avkastning på eget kapital efter återbetalningsmekanism (%) | Genomsnittlig avkastning på eget kapital efter återbetalning (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 943 | 594 | 349 | 6 931 | 4 353 | 1,25 | 3 % | 151 | 78,4 | 230 | 119 | 824 | 11,9 | |
| 2005 | 919 | 575 | 344 | 6 906 | 4 392 | 1,32 | –3 % | 0 | 31,2 | 31,2 | 312 | 607 | 8,8 | |
| 2006 | 977 | 583 | 394 | 6 994 | 4 526 | 1,3 | –2 % | 0 | 107 | 107 | 287 | 690 | 9,9 | 10,2 |
| 2007 | 724 | 569 | 155 | 7 108 | 4 635 | 1,31 | 2 % | 115 | 87 | 202 | 0 | 724 | 10,2 | 9,6 |
| 2008 | 717 | 523 | 188 | 6 609 | 4 759 | 1,33 | –2 % | 0 | 99 | 99 | 89 | 628 | 9,5 | 9,9 |

(238)

De danska myndigheterna har översänt en analys till kommissionen med ett empiriskt exempel på inverkan av en sådan återbetalningsmekanism under perioden 2004–2008, såsom framgår av tabellen nedan:

Allmänna tjänster (miljoner DKK)

Resultat före skatt

Rimlig vinst (avkastning på eget kapital på 6 % före skatt)

Bruttoåterbetalning

Uppskattning av eget kapital

Passagerarkm (miljoner)

Kostnad per passagerarkm (DKK/km)

Kostnadsskillnad per passagerarkm (4 år)

DSB:s effektivitetsvinst’

Förbättring mätt i passagerarkm

DSB:s totala vinster

Återbetalning - nettominskning

DSB:s resultat

Avkastning på eget kapital efter återbetalningsmekanism (%)

Genomsnittlig avkastning på eget kapital efter återbetalning (%)

2004

943

594

349

6 931

4 353

1,25

3 %

151

78,4

230

119

824

11,9

2005

919

575

344

6 906

4 392

1,32

–3 %

0

31,2

31,2

312

607

8,8

2006

977

583

394

6 994

4 526

1,3

–2 %

0

107

107

287

690

9,9

10,2

2007

724

569

155

7 108

4 635

1,31

2 %

115

87

202

0

724

10,2

9,6

2008

717

523

188

6 609

4 759

1,33

–2 %

0

99

99

89

628

9,5

9,9

| (239) | Tillämpningen av återbetalningsmekanismen ska följaktligen ha gett upphov till en avkastning på DSB:s eget kapital under perioden 2004–2008 på mellan 8,8 och 11,9 procent. |
| --- | --- |

(239)

Tillämpningen av återbetalningsmekanismen ska följaktligen ha gett upphov till en avkastning på DSB:s eget kapital under perioden 2004–2008 på mellan 8,8 och 11,9 procent.

| (240) | Tack vare regeln på 10 procent i genomsnitt på tre år, som överskreds med 0,2 procent år 2006, skulle återbetalningsmekanismen ha lett till en återbetalning på 38 miljoner danska kronor för detta räkenskapsår. |
| --- | --- |

(240)

Tack vare regeln på 10 procent i genomsnitt på tre år, som överskreds med 0,2 procent år 2006, skulle återbetalningsmekanismen ha lett till en återbetalning på 38 miljoner danska kronor för detta räkenskapsår.

| (241) | Den danska staten påminner om att befrielsen från löneskatt numera har avskaffats. |
| --- | --- |

(241)

Den danska staten påminner om att befrielsen från löneskatt numera har avskaffats.

| (242) | Enligt de danska myndigheterna har denna befrielse inte medfört några ekonomiska fördelar för de befriade företagen, bland annat DSB. Befrielsen beaktades i avtalet samt vid upphandlingsförfarandena om trafikavtal etc., för att alla anbudsgivare skulle behandlas lika. |
| --- | --- |

(242)

Enligt de danska myndigheterna har denna befrielse inte medfört några ekonomiska fördelar för de befriade företagen, bland annat DSB. Befrielsen beaktades i avtalet samt vid upphandlingsförfarandena om trafikavtal etc., för att alla anbudsgivare skulle behandlas lika.

| (243) | När det gäller en eventuell ersättning till DSB efter påförandet av löneskatt påpekar de danska myndigheterna att de avtalsenliga betalningarna till DSB ursprungligen beräknades utifrån principen att DSB inte skulle behöva betala löneskatt. Ersättningen är således reducerad med detta belopp. Eftersom DSB därefter påfördes löneskatt var ersättningens beräkningsgrund inte längre giltig och en ersättning betalades ut till DSB för att ta hänsyn till denna ändring av beräkningsparametrarna. Denna ersättning uppgår till omkring 80 miljoner danska kronor per år och rör endast DSB:s allmänna tjänster. |
| --- | --- |

(243)

När det gäller en eventuell ersättning till DSB efter påförandet av löneskatt påpekar de danska myndigheterna att de avtalsenliga betalningarna till DSB ursprungligen beräknades utifrån principen att DSB inte skulle behöva betala löneskatt. Ersättningen är således reducerad med detta belopp. Eftersom DSB därefter påfördes löneskatt var ersättningens beräkningsgrund inte längre giltig och en ersättning betalades ut till DSB för att ta hänsyn till denna ändring av beräkningsparametrarna. Denna ersättning uppgår till omkring 80 miljoner danska kronor per år och rör endast DSB:s allmänna tjänster.

| (244) | Enligt den danska staten har därför befrielsen från löneskatt och det därpå följande avskaffandet av denna befrielse inte inverkat på DSB:s finanser. |
| --- | --- |

(244)

Enligt den danska staten har därför befrielsen från löneskatt och det därpå följande avskaffandet av denna befrielse inte inverkat på DSB:s finanser.

8.   BEDÖMNING AV BESTÄMMELSERNA I AVTALEN OM TRAFIKTJÄNSTER PÅ GRUND AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT

8.1   BESLUTETS RÄCKVIDD

| (245) | Detta beslut rör förenligheten hos de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner med gemenskapens regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(245)

Detta beslut rör förenligheten hos de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner med gemenskapens regler om statligt stöd.

| (246) | Inledandet av förfarandet den 10 september 2008 och i synnerhet de danska myndigheternas kommentarer och de berörda parternas synpunkter har gjort att kommissionen har kunnat precisera räckvidden och tillämpningsområdet för de olika aktuella avtalen om allmän trafikplikt, villkoren för fastställande av ersättningen för allmänna trafiktjänster samt samtliga de omständigheter som kan ha lett till en överkompensation av Danske Statsbaner. |
| --- | --- |

(246)

Inledandet av förfarandet den 10 september 2008 och i synnerhet de danska myndigheternas kommentarer och de berörda parternas synpunkter har gjort att kommissionen har kunnat precisera räckvidden och tillämpningsområdet för de olika aktuella avtalen om allmän trafikplikt, villkoren för fastställande av ersättningen för allmänna trafiktjänster samt samtliga de omständigheter som kan ha lett till en överkompensation av Danske Statsbaner.

| (247) | Kommissionen har således identifierat fyra avtal om allmän trafikplikt för perioderna 2000–2004 och 2005–2014 avseende fjärr-, regional- och lokaltrafik som kan omfatta inslag av statligt stöd (se skälen 28, 46, 50 och 69). Därtill kommer kompletterande avtal som ingåtts för att bemöta försenade leveranser av rullande materiel (se skäl 114). |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen har således identifierat fyra avtal om allmän trafikplikt för perioderna 2000–2004 och 2005–2014 avseende fjärr-, regional- och lokaltrafik som kan omfatta inslag av statligt stöd (se skälen 28, 46, 50 och 69). Därtill kommer kompletterande avtal som ingåtts för att bemöta försenade leveranser av rullande materiel (se skäl 114).

| (248) | Kommissionen påpekar i detta hänseende att de berörda parterna har lämnat sina synpunkter på de olika diskussionspunkterna och på de tvivel som kommissionen framfört i sitt beslut om att inleda förfarandet med avseende på samtliga dessa avtal. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen påpekar i detta hänseende att de berörda parterna har lämnat sina synpunkter på de olika diskussionspunkterna och på de tvivel som kommissionen framfört i sitt beslut om att inleda förfarandet med avseende på samtliga dessa avtal.

| (249) | Kommissionen granskar även inverkan av andra skatterelaterade åtgärder på förenligheten hos de aktuella ersättningarna för allmänna trafiktjänster (33). |
| --- | --- |

(249)

Kommissionen granskar även inverkan av andra skatterelaterade åtgärder på förenligheten hos de aktuella ersättningarna för allmänna trafiktjänster (33).

8.2   FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (250) | I artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(250)

I artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

8.2.1   STATLIGA MEDEL

| (251) | I avtalet om allmän trafikplikt föreskrivs att DSB ska få ersättning för utförandet av avtalet om allmän trafikplikt från den danska statsbudgeten. Denna ersättning betalas alltså ut med statliga medel. |
| --- | --- |

(251)

I avtalet om allmän trafikplikt föreskrivs att DSB ska få ersättning för utförandet av avtalet om allmän trafikplikt från den danska statsbudgeten. Denna ersättning betalas alltså ut med statliga medel.

8.2.2   SELEKTIVITET

| (252) | DSB, som är ett företag enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är den enda mottagaren av den ersättning för allmänna trafiktjänster som fastställs i avtalen. Åtgärden är därmed selektiv i enlighet med artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(252)

DSB, som är ett företag enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är den enda mottagaren av den ersättning för allmänna trafiktjänster som fastställs i avtalen. Åtgärden är därmed selektiv i enlighet med artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

8.3.3   EKONOMISK FÖRDEL

| (253) | Enligt domstolen får ett företag inte någon ekonomisk fördel då ersättningen för en allmän tjänst uppfyller de fyra kriterier som fastställts i Altmark-domen. Det bör därför undersökas om de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan den danska regeringen och DSB i sin helhet uppfyller dessa fyra kriterier. |
| --- | --- |

(253)

Enligt domstolen får ett företag inte någon ekonomisk fördel då ersättningen för en allmän tjänst uppfyller de fyra kriterier som fastställts i Altmark-domen. Det bör därför undersökas om de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan den danska regeringen och DSB i sin helhet uppfyller dessa fyra kriterier.

| (254) | Eftersom kriterierna i Altmark-domen är kumulativa är det tillräckligt att ett av dessa kriterier inte har uppfyllts för att bekräfta att de granskade åtgärderna medför en selektiv fördel. I tydlighetssyfte och med hänsyn till de konkreta omständigheterna i ärendet kommer kommissionen således först och främst att undersöka om det i detta fall verkligen rör sig om ett företag med allmän trafikplikt som i detta hänseende har fått ersättning på grundval av objektiva och insynsvänliga grunder (de två första kriterierna i Altmark-domen). Kommissionen kommer därefter att undersöka om valet av detta företag på ett konkret sätt har skett inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande eller om så inte har skett, om den ersättning som beviljats i detta syfte bygger på analysen av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag (det fjärde kriteriet i Altmark-domen). |
| --- | --- |

(254)

Eftersom kriterierna i Altmark-domen är kumulativa är det tillräckligt att ett av dessa kriterier inte har uppfyllts för att bekräfta att de granskade åtgärderna medför en selektiv fördel. I tydlighetssyfte och med hänsyn till de konkreta omständigheterna i ärendet kommer kommissionen således först och främst att undersöka om det i detta fall verkligen rör sig om ett företag med allmän trafikplikt som i detta hänseende har fått ersättning på grundval av objektiva och insynsvänliga grunder (de två första kriterierna i Altmark-domen). Kommissionen kommer därefter att undersöka om valet av detta företag på ett konkret sätt har skett inom ramen för ett offentligt upphandlingsförfarande eller om så inte har skett, om den ersättning som beviljats i detta syfte bygger på analysen av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag (det fjärde kriteriet i Altmark-domen).

| (255) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att DSB faktiskt hade ålagts att tillhandahålla klart definierade allmännyttiga tjänster och att det första kriteriet i Altmark-domen följaktligen hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(255)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att DSB faktiskt hade ålagts att tillhandahålla klart definierade allmännyttiga tjänster och att det första kriteriet i Altmark-domen följaktligen hade uppfyllts.

| (256) | Även om kommissionen inte har framfört tvivel beträffande detta kriterium har DKT bestridit kommissionens resonemang, med tanke på att kommissionen borde ha undersökt nödvändigheten i och proportionaliteten hos dessa allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(256)

Även om kommissionen inte har framfört tvivel beträffande detta kriterium har DKT bestridit kommissionens resonemang, med tanke på att kommissionen borde ha undersökt nödvändigheten i och proportionaliteten hos dessa allmännyttiga tjänster.

| (257) | DKT anser även att nödvändigheten borde kontrolleras för varje enskild förbindelse och att proportionaliteten borde bedömas med hänsyn till lönsamhetsmöjligheterna för varje berörd förbindelse, med tanke på de krav och villkor som myndigheten påfört. Till stöd för sitt resonemang hänvisar DKT till järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Århus, som omfattas av avtal om allmän trafik trots att den är vinstgivande enligt en analys som DKT själv gjort. |
| --- | --- |

(257)

DKT anser även att nödvändigheten borde kontrolleras för varje enskild förbindelse och att proportionaliteten borde bedömas med hänsyn till lönsamhetsmöjligheterna för varje berörd förbindelse, med tanke på de krav och villkor som myndigheten påfört. Till stöd för sitt resonemang hänvisar DKT till järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Århus, som omfattas av avtal om allmän trafik trots att den är vinstgivande enligt en analys som DKT själv gjort.

| (258) | De danska myndigheterna har bestridit dessa argument och har tillbakavisat DKT:s beräkningar för järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Århus genom att precisera att beräkningarna inte är tillräckligt detaljerade och inte motsvarar de siffror som de danska myndigheterna förfogar över. Enligt de danska myndigheterna ska den aktuella förbindelsen även uppvisa ett underskott. |
| --- | --- |

(258)

De danska myndigheterna har bestridit dessa argument och har tillbakavisat DKT:s beräkningar för järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Århus genom att precisera att beräkningarna inte är tillräckligt detaljerade och inte motsvarar de siffror som de danska myndigheterna förfogar över. Enligt de danska myndigheterna ska den aktuella förbindelsen även uppvisa ett underskott.

| (259) | Kommissionen erinrar om att nödvändigheten hos en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inom sektorn för persontrafik på land måste bedömas utifrån av artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och på grundval av lagstiftningen, i detta fall förordning (EEG) nr 1191/69, fram till och med den 3 december 2009, och därefter förordning (EG) nr 1370/2007 |
| --- | --- |

(259)

Kommissionen erinrar om att nödvändigheten hos en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inom sektorn för persontrafik på land måste bedömas utifrån av artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och på grundval av lagstiftningen, i detta fall förordning (EEG) nr 1191/69, fram till och med den 3 december 2009, och därefter förordning (EG) nr 1370/2007

| (260) | I artikel 1.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 föreskrivs följande:
  ”För att säkerställa en tillräcklig tillgång till transporttjänster, särskilt med beaktande av sociala och miljömässiga faktorer samt fysisk planering eller för att erbjuda specialtaxor för vissa grupper av passagerare, får medlemsstaternas behöriga myndigheter ingå avtal med ett transportföretag om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt.” |
| --- | --- |

(260)

I artikel 1.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 föreskrivs följande:

”För att säkerställa en tillräcklig tillgång till transporttjänster, särskilt med beaktande av sociala och miljömässiga faktorer samt fysisk planering eller för att erbjuda specialtaxor för vissa grupper av passagerare, får medlemsstaternas behöriga myndigheter ingå avtal med ett transportföretag om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt.”

| (261) | I artikel 14.1 i nämnda förordning fastställs innehållet och särdragen hos avtal om allmän trafik genom normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, pris och närmare bestämmelser. |
| --- | --- |

(261)

I artikel 14.1 i nämnda förordning fastställs innehållet och särdragen hos avtal om allmän trafik genom normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, pris och närmare bestämmelser.

| (262) | Den allmänna trafikplikten definieras i artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 som
  ”krav som en behörig myndighet definierar eller fastställer för att sörja för kollektivtrafik av allmänt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor”. |
| --- | --- |

(262)

Den allmänna trafikplikten definieras i artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 som

”krav som en behörig myndighet definierar eller fastställer för att sörja för kollektivtrafik av allmänt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor”.

| (263) | Kommissionen anger således att den specifika gällande lagstiftningen inte på något sätt begränsar möjligheten att tilldela allmänna trafiktjänster på ett transportnät i syfte att inrätta ett sammanhängande trafiksystem, och framför allt för att skapa kontinuitet i trafiken. Det finns inga kriterier i fråga om de enskilda berörda linjerna ska vara vinstgivande eller ej. Denna möjlighet begränsas inte heller genom befintligheten av jämförbara trafiktjänster, såsom den första klaganden hävdar i det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad. |
| --- | --- |

(263)

Kommissionen anger således att den specifika gällande lagstiftningen inte på något sätt begränsar möjligheten att tilldela allmänna trafiktjänster på ett transportnät i syfte att inrätta ett sammanhängande trafiksystem, och framför allt för att skapa kontinuitet i trafiken. Det finns inga kriterier i fråga om de enskilda berörda linjerna ska vara vinstgivande eller ej. Denna möjlighet begränsas inte heller genom befintligheten av jämförbara trafiktjänster, såsom den första klaganden hävdar i det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad.

| (264) | Kommissionen anser inte heller att DKT:s argument om andra transportmedel är relevanta eftersom lagstiftaren har fastställt olika regler för vart och ett av dessa transportmedel, framför allt på grund av skillnaderna i marknadernas öppenhet och på de olika användarnas och offentliga myndigheternas olika särdrag. |
| --- | --- |

(264)

Kommissionen anser inte heller att DKT:s argument om andra transportmedel är relevanta eftersom lagstiftaren har fastställt olika regler för vart och ett av dessa transportmedel, framför allt på grund av skillnaderna i marknadernas öppenhet och på de olika användarnas och offentliga myndigheternas olika särdrag.

| (265) | Att en trafiktjänst rör en gränsöverskridande eller internationell förbindelse hindrar slutligen inte heller att den kan drivas som allmän trafik. Kommissionen betonar i detta hänseende att det även i sektorer som är helt konkurrensutsatta finns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för internationella förbindelser (34). |
| --- | --- |

(265)

Att en trafiktjänst rör en gränsöverskridande eller internationell förbindelse hindrar slutligen inte heller att den kan drivas som allmän trafik. Kommissionen betonar i detta hänseende att det även i sektorer som är helt konkurrensutsatta finns tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för internationella förbindelser (34).

| (266) | Kommissionen anser följaktligen att den danska staten inte gör en uppenbart oriktig bedömning om landet införlivar en eller flera lönsamma förbindelser i ett avtal om allmän trafik i den mån dessa förbindelser införlivas i ett sammanhängande trafiksystem, och detta oavsett om sådana förbindelser redan finns, vilket den danska staten förnekar i föreliggande fall. Kommissionen påpekar även att om en förbindelse inom detta system skulle ge överskott ska dessa intäkter beaktas i den samlade beräkningen av kostnader och intäkter för de berörda förbindelserna i syfte att fastställa ersättningsnivån. Därför medför resultatet från en överskottsgivande förbindelse i slutändan en motsvarande minskning av den finansiella ersättning som krävs för att driva andra underskottsgivande förbindelser i systemet. Eftersom det saknas precisa regler som hindrar detta är medlemsstaten fri att värdera omfattningen av den allmänna tjänst som den vill tilldela ett företag i syfte att inrätta ett tillräckligt transportsystem. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen anser följaktligen att den danska staten inte gör en uppenbart oriktig bedömning om landet införlivar en eller flera lönsamma förbindelser i ett avtal om allmän trafik i den mån dessa förbindelser införlivas i ett sammanhängande trafiksystem, och detta oavsett om sådana förbindelser redan finns, vilket den danska staten förnekar i föreliggande fall. Kommissionen påpekar även att om en förbindelse inom detta system skulle ge överskott ska dessa intäkter beaktas i den samlade beräkningen av kostnader och intäkter för de berörda förbindelserna i syfte att fastställa ersättningsnivån. Därför medför resultatet från en överskottsgivande förbindelse i slutändan en motsvarande minskning av den finansiella ersättning som krävs för att driva andra underskottsgivande förbindelser i systemet. Eftersom det saknas precisa regler som hindrar detta är medlemsstaten fri att värdera omfattningen av den allmänna tjänst som den vill tilldela ett företag i syfte att inrätta ett tillräckligt transportsystem.

| (267) | Kommissionen anser att dessa värderingar styrks genom fast rättspraxis, där följande anges:
  ”Vad beträffar behörigheten att fastställa arten och omfattningen av ett uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i fördraget, samt graden av kontroll som gemenskapsinstitutionerna skall utöva i det sammanhanget, framgår det av [...] förstainstansrättens rättspraxis att medlemsstaterna har ett omfattande utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att bestämma vad de anser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att en medlemsstats definition av dessa tjänster inte kan ifrågasättas av kommissionen annat än om ett uppenbart fel har begåtts.” (35). |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen anser att dessa värderingar styrks genom fast rättspraxis, där följande anges:

”Vad beträffar behörigheten att fastställa arten och omfattningen av ett uppdrag av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i fördraget, samt graden av kontroll som gemenskapsinstitutionerna skall utöva i det sammanhanget, framgår det av [...] förstainstansrättens rättspraxis att medlemsstaterna har ett omfattande utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att bestämma vad de anser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att en medlemsstats definition av dessa tjänster inte kan ifrågasättas av kommissionen annat än om ett uppenbart fel har begåtts.” (35).

| (268) | Kommissionens roll är följaktligen begränsad till att undersöka om den danska staten inte har begått ett uppenbart fel genom att fastställa omfattningen av de allmänna tjänster som avses i de aktuella avtalen. |
| --- | --- |

(268)

Kommissionens roll är följaktligen begränsad till att undersöka om den danska staten inte har begått ett uppenbart fel genom att fastställa omfattningen av de allmänna tjänster som avses i de aktuella avtalen.

| (269) | Kommissionen vidhåller således att det framgår av avtalens nationella rättsliga grund, nämligen den danska lagen om järnvägstransporter, att DSB har ålagts en allmän trafikplikt på grundval av avtal som förhandlats fram med det danska transportministeriet. Den erinrar också om att DSB:s förpliktelser klart definieras i avtalen när det gäller vilka förbindelser som ska betjänas, punktligheten, kvaliteten samt turtätheten för de tågtjänster som ska utföras under en begränsad tid (avtalen har ingåtts för perioderna 2000–2004 och 2005–2014). |
| --- | --- |

(269)

Kommissionen vidhåller således att det framgår av avtalens nationella rättsliga grund, nämligen den danska lagen om järnvägstransporter, att DSB har ålagts en allmän trafikplikt på grundval av avtal som förhandlats fram med det danska transportministeriet. Den erinrar också om att DSB:s förpliktelser klart definieras i avtalen när det gäller vilka förbindelser som ska betjänas, punktligheten, kvaliteten samt turtätheten för de tågtjänster som ska utföras under en begränsad tid (avtalen har ingåtts för perioderna 2000–2004 och 2005–2014).

| (270) | Kommissionen anger att den danska staten har visat att de aktuella avtalen om allmän trafik syftat till att inrätta ett sammanhängande och omfattande trafiksystem som skulle erbjuda passagerarna kvalitetstjänster och uppfylla målsättningarna för landets trafikbetjäning. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen anger att den danska staten har visat att de aktuella avtalen om allmän trafik syftat till att inrätta ett sammanhängande och omfattande trafiksystem som skulle erbjuda passagerarna kvalitetstjänster och uppfylla målsättningarna för landets trafikbetjäning.

| (271) | När det gäller det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad noterar kommissionen att de danska myndigheterna även har redogjort för de omständigheter och olika skeden som lett till förbindelsens införlivande i det trafiksystem som omfattas av avtalen om allmän trafik. De danska myndigheterna har förklarat att denna förbindelse i tur och ordning har drivits som ”fri trafik” till och med 2002, sedan som ”allmän trafik” men utan kompletterande ersättning till och med den 31 december 2004, för att slutligen införlivas i avtalet om allmän trafik för perioden 2005–2014 (se i detta hänseende även skäl 122). De danska myndigheterna påminner om att denna förbindelse gick med förlust då den drevs som ”fri trafik” och att inga offentliga medel betalats ut för driften av denna förbindelse före 2005. |
| --- | --- |

(271)

När det gäller det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad noterar kommissionen att de danska myndigheterna även har redogjort för de omständigheter och olika skeden som lett till förbindelsens införlivande i det trafiksystem som omfattas av avtalen om allmän trafik. De danska myndigheterna har förklarat att denna förbindelse i tur och ordning har drivits som ”fri trafik” till och med 2002, sedan som ”allmän trafik” men utan kompletterande ersättning till och med den 31 december 2004, för att slutligen införlivas i avtalet om allmän trafik för perioden 2005–2014 (se i detta hänseende även skäl 122). De danska myndigheterna påminner om att denna förbindelse gick med förlust då den drevs som ”fri trafik” och att inga offentliga medel betalats ut för driften av denna förbindelse före 2005.

| (272) | Kommissionen noterar även de danska myndigheternas målsättning att binda samman Bornholm inte bara med Köpenhamn utan också med övriga Danmark – såsom framgår av den avgiftsrabatt som främjar förbindelserna mellan Jylland och Bornholm (DSB Orange). Dessutom anser de danska myndigheterna att förekomsten av en järnvägsförbindelse löst vissa specifika problem som bussförbindelsen inte kunnat lösa, som exempelvis betjäningen av svenska grannstäder på tågförbindelsen med tre uppehåll i de svenska orterna Fosieby (Malmö), Svedala och Skurup. Denna betjäning ingår även i en strävan att öka avgångsmöjligheterna till Bornholm. Såsom framgår av skäl 263 anger kommissionen att det faktum att denna förbindelse korsar och gör uppehåll i en annan medlemsstat inte hindrar att den kan drivas som allmän trafik eller som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Det finns i detta hänseende anledning att särskilt beakta de danska medborgarnas intresse av en bättre betjäning av de berörda svenska orterna. |
| --- | --- |

(272)

Kommissionen noterar även de danska myndigheternas målsättning att binda samman Bornholm inte bara med Köpenhamn utan också med övriga Danmark – såsom framgår av den avgiftsrabatt som främjar förbindelserna mellan Jylland och Bornholm (DSB Orange). Dessutom anser de danska myndigheterna att förekomsten av en järnvägsförbindelse löst vissa specifika problem som bussförbindelsen inte kunnat lösa, som exempelvis betjäningen av svenska grannstäder på tågförbindelsen med tre uppehåll i de svenska orterna Fosieby (Malmö), Svedala och Skurup. Denna betjäning ingår även i en strävan att öka avgångsmöjligheterna till Bornholm. Såsom framgår av skäl 263 anger kommissionen att det faktum att denna förbindelse korsar och gör uppehåll i en annan medlemsstat inte hindrar att den kan drivas som allmän trafik eller som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Det finns i detta hänseende anledning att särskilt beakta de danska medborgarnas intresse av en bättre betjäning av de berörda svenska orterna.

| (273) | Dessa faktorer kompletterar uppgifterna i beslutet om att inleda förfarandet och stärker kommissionen i dess slutsats att den danska regeringen inte har gjort en uppenbart oriktig bedömning, då den införlivat förbindelsen Köpenhamn–Ystad som omfattas av systemet med avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(273)

Dessa faktorer kompletterar uppgifterna i beslutet om att inleda förfarandet och stärker kommissionen i dess slutsats att den danska regeringen inte har gjort en uppenbart oriktig bedömning, då den införlivat förbindelsen Köpenhamn–Ystad som omfattas av systemet med avtal om allmän trafik.

| (274) | Kommissionen bekräftar allmänt sett sin ursprungliga slutsats och anser att det första kriteriet i Altmark-domen har uppfyllts. |
| --- | --- |

(274)

Kommissionen bekräftar allmänt sett sin ursprungliga slutsats och anser att det första kriteriet i Altmark-domen har uppfyllts.

| (275) | Kommissionen anger i beslutet att inleda förfarandet att nivån för DSB:s ersättning för att uppfylla kraven i samband med den allmänna trafikplikten fastställts på grundval av en preliminär tioårsbudget. Kommissionen hade i detta skede inte tillgång till tioårsbudgeten för perioden 1999–2008. Den framförde därmed tvivel i fråga om perioden 2009–2014, som även den omfattas av avtalen om allmän trafik. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen anger i beslutet att inleda förfarandet att nivån för DSB:s ersättning för att uppfylla kraven i samband med den allmänna trafikplikten fastställts på grundval av en preliminär tioårsbudget. Kommissionen hade i detta skede inte tillgång till tioårsbudgeten för perioden 1999–2008. Den framförde därmed tvivel i fråga om perioden 2009–2014, som även den omfattas av avtalen om allmän trafik.

| (276) | De danska myndigheterna har i sina synpunkter redogjort för de tillämpliga kriterierna för denna andra period genom att översända den tioårsbudget till kommissionen som utarbetats för perioden 2005–2014 med beaktande av DSB:s möjligheter till driftsutveckling under den berörda perioden. De danska myndigheterna har således bekräftat att ersättningen för vart och ett av avtalen om allmän trafik bygger på en preliminär tioårsbudget. |
| --- | --- |

(276)

De danska myndigheterna har i sina synpunkter redogjort för de tillämpliga kriterierna för denna andra period genom att översända den tioårsbudget till kommissionen som utarbetats för perioden 2005–2014 med beaktande av DSB:s möjligheter till driftsutveckling under den berörda perioden. De danska myndigheterna har således bekräftat att ersättningen för vart och ett av avtalen om allmän trafik bygger på en preliminär tioårsbudget.

| (277) | DKT bestrider dock att dessa preliminära budgetar skulle vara tillräckliga för att uppfylla de krav som fastställts i Altmark-domen, med tanke på att det i budgetarna inte tillräckligt detaljerat redogörs för de kriterier som tillämpats och att ersättningarna borde ha beräknats utifrån kostnaderna för varje förbindelse. |
| --- | --- |

(277)

DKT bestrider dock att dessa preliminära budgetar skulle vara tillräckliga för att uppfylla de krav som fastställts i Altmark-domen, med tanke på att det i budgetarna inte tillräckligt detaljerat redogörs för de kriterier som tillämpats och att ersättningarna borde ha beräknats utifrån kostnaderna för varje förbindelse.

| (278) | Den första budgeten för 1999–2008 utarbetades på grundval av en framtida ekonomisk analys av DSB. Denna budget sammanställdes som grund för utarbetandet av den lag genom vilken DSB etablerades som ett självständigt företag (se skäl 8). Budgeten uppdaterades därefter under våren 1999 och lades fram för Folketingets finansutskott och godkändes genom antagandet av lag nr 249 den 11 juni 1999. |
| --- | --- |

(278)

Den första budgeten för 1999–2008 utarbetades på grundval av en framtida ekonomisk analys av DSB. Denna budget sammanställdes som grund för utarbetandet av den lag genom vilken DSB etablerades som ett självständigt företag (se skäl 8). Budgeten uppdaterades därefter under våren 1999 och lades fram för Folketingets finansutskott och godkändes genom antagandet av lag nr 249 den 11 juni 1999.

| (279) | Budgeten bygger framför allt på följande antaganden, nämligen






  — | ett höjt biljettpris som motsvarar inflationen (nettoprisindex), |
| --- | --- | --- |

(279)

Budgeten bygger framför allt på följande antaganden, nämligen

—

ett höjt biljettpris som motsvarar inflationen (nettoprisindex),

| — | en genomsnittlig ökning av produktiviteten på 2 procent per år, |
| --- | --- |

—

en genomsnittlig ökning av produktiviteten på 2 procent per år,

| — | en årlig räntesats på 5 procent, |
| --- | --- |

—

en årlig räntesats på 5 procent,

| — | en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent, |
| --- | --- |

—

en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent,

| — | genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor, |
| --- | --- |

—

genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor,

| — | produktionsnivå (tågkilometer) och försäljningsnivå (passagerarkilometer) som anges i flera tabeller med utgångspunkt i 1999 års nivå: 41 miljoner tågkilometer och 4 023 miljarder passagerarkilometer för regionaltrafik, intercitytrafik och internationell trafik och 15,6 miljoner tågkilometer och 1 208 miljarder passagerarkilometer för lokaltrafik. |
| --- | --- |

—

produktionsnivå (tågkilometer) och försäljningsnivå (passagerarkilometer) som anges i flera tabeller med utgångspunkt i 1999 års nivå: 41 miljoner tågkilometer och 4 023 miljarder passagerarkilometer för regionaltrafik, intercitytrafik och internationell trafik och 15,6 miljoner tågkilometer och 1 208 miljarder passagerarkilometer för lokaltrafik.

| (280) | De danska myndigheterna har klargjort att den andra preliminära budgeten för 2005–2014 utarbetades på grundval av följande uppgifter och antaganden, nämligen






  — | en årlig allmän inflation på 2,5 procent, |
| --- | --- | --- |

(280)

De danska myndigheterna har klargjort att den andra preliminära budgeten för 2005–2014 utarbetades på grundval av följande uppgifter och antaganden, nämligen

—

en årlig allmän inflation på 2,5 procent,

| — | ett höjt biljettpris med 2,5 procent som motsvarar inflationen, |
| --- | --- |

—

ett höjt biljettpris med 2,5 procent som motsvarar inflationen,

| — | en genomsnittlig ökning av produktiviteten på 2,5 procent per år, |
| --- | --- |

—

en genomsnittlig ökning av produktiviteten på 2,5 procent per år,

| — | en årlig räntesats på 5,15 procent, |
| --- | --- |

—

en årlig räntesats på 5,15 procent,

| — | en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent, |
| --- | --- |

—

en avkastning på eget kapital efter skatt på 6 procent,

| — | genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor, |
| --- | --- |

—

genomförande av investeringar i rullande materiel till ett belopp på omkring 10 miljarder danska kronor,

| — | en ökning med ungefär 20 procent av antalet körda kilometer, |
| --- | --- |

—

en ökning med ungefär 20 procent av antalet körda kilometer,

| — | en ökning med ungefär 20 procent av antalet passagerare, |
| --- | --- |

—

en ökning med ungefär 20 procent av antalet passagerare,

| — | befrielse från löneskatt för DSB:s personal. |
| --- | --- |

—

befrielse från löneskatt för DSB:s personal.

| (281) | Kommissionen anser på grundval av dessa faktorer att de preliminära budgetarna bygger på rimliga och tillräckligt detaljerade uppgifter och antaganden för att kunna fastställa beräkningsparametrarna för ersättningen. Kommissionen noterar dessutom att justeringar har gjorts för att beakta den ändrade intäktsnivån för 2003 och att det danska transportministeriet har redogjort för alla dessa parametrar i den relevanta lagstiftningen (36). Kommissionen anger för övrigt att de avtalsenliga betalningarna har fastställts i förväg eftersom deras belopp har fastställts i avtalen på årsbasis för hela avtalsperioden. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen anser på grundval av dessa faktorer att de preliminära budgetarna bygger på rimliga och tillräckligt detaljerade uppgifter och antaganden för att kunna fastställa beräkningsparametrarna för ersättningen. Kommissionen noterar dessutom att justeringar har gjorts för att beakta den ändrade intäktsnivån för 2003 och att det danska transportministeriet har redogjort för alla dessa parametrar i den relevanta lagstiftningen (36). Kommissionen anger för övrigt att de avtalsenliga betalningarna har fastställts i förväg eftersom deras belopp har fastställts i avtalen på årsbasis för hela avtalsperioden.

| (282) | Såsom tidigare angetts är kommissionen av den uppfattningen att medlemsstaten, inom ramen för avtalen om allmän trafik för ett trafiksystem med flera oberoende förbindelser, inte nödvändigtvis måste fastställa ersättningsbeloppen för varje förbindelse för sig. Enligt det andra kriteriet i Altmark-domen ska medlemsstaten i förväg och på ett öppet och objektivt sätt fastställa kriterier för att kunna fastställa det totala beloppet för de betalningar som ska utgå som ersättning för samtliga förpliktelser i avtalet. |
| --- | --- |

(282)

Såsom tidigare angetts är kommissionen av den uppfattningen att medlemsstaten, inom ramen för avtalen om allmän trafik för ett trafiksystem med flera oberoende förbindelser, inte nödvändigtvis måste fastställa ersättningsbeloppen för varje förbindelse för sig. Enligt det andra kriteriet i Altmark-domen ska medlemsstaten i förväg och på ett öppet och objektivt sätt fastställa kriterier för att kunna fastställa det totala beloppet för de betalningar som ska utgå som ersättning för samtliga förpliktelser i avtalet.

| (283) | Kommissionen kan således fastslå att de avtalsenliga betalningarna har beräknats på grundval av kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt och att det andra kriteriet i Altmark-domen också har uppfyllts. |
| --- | --- |

(283)

Kommissionen kan således fastslå att de avtalsenliga betalningarna har beräknats på grundval av kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt och att det andra kriteriet i Altmark-domen också har uppfyllts.

| (284) | Avtalet om allmän trafik har inte varit föremål för något upphandlingsförfarande. Det måste därför fastställas om ersättningsbeloppet har fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten. |
| --- | --- |

(284)

Avtalet om allmän trafik har inte varit föremål för något upphandlingsförfarande. Det måste därför fastställas om ersättningsbeloppet har fastställts på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med transportmedel som är lämpliga för att fullgöra den allmänna trafikplikt som ålagts skulle ha åsamkats vid fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av trafikplikten.

| (285) | Den danska staten anser att detta kriterium har uppfyllts och har översänt sina synpunkter för att skingra kommissionens tvivel om den metod som använts för att fastställa beloppet för de avtalsenliga betalningarna och den totala ersättningen för de allmänna trafiktjänsterna. |
| --- | --- |

(285)

Den danska staten anser att detta kriterium har uppfyllts och har översänt sina synpunkter för att skingra kommissionens tvivel om den metod som använts för att fastställa beloppet för de avtalsenliga betalningarna och den totala ersättningen för de allmänna trafiktjänsterna.

| (286) | De danska myndigheterna har påpekat att DSB:s etablering som ett självständigt företag åtföljdes av en fördjupad ekonomisk analys (Bernsteinrapporten) och åtgärder för att stärka företagets effektivitet och produktivitet. Målsättningar för en ökad effektivitet införlivades dessutom i de tioårsbudgetar utifrån vilka de avtalsenliga betalningarna har beräknats. De danska myndigheterna hävdar att målet med en avkastning på eget kapital på 6 procent är en rimlig vinst. Enligt de danska myndigheterna bygger den metod som använts för att fastställa ersättningsbeloppet på en allmän bedömning av de tillgängliga uppgifterna och på en förväntad effektivitetsvinst, i enlighet med de marknadsekonomiska principerna. |
| --- | --- |

(286)

De danska myndigheterna har påpekat att DSB:s etablering som ett självständigt företag åtföljdes av en fördjupad ekonomisk analys (Bernsteinrapporten) och åtgärder för att stärka företagets effektivitet och produktivitet. Målsättningar för en ökad effektivitet införlivades dessutom i de tioårsbudgetar utifrån vilka de avtalsenliga betalningarna har beräknats. De danska myndigheterna hävdar att målet med en avkastning på eget kapital på 6 procent är en rimlig vinst. Enligt de danska myndigheterna bygger den metod som använts för att fastställa ersättningsbeloppet på en allmän bedömning av de tillgängliga uppgifterna och på en förväntad effektivitetsvinst, i enlighet med de marknadsekonomiska principerna.

| (287) | Vidare lade de danska myndigheterna till en början fram faktorer för att göra jämförelser (relationstal) med andra järnvägsföretag. I sina synpunkter i samband med förfarandet framhöll den danska staten däremot svårigheterna att jämföra de nationella eller europeiska järnvägsföretagens finansiella resultat. Dessa svårigheter beror på järnvägsföretagens och de berörda marknadernas särskilda egenskaper och på redovisningsuppgifternas och de finansiella uppgifternas bristande jämförbarhet i synnerhet inom järnvägssektorn. |
| --- | --- |

(287)

Vidare lade de danska myndigheterna till en början fram faktorer för att göra jämförelser (relationstal) med andra järnvägsföretag. I sina synpunkter i samband med förfarandet framhöll den danska staten däremot svårigheterna att jämföra de nationella eller europeiska järnvägsföretagens finansiella resultat. Dessa svårigheter beror på järnvägsföretagens och de berörda marknadernas särskilda egenskaper och på redovisningsuppgifternas och de finansiella uppgifternas bristande jämförbarhet i synnerhet inom järnvägssektorn.

| (288) | DKT har dessutom konstaterat att ett av DSB:s dotterbolag har kunnat delta i upphandlingsförfarandet och erbjuda tjänster till en lägre kostnad jämfört med DSB:s tjänsteförpliktelser inom ramen för avtalen om allmän trafik. De danska myndigheterna har insisterat på att DSB och dess dotterbolag DSB First inte kan jämföras, på grund av de båda företagens olika särdrag och kostnadsstrukturer (personal, materiel, handelsmetod). |
| --- | --- |

(288)

DKT har dessutom konstaterat att ett av DSB:s dotterbolag har kunnat delta i upphandlingsförfarandet och erbjuda tjänster till en lägre kostnad jämfört med DSB:s tjänsteförpliktelser inom ramen för avtalen om allmän trafik. De danska myndigheterna har insisterat på att DSB och dess dotterbolag DSB First inte kan jämföras, på grund av de båda företagens olika särdrag och kostnadsstrukturer (personal, materiel, handelsmetod).

| (289) | Kommissionen bekräftar att det danska transportministeriet har vidtagit åtgärder – finansiella studier och strukturella omstruktureringsåtgärder – för att etablera DSB som ett effektivt självständigt företag. Kommissionen noterar även de kvantifierade målsättningarna för avkastning på eget kapital och för produktivitetsvinster. |
| --- | --- |

(289)

Kommissionen bekräftar att det danska transportministeriet har vidtagit åtgärder – finansiella studier och strukturella omstruktureringsåtgärder – för att etablera DSB som ett effektivt självständigt företag. Kommissionen noterar även de kvantifierade målsättningarna för avkastning på eget kapital och för produktivitetsvinster.

| (290) | Kommissionen nämner också den bristande jämförbarheten mellan företagen inom sektorn, som framhållits av såväl de danska myndigheterna som DKT, vilken gör att DSB:s resultatindikatorer inte kan jämföras med andra operatörers. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen nämner också den bristande jämförbarheten mellan företagen inom sektorn, som framhållits av såväl de danska myndigheterna som DKT, vilken gör att DSB:s resultatindikatorer inte kan jämföras med andra operatörers.

| (291) | Kommissionen anser även att det nämnda exemplet med dotterbolaget DSB Firsts resultat tycks innebära att DSB skulle kunna göra produktivitetsvinster på längre sikt genom att tillämpa alla eller delar av de åtgärder som DSB First vidtagit för att minska sina kostnader. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen anser även att det nämnda exemplet med dotterbolaget DSB Firsts resultat tycks innebära att DSB skulle kunna göra produktivitetsvinster på längre sikt genom att tillämpa alla eller delar av de åtgärder som DSB First vidtagit för att minska sina kostnader.

| (292) | Kommissionen kan därför inte fastslå att den ersättning som beviljats DSB verkligen har fastställts på grundval av en analys av de faktiska kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag med tillräckliga transportmedel. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen kan därför inte fastslå att den ersättning som beviljats DSB verkligen har fastställts på grundval av en analys av de faktiska kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag med tillräckliga transportmedel.

| (293) | Med hänsyn till dessa omständigheter konstaterar kommissionen att det fjärde kriteriet i Altmark-domen inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(293)

Med hänsyn till dessa omständigheter konstaterar kommissionen att det fjärde kriteriet i Altmark-domen inte har uppfyllts.

| (294) | Eftersom de kriterier som domstolen fastställt i Altmark-domen måste bedömas kumulativt, är det alltså inte nödvändigt att granska det tredje kriteriet och att så här långt i resonemanget kontrollera om någon överkompensation har skett. Kommissionen anser följaktligen att ersättningen har kunnat ge DSB en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(294)

Eftersom de kriterier som domstolen fastställt i Altmark-domen måste bedömas kumulativt, är det alltså inte nödvändigt att granska det tredje kriteriet och att så här långt i resonemanget kontrollera om någon överkompensation har skett. Kommissionen anser följaktligen att ersättningen har kunnat ge DSB en ekonomisk fördel.

8.2.4   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH INVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

| (295) | Den ekonomiska fördelen beviljas ett transportföretag som bedriver järnvägstrafik i Danmark och i dess grannländer. I Danmark är marknaden för persontrafik på järnväg öppen för konkurrens. Det finansiella stödet snedvrider följaktligen eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(295)

Den ekonomiska fördelen beviljas ett transportföretag som bedriver järnvägstrafik i Danmark och i dess grannländer. I Danmark är marknaden för persontrafik på järnväg öppen för konkurrens. Det finansiella stödet snedvrider följaktligen eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| (296) | Liksom domstolen har konstaterat i Altmark-domen har flera andra medlemsstater öppnat upp sin nationella marknad för konkurrens, däribland vissa av Danmarks grannländer som exempelvis Sverige eller Tyskland. Dessa länders traditionella operatörer, men även nya operatörer, bedriver verksamhet i flera av gemenskapens medlemsstater. Ett stöd som beviljas ett danskt järnvägsföretag kan således riskera att påverka handeln mellan de medlemsstater som redan har öppnat sin persontrafik på järnväg för konkurrens eller vars företag bedriver verksamhet på nationella marknader som är öppna för konkurrens. |
| --- | --- |

(296)

Liksom domstolen har konstaterat i Altmark-domen har flera andra medlemsstater öppnat upp sin nationella marknad för konkurrens, däribland vissa av Danmarks grannländer som exempelvis Sverige eller Tyskland. Dessa länders traditionella operatörer, men även nya operatörer, bedriver verksamhet i flera av gemenskapens medlemsstater. Ett stöd som beviljas ett danskt järnvägsföretag kan således riskera att påverka handeln mellan de medlemsstater som redan har öppnat sin persontrafik på järnväg för konkurrens eller vars företag bedriver verksamhet på nationella marknader som är öppna för konkurrens.

| (297) | Man bör för övrigt beakta konkurrensen mellan de olika transportmedlen, exempelvis persontrafik med buss. |
| --- | --- |

(297)

Man bör för övrigt beakta konkurrensen mellan de olika transportmedlen, exempelvis persontrafik med buss.

| (298) | Stödåtgärderna riskerar följaktligen att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(298)

Stödåtgärderna riskerar följaktligen att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (299) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att ersättningen för allmän trafikplikt utgör ett statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(299)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att ersättningen för allmän trafikplikt utgör ett statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

8.3   FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

8.3.1   RÄTTSLIG GRUND FÖR FÖRENLIGHETEN MED EUF-FÖRDRAGET

| (300) | I artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs villkor för förenligheten hos stöd som ”tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt”. Denna artikel är en lex specialis i förhållande till artiklarna 106.2 (37), 107.2 och 107.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(300)

I artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs villkor för förenligheten hos stöd som ”tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt”. Denna artikel är en lex specialis i förhållande till artiklarna 106.2 (37), 107.2 och 107.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (301) | Enligt domstolen genomförs förordningarna (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (38) på ett uttömmande sätt artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, varför denna bestämmelse inte längre tillämpas direkt (39). |
| --- | --- |

(301)

Enligt domstolen genomförs förordningarna (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (38) på ett uttömmande sätt artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, varför denna bestämmelse inte längre tillämpas direkt (39).

| (302) | I sitt beslut om att inleda förfarandet fastslog kommissionen att den aktuella ersättningen inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av förordning (EEG) nr 1107/70. |
| --- | --- |

(302)

I sitt beslut om att inleda förfarandet fastslog kommissionen att den aktuella ersättningen inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av förordning (EEG) nr 1107/70.

| (303) | I samma beslut fastslog kommissionen att de avtal som ingåtts mellan den danska regeringen och Danske Statsbaner utgjorde avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 och att förenligheten hos det aktuella stödet borde granskas mot bakgrund av den förordningen. |
| --- | --- |

(303)

I samma beslut fastslog kommissionen att de avtal som ingåtts mellan den danska regeringen och Danske Statsbaner utgjorde avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 och att förenligheten hos det aktuella stödet borde granskas mot bakgrund av den förordningen.

| (304) | Kommissionen angav dock att förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg trädde i kraft den 3 december 2009 och samtidigt upphävde förordningarna (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70. Kommissionen anser således att förenligheten bör hädanefter granskas mot bakgrund av förordning (EG) nr 1370/2007, eftersom denna lagstiftning var tillämplig vid den tidpunkt då kommissionen antog sitt beslut. |
| --- | --- |

(304)

Kommissionen angav dock att förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg trädde i kraft den 3 december 2009 och samtidigt upphävde förordningarna (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70. Kommissionen anser således att förenligheten bör hädanefter granskas mot bakgrund av förordning (EG) nr 1370/2007, eftersom denna lagstiftning var tillämplig vid den tidpunkt då kommissionen antog sitt beslut.

| (305) | Kommissionen noterar i detta hänseende att de danska myndigheterna inte har kommenterat denna ändring av den rättsliga grunden. DSB och DKT har däremot hävdat att kommissionen borde fortsätta att göra sin bedömning utifrån de regler som gällde vid ingåendet av avtalen. |
| --- | --- |

(305)

Kommissionen noterar i detta hänseende att de danska myndigheterna inte har kommenterat denna ändring av den rättsliga grunden. DSB och DKT har däremot hävdat att kommissionen borde fortsätta att göra sin bedömning utifrån de regler som gällde vid ingåendet av avtalen.

| (306) | Efter att ha granskat DSB:s och DKT:s argument anser kommissionen dock att de argument som lagts fram inte ändrar kommissionens slutsats med avseende på tillämpningen i tiden av EU-reglerna om statligt stöd, enligt vilka kommissionen bör utgå från den lag som är tillämplig vid den tidpunkt då den fattar sitt beslut. Kommissionen anser att avtalen om allmän trafik bör utvärderas på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007, av nedanstående skäl. |
| --- | --- |

(306)

Efter att ha granskat DSB:s och DKT:s argument anser kommissionen dock att de argument som lagts fram inte ändrar kommissionens slutsats med avseende på tillämpningen i tiden av EU-reglerna om statligt stöd, enligt vilka kommissionen bör utgå från den lag som är tillämplig vid den tidpunkt då den fattar sitt beslut. Kommissionen anser att avtalen om allmän trafik bör utvärderas på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007, av nedanstående skäl.

| (307) | Till att börja med konstaterar kommissionen att det i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs villkor för denna förordnings ikraftträdande och tidsmässiga tillämpning. I enlighet med att artikel 12 trädde förordning (EG) nr 1370/2007 i kraft den 3 december 2009. I enlighet med artikel 10.1 upphävdes dock förordning (EEG) nr 1191/69 från och med samma datum. Kommissionen kan alltså inte längre utgå från förordning (EEG) nr 1191/69, som inte längre gällde vid tidpunkten för kommissionens beslut, utan kommissionen bör tvärtom basera sin bedömning på förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(307)

Till att börja med konstaterar kommissionen att det i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs villkor för denna förordnings ikraftträdande och tidsmässiga tillämpning. I enlighet med att artikel 12 trädde förordning (EG) nr 1370/2007 i kraft den 3 december 2009. I enlighet med artikel 10.1 upphävdes dock förordning (EEG) nr 1191/69 från och med samma datum. Kommissionen kan alltså inte längre utgå från förordning (EEG) nr 1191/69, som inte längre gällde vid tidpunkten för kommissionens beslut, utan kommissionen bör tvärtom basera sin bedömning på förordning (EG) nr 1370/2007.

| (308) | För det andra konstaterar kommissionen att det inte finns något i förordning (EG) nr 1370/2007 som tyder på att denna ska tillämpas på avtal om allmän trafik som ingåtts sedan förordningen trätt i kraft. Artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007 innehåller faktiskt övergångsregler för avtal som ingåtts före dess ikraftträdande. Denna bestämmelse är i praktiken ett undantag från tillämpningen av artikel 8.2 i förordningen om respekten för reglerna om tilldelning av avtal, som i sig definieras i artikel 5. Det noteras att dessa exceptionella övergångsbestämmelser om tilldelning av avtal inte skulle ha varit nödvändiga om de avtal om allmän trafik som ingåtts före förordningens ikraftträdande hade varit undantagna från förordningens tillämpningsområde. Tvärtom bekräftas det i artikel 8 således att de övriga bestämmelserna i förordningen är tillämpliga på dessa avtal. |
| --- | --- |

(308)

För det andra konstaterar kommissionen att det inte finns något i förordning (EG) nr 1370/2007 som tyder på att denna ska tillämpas på avtal om allmän trafik som ingåtts sedan förordningen trätt i kraft. Artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007 innehåller faktiskt övergångsregler för avtal som ingåtts före dess ikraftträdande. Denna bestämmelse är i praktiken ett undantag från tillämpningen av artikel 8.2 i förordningen om respekten för reglerna om tilldelning av avtal, som i sig definieras i artikel 5. Det noteras att dessa exceptionella övergångsbestämmelser om tilldelning av avtal inte skulle ha varit nödvändiga om de avtal om allmän trafik som ingåtts före förordningens ikraftträdande hade varit undantagna från förordningens tillämpningsområde. Tvärtom bekräftas det i artikel 8 således att de övriga bestämmelserna i förordningen är tillämpliga på dessa avtal.

| (309) | För det tredje preciserar kommissionen att dess meddelande om tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (40) inte är tillämpligt i detta fall. I detta meddelande anges uttryckligen att meddelandet inte avser tolkningen av rådets och kommissionens förordningar på området för statligt stöd. Förordning (EG) nr 1370/2007 innehåller just regler för dess tillfälliga tillämpning. |
| --- | --- |

(309)

För det tredje preciserar kommissionen att dess meddelande om tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (40) inte är tillämpligt i detta fall. I detta meddelande anges uttryckligen att meddelandet inte avser tolkningen av rådets och kommissionens förordningar på området för statligt stöd. Förordning (EG) nr 1370/2007 innehåller just regler för dess tillfälliga tillämpning.

| (310) | För det fjärde uppmärksammar kommissionen att domstolen även har bekräftat den princip enligt vilken en ny regel är omedelbart tillämpbar på de ännu inte inträffade effekter av en situation som uppstått medan den gamla regeln fortfarande gällde. Domstolen har även fastslagit att användningsområdet för principen om skydd av berättigade förväntningar inte får utökas på ett sådant sätt att den allmänt skulle hindra en ny regel från att tillämpas på ännu inte inträffade effekter på situationer som uppstått medan den gamla regeln fortfarande gällde (41). |
| --- | --- |

(310)

För det fjärde uppmärksammar kommissionen att domstolen även har bekräftat den princip enligt vilken en ny regel är omedelbart tillämpbar på de ännu inte inträffade effekter av en situation som uppstått medan den gamla regeln fortfarande gällde. Domstolen har även fastslagit att användningsområdet för principen om skydd av berättigade förväntningar inte får utökas på ett sådant sätt att den allmänt skulle hindra en ny regel från att tillämpas på ännu inte inträffade effekter på situationer som uppstått medan den gamla regeln fortfarande gällde (41).

| (311) | För det femte har domstolen fastslagit att EU-rättens materiella bestämmelser bör tolkas så att de endast avser situationer som har uppstått innan de trätt i kraft såvida det av bestämmelsernas lydelse, syfte eller systematik klart framgår att de ska tillerkännas sådan verkan (42). Detta sista villkor uppfylls tydligt i fallet med förordning (EG) nr 1370/2007, såsom anges ovan. |
| --- | --- |

(311)

För det femte har domstolen fastslagit att EU-rättens materiella bestämmelser bör tolkas så att de endast avser situationer som har uppstått innan de trätt i kraft såvida det av bestämmelsernas lydelse, syfte eller systematik klart framgår att de ska tillerkännas sådan verkan (42). Detta sista villkor uppfylls tydligt i fallet med förordning (EG) nr 1370/2007, såsom anges ovan.

| (312) | Kommissionen noterar för det sjätte även att domstolen i nämnda dom har fastslagit att när de rättsliga bestämmelser i enlighet med vilka en medlemsstat har anmält ett planerat stöd ändras innan kommissionen har fattat ett beslut, ska kommissionen fatta beslut på grundval av de nya bestämmelserna (43). Domstolen preciserade även att en medlemsstats anmälan av ett planerat stöd inte innebär att en rättslig situation slutgiltigt har fastställts och inte ger anledning till berättigade förväntningar som innebär att kommissionen ska ta ställning till stödets förenlighet med den inre marknaden utifrån de bestämmelser som gäller vid tiden för denna anmälan. Det skulle stå i strid med detta resonemang att låta en medlemsstat som tvärtom inte har uppfyllt skyldigheten att anmäla ett stöd att slutgiltigt fastställa en rättslig situation genom att bevilja olagligt stöd. |
| --- | --- |

(312)

Kommissionen noterar för det sjätte även att domstolen i nämnda dom har fastslagit att när de rättsliga bestämmelser i enlighet med vilka en medlemsstat har anmält ett planerat stöd ändras innan kommissionen har fattat ett beslut, ska kommissionen fatta beslut på grundval av de nya bestämmelserna (43). Domstolen preciserade även att en medlemsstats anmälan av ett planerat stöd inte innebär att en rättslig situation slutgiltigt har fastställts och inte ger anledning till berättigade förväntningar som innebär att kommissionen ska ta ställning till stödets förenlighet med den inre marknaden utifrån de bestämmelser som gäller vid tiden för denna anmälan. Det skulle stå i strid med detta resonemang att låta en medlemsstat som tvärtom inte har uppfyllt skyldigheten att anmäla ett stöd att slutgiltigt fastställa en rättslig situation genom att bevilja olagligt stöd.

| (313) | Kommissionen anser slutligen att SIDE-domen inte är relevant i detta fall (44). Denna dom rör frågan om tillämpningen av en primärrättslig bestämmelse, nämligen artikel 87.3 d i EG-fördraget. Såsom förstainstansrätten har fastställt i denna dom innehöll EU-fördraget inte några övergångsbestämmelser vad avser tillämpningen av denna artikel eller något som ger stöd för slutsatsen att fördraget skulle tillämpas på situationer som uppstått före dess ikraftträdande (45). Denna situation är alltså inte jämförbar med föreliggande ärende. I förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs däremot övergångsbestämmelser utifrån vilka kommissionen kan fastställa att förordningen är tillämplig på avtal om allmän trafik som ingåtts före förordningens ikraftträdande, med undantag för reglerna om undertecknande av avtal. |
| --- | --- |

(313)

Kommissionen anser slutligen att SIDE-domen inte är relevant i detta fall (44). Denna dom rör frågan om tillämpningen av en primärrättslig bestämmelse, nämligen artikel 87.3 d i EG-fördraget. Såsom förstainstansrätten har fastställt i denna dom innehöll EU-fördraget inte några övergångsbestämmelser vad avser tillämpningen av denna artikel eller något som ger stöd för slutsatsen att fördraget skulle tillämpas på situationer som uppstått före dess ikraftträdande (45). Denna situation är alltså inte jämförbar med föreliggande ärende. I förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs däremot övergångsbestämmelser utifrån vilka kommissionen kan fastställa att förordningen är tillämplig på avtal om allmän trafik som ingåtts före förordningens ikraftträdande, med undantag för reglerna om undertecknande av avtal.

| (314) | Förordning (EG) nr 1370/2007 är följaktligen tillämplig i detta fall. |
| --- | --- |

(314)

Förordning (EG) nr 1370/2007 är följaktligen tillämplig i detta fall.

8.3.2   FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN PÅ GRUNDVAL AV FÖRORDNING (EG) nr 1370/2007

| (315) | I artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ”när en behörig myndighet beslutar att bevilja ett företag som den själv valt ensamrätt och/eller någon typ av ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt ska detta ske inom ramen för ett avtal om allmän trafik”. I föreliggande fall har de allmänna trafiktjänsterna anförtrotts DSB genom flera avtal om allmän trafik, såsom anges i skäl 247. |
| --- | --- |

(315)

I artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ”när en behörig myndighet beslutar att bevilja ett företag som den själv valt ensamrätt och/eller någon typ av ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt ska detta ske inom ramen för ett avtal om allmän trafik”. I föreliggande fall har de allmänna trafiktjänsterna anförtrotts DSB genom flera avtal om allmän trafik, såsom anges i skäl 247.

| (316) | I artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs det obligatoriska innehållet i avtal om allmän trafik. Nedan granskar kommissionen successivt de olika faktorer som beskrivs i denna bestämmelse i förordningen. |
| --- | --- |

(316)

I artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs det obligatoriska innehållet i avtal om allmän trafik. Nedan granskar kommissionen successivt de olika faktorer som beskrivs i denna bestämmelse i förordningen.

| (317) | Enligt artikel 4.1 a ska det i avtal om allmän trafik ”klart och tydligt fastställas vilken allmän trafikplikt kollektivtrafikföretaget ska fullgöra och vilka geografiska områden som avses”. Det framgår av kommissionens bedömning av de aktuella avtalen med avseende på det första kriteriet i Altmark-domen samt av dess beslut om att inleda förfarandet ovan (se skäl 274) att detta villkor har uppfyllts i förekommande fall. |
| --- | --- |

(317)

Enligt artikel 4.1 a ska det i avtal om allmän trafik ”klart och tydligt fastställas vilken allmän trafikplikt kollektivtrafikföretaget ska fullgöra och vilka geografiska områden som avses”. Det framgår av kommissionens bedömning av de aktuella avtalen med avseende på det första kriteriet i Altmark-domen samt av dess beslut om att inleda förfarandet ovan (se skäl 274) att detta villkor har uppfyllts i förekommande fall.

| (318) | I sin bedömning av det andra kriteriet i Altmark-domen (se skäl 269) har kommissionen konstaterat att de avtalsenliga betalningarna har beräknats på grundval av parametrar som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt, vilket gör att kommissionen anser att även artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007 har uppfyllts i förekommande fall. Enligt denna bestämmelse ska det i avtal om allmän trafik ”i förväg och på ett objektivt och öppet sätt fastställas: i) de parametrar som ska användas för att beräkna den eventuella ersättningen och ii) den eventuella ensamrättens art och omfattning på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar”. Frågan om huruvida det har utgått en alltför hög ersättning inom ramen för de aktuella avtalen kommer att analyseras i detalj nedan. Kommissionen anger även att det i avtalen om allmän trafikplikt fastställs villkor för fördelning av kostnaderna i samband med tillhandahållandet av tjänster. Beträffande förekomsten av en rimlig vinst hänvisar kommissionen till nedanstående resonemang. |
| --- | --- |

(318)

I sin bedömning av det andra kriteriet i Altmark-domen (se skäl 269) har kommissionen konstaterat att de avtalsenliga betalningarna har beräknats på grundval av parametrar som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt, vilket gör att kommissionen anser att även artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007 har uppfyllts i förekommande fall. Enligt denna bestämmelse ska det i avtal om allmän trafik ”i förväg och på ett objektivt och öppet sätt fastställas: i) de parametrar som ska användas för att beräkna den eventuella ersättningen och ii) den eventuella ensamrättens art och omfattning på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar”. Frågan om huruvida det har utgått en alltför hög ersättning inom ramen för de aktuella avtalen kommer att analyseras i detalj nedan. Kommissionen anger även att det i avtalen om allmän trafikplikt fastställs villkor för fördelning av kostnaderna i samband med tillhandahållandet av tjänster. Beträffande förekomsten av en rimlig vinst hänvisar kommissionen till nedanstående resonemang.

| (319) | Kommissionen påpekar att de aktuella avtalen om allmän trafikplikt innehåller villkor för fördelningen av intäkterna i samband med biljettförsäljningen, i enlighet med punkt 2 i denna artikel. Dessa intäkter behålls i förekommande fall av DSB. |
| --- | --- |

(319)

Kommissionen påpekar att de aktuella avtalen om allmän trafikplikt innehåller villkor för fördelningen av intäkterna i samband med biljettförsäljningen, i enlighet med punkt 2 i denna artikel. Dessa intäkter behålls i förekommande fall av DSB.

| (320) | Vidare är även löptiden för avtalen om allmän trafikplikt, på fem och tio år, förenlig med bestämmelserna i artikel 4.3, enligt vilka löptiden för avtal om persontransporter på järnväg eller annat spårburet transportsätt inte får överstiga 15 år. |
| --- | --- |

(320)

Vidare är även löptiden för avtalen om allmän trafikplikt, på fem och tio år, förenlig med bestämmelserna i artikel 4.3, enligt vilka löptiden för avtal om persontransporter på järnväg eller annat spårburet transportsätt inte får överstiga 15 år.

| (321) | Övriga bestämmelser inte är relevanta i detta fall, varför kommissionen fastslår att de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB är förenliga med artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(321)

Övriga bestämmelser inte är relevanta i detta fall, varför kommissionen fastslår att de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB är förenliga med artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007.

| (322) | I artikel 5 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs det obligatoriska innehållet för avtal om allmän trafik. I artikel 8 i samma förordning föreskrivs dock vissa övergångsbestämmelser i detta avseende. |
| --- | --- |

(322)

I artikel 5 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställs det obligatoriska innehållet för avtal om allmän trafik. I artikel 8 i samma förordning föreskrivs dock vissa övergångsbestämmelser i detta avseende.

| (323) | Kommissionen anger att alla berörda avtal om allmän trafikplikt avser persontrafik på järnväg och att de alla har tilldelats DSB av det danska transportministeriet utan upphandlingsförfarande. Dessutom har dessa avtal undertecknats antingen före den 26 juli 2000 eller efter den 26 juli 2000 och före den 3 december 2009. De har ingåtts för en period på fem och tio år. Kommissionen konstaterar följaktligen att tilldelningen av avtalen om allmän trafikplikt är förenlig med övergångsbestämmelserna i artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(323)

Kommissionen anger att alla berörda avtal om allmän trafikplikt avser persontrafik på järnväg och att de alla har tilldelats DSB av det danska transportministeriet utan upphandlingsförfarande. Dessutom har dessa avtal undertecknats antingen före den 26 juli 2000 eller efter den 26 juli 2000 och före den 3 december 2009. De har ingåtts för en period på fem och tio år. Kommissionen konstaterar följaktligen att tilldelningen av avtalen om allmän trafikplikt är förenlig med övergångsbestämmelserna i artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007.

| (324) | I enlighet med artikel 8.2 ska avtal om allmän trafik på järnväg och väg ”utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ... tilldelas i enlighet med artikel 5 från och med den 3 december 2019”. De aktuella avtalen om allmän trafikplikt kunde därför tilldelas utan upphandlingsförfarande på grundval av detta. |
| --- | --- |

(324)

I enlighet med artikel 8.2 ska avtal om allmän trafik på järnväg och väg ”utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ... tilldelas i enlighet med artikel 5 från och med den 3 december 2019”. De aktuella avtalen om allmän trafikplikt kunde därför tilldelas utan upphandlingsförfarande på grundval av detta.

| (325) | I denna bestämmelse föreskrivs för övrigt att ”under denna övergångsperiod ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att successivt följa artikel 5 för att undvika allvarliga strukturella problem, särskilt när det gäller transportkapaciteten”. Det bör dock konstateras att det i artikel 5.6 bevaras en möjlighet för de behöriga myndigheterna att tilldela avtal om allmän trafikplikt på järnväg utan upphandlingsförfarande. |
| --- | --- |

(325)

I denna bestämmelse föreskrivs för övrigt att ”under denna övergångsperiod ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att successivt följa artikel 5 för att undvika allvarliga strukturella problem, särskilt när det gäller transportkapaciteten”. Det bör dock konstateras att det i artikel 5.6 bevaras en möjlighet för de behöriga myndigheterna att tilldela avtal om allmän trafikplikt på järnväg utan upphandlingsförfarande.

| (326) | Kommissionen anser följaktligen att de aktuella avtalen om allmän trafikplikt är förenliga med bestämmelserna om tilldelning i artikel 5 i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(326)

Kommissionen anser följaktligen att de aktuella avtalen om allmän trafikplikt är förenliga med bestämmelserna om tilldelning i artikel 5 i förordning (EG) nr 1370/2007.

| (327) | I artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ”oberoende av hur avtalet har tilldelats ska all ersättning enligt en allmän bestämmelse eller enligt ett avtal om allmän trafik vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4. Dessutom ska all slags ersättning knuten till en allmän bestämmelse eller till ett avtal om allmän trafik som har tilldelats utan upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 5.2, 5.4, 5.5 eller 5.6 stämma överens med bestämmelserna i bilagan”. |
| --- | --- |

(327)

I artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ”oberoende av hur avtalet har tilldelats ska all ersättning enligt en allmän bestämmelse eller enligt ett avtal om allmän trafik vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4. Dessutom ska all slags ersättning knuten till en allmän bestämmelse eller till ett avtal om allmän trafik som har tilldelats utan upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 5.2, 5.4, 5.5 eller 5.6 stämma överens med bestämmelserna i bilagan”.

| (328) | Förenligheten hos ersättningen för avtal om allmän trafik ska följaktligen bedömas på grundval av bestämmelserna i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, eftersom de aktuella avtalen har tilldelats utan upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(328)

Förenligheten hos ersättningen för avtal om allmän trafik ska följaktligen bedömas på grundval av bestämmelserna i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, eftersom de aktuella avtalen har tilldelats utan upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1370/2007.

| (329) | I denna bilaga anges att ”ersättningen får inte överstiga ett belopp som motsvarar den ekonomiska nettoeffekten som motsvarar summan av de verkningar, positiva som negativa, som fullgörandet av den allmänna trafikplikten får för kollektivtrafikföretagets kostnader och inkomster”. Det innebär konkret att kommissionen måste kontrollera att avtalsbetalningarna inte har gett upphov till en alltför hög ersättning, med hänsyn tagen till en rimlig vinst för DSB. Kommissionen grundar denna bedömning på de kriterier som fastställts i bilagan. |
| --- | --- |

(329)

I denna bilaga anges att ”ersättningen får inte överstiga ett belopp som motsvarar den ekonomiska nettoeffekten som motsvarar summan av de verkningar, positiva som negativa, som fullgörandet av den allmänna trafikplikten får för kollektivtrafikföretagets kostnader och inkomster”. Det innebär konkret att kommissionen måste kontrollera att avtalsbetalningarna inte har gett upphov till en alltför hög ersättning, med hänsyn tagen till en rimlig vinst för DSB. Kommissionen grundar denna bedömning på de kriterier som fastställts i bilagan.

| (330) | Kommissionen konstaterar i detta fall att beräkningen av kostnaderna och intäkterna är förenlig med de gällande redovisnings- och skattereglerna. Kommissionen erinrar om att den rättsliga ram som är tillämplig för DSB i fråga om redovisningsnormer och nationella konkurrensregler innebär att företaget är skyldigt att föra skilda räkenskaper för sina olika verksamheter. De avtalsenliga utbetalningarna till DSB på grundval av avtalen om allmän trafikplikt redovisas också separat från de övriga verksamheter som utförs på kommersiell basis. Dessa regler gör det därmed möjligt att undvika korssubventionering. |
| --- | --- |

(330)

Kommissionen konstaterar i detta fall att beräkningen av kostnaderna och intäkterna är förenlig med de gällande redovisnings- och skattereglerna. Kommissionen erinrar om att den rättsliga ram som är tillämplig för DSB i fråga om redovisningsnormer och nationella konkurrensregler innebär att företaget är skyldigt att föra skilda räkenskaper för sina olika verksamheter. De avtalsenliga utbetalningarna till DSB på grundval av avtalen om allmän trafikplikt redovisas också separat från de övriga verksamheter som utförs på kommersiell basis. Dessa regler gör det därmed möjligt att undvika korssubventionering.

| (331) | Avtalen om allmän trafikplikt innehåller bestämmelser om kontroll och granskning av ersättningen, men kommissionen påpekar emellertid att dessa mekanismer inte gör det möjligt att undvika alltför höga ersättningar och att avtalen inte innehåller någon mekanism för återbetalning av dessa. |
| --- | --- |

(331)

Avtalen om allmän trafikplikt innehåller bestämmelser om kontroll och granskning av ersättningen, men kommissionen påpekar emellertid att dessa mekanismer inte gör det möjligt att undvika alltför höga ersättningar och att avtalen inte innehåller någon mekanism för återbetalning av dessa.

| (332) | Kommissionen anser nämligen att en alltför hög ersättning endast kan undvikas genom införande av en återbetalningsmekanism. De avtal om allmän trafik som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB bör således ändras så att de uppfyller de ovannämnda villkoren, framför allt genom införandet av en återbetalningsmekanism. |
| --- | --- |

(332)

Kommissionen anser nämligen att en alltför hög ersättning endast kan undvikas genom införande av en återbetalningsmekanism. De avtal om allmän trafik som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB bör således ändras så att de uppfyller de ovannämnda villkoren, framför allt genom införandet av en återbetalningsmekanism.

| (333) | Kommissionen framförde i sitt beslut om att inleda förfarandet tvivel på huruvida ersättningsbeloppet var begränsat till vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som följer av skyldigheterna i samband med fullgörandet av den allmänna trafikplikten. Dessa tvivel utgick från de skäl som redovisades i bedömningen av huruvida det tredje kriterium som fastställts genom rättspraxisen beträffande Altmark-domen hade uppfyllts, det vill säga:






  i. | DSB:s överskottsresultat. |
| --- | --- | --- |

(333)

Kommissionen framförde i sitt beslut om att inleda förfarandet tvivel på huruvida ersättningsbeloppet var begränsat till vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som följer av skyldigheterna i samband med fullgörandet av den allmänna trafikplikten. Dessa tvivel utgick från de skäl som redovisades i bedömningen av huruvida det tredje kriterium som fastställts genom rättspraxisen beträffande Altmark-domen hade uppfyllts, det vill säga:

i.

DSB:s överskottsresultat.

| ii. | De försenade leveranserna av den rullande materielen. |
| --- | --- |

ii.

De försenade leveranserna av den rullande materielen.

| iii. | Förbindelsen Köpenhamn–Ystad. |
| --- | --- |

iii.

Förbindelsen Köpenhamn–Ystad.

| (334) | Kommissionen kommer att granska dessa tre aspekter successivt för att bedöma om en alltför hög ersättning har betalats ut inom ramen för genomförandet av avtalen om allmän trafikplikt och de nödvändiga åtgärderna för att undvika överkompensation i framtiden. I detta syfte utgår kommissionen från definitionen av rimlig vinst i punkt 6 i bilagan, nämligen ”den avkastning på eget kapital som är vanlig inom branschen i en viss medlemsstat, med hänsyn till den risk som kollektivtrafikföretaget tar eller undviker på grund av myndighetens ingripande”. |
| --- | --- |

(334)

Kommissionen kommer att granska dessa tre aspekter successivt för att bedöma om en alltför hög ersättning har betalats ut inom ramen för genomförandet av avtalen om allmän trafikplikt och de nödvändiga åtgärderna för att undvika överkompensation i framtiden. I detta syfte utgår kommissionen från definitionen av rimlig vinst i punkt 6 i bilagan, nämligen ”den avkastning på eget kapital som är vanlig inom branschen i en viss medlemsstat, med hänsyn till den risk som kollektivtrafikföretaget tar eller undviker på grund av myndighetens ingripande”.

i.   DSB:s överskottsresultat

| (335) | Kommissionen har granskat utvecklingen av DSB:s eget kapital och resultat i samband med dess allmänna tjänster under hela löptiden för de aktuella avtalen. Denna granskning bygger huvudsakligen på en detaljerad analys av DSB:s ekonomi under perioden 1999–2006 som genomfördes av KPMG den 30 januari 2008 för den danska statens räkning. De danska myndigheterna har dessutom översänt kompletterande upplysningar om räkenskapsåren 2007 och 2008 samt klargöranden inom ramen för det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen har granskat utvecklingen av DSB:s eget kapital och resultat i samband med dess allmänna tjänster under hela löptiden för de aktuella avtalen. Denna granskning bygger huvudsakligen på en detaljerad analys av DSB:s ekonomi under perioden 1999–2006 som genomfördes av KPMG den 30 januari 2008 för den danska statens räkning. De danska myndigheterna har dessutom översänt kompletterande upplysningar om räkenskapsåren 2007 och 2008 samt klargöranden inom ramen för det formella granskningsförfarandet.

| (336) | Kommissionen noterar i synnerhet de uppgifter som de danska myndigheterna översänt för att förklara denna utveckling i förhållande till tioårsbudgetarna, framför allt när det gäller utarbetandet av den budget som upprättades vid DSB:s etablering år 1999, ändringen av vissa redovisningsregler och skattesatsen. Utvecklingen av avskrivningarna, den finansiella förvaltningen och räntesatsen utgör också en del av förklaringen. Kommissionen medger även att DSB har kunnat göra effektivitetsvinster som gjort att företaget kunnat förbättra sitt resultat och sin ekonomi. |
| --- | --- |

(336)

Kommissionen noterar i synnerhet de uppgifter som de danska myndigheterna översänt för att förklara denna utveckling i förhållande till tioårsbudgetarna, framför allt när det gäller utarbetandet av den budget som upprättades vid DSB:s etablering år 1999, ändringen av vissa redovisningsregler och skattesatsen. Utvecklingen av avskrivningarna, den finansiella förvaltningen och räntesatsen utgör också en del av förklaringen. Kommissionen medger även att DSB har kunnat göra effektivitetsvinster som gjort att företaget kunnat förbättra sitt resultat och sin ekonomi.

| (337) | Kommissionen anser dock att samtliga dessa uppgifter varit av sådan art att de ändrat DSB:s kostnads- eller avgiftsnivå för genomförandet av de trafiktjänster som fastställts i de olika avtalen om allmän trafikplikt. Förbättringen av DSB:s ekonomi skulle således ha kunnat medföra en minskning av den danska statens kostnader för genomförandet av de nämnda tjänsterna i förhållande till beräkningarna i tioårsbudgetarna. Denna minskning ledde alltså till en total minskning av ersättningen för allmänna trafiktjänster. |
| --- | --- |

(337)

Kommissionen anser dock att samtliga dessa uppgifter varit av sådan art att de ändrat DSB:s kostnads- eller avgiftsnivå för genomförandet av de trafiktjänster som fastställts i de olika avtalen om allmän trafikplikt. Förbättringen av DSB:s ekonomi skulle således ha kunnat medföra en minskning av den danska statens kostnader för genomförandet av de nämnda tjänsterna i förhållande till beräkningarna i tioårsbudgetarna. Denna minskning ledde alltså till en total minskning av ersättningen för allmänna trafiktjänster.

| (338) | Eftersom ingen motsvarande korrigering av de avtalsenliga betalningarna har gjorts anser kommissionen att dessa olika faktorer innebär att DSB har fått en ersättning som är högre än kostnaderna för fullgörandet av en allmän trafikplikt med tillägg för en rimlig vinst som fastställts till 6 procent. Kommissionen noterar att de avtalsenliga betalningarna endast har minskats under åren 2002, 2003 och 2004 med ett belopp på totalt 1 018 miljarder danska kronor. |
| --- | --- |

(338)

Eftersom ingen motsvarande korrigering av de avtalsenliga betalningarna har gjorts anser kommissionen att dessa olika faktorer innebär att DSB har fått en ersättning som är högre än kostnaderna för fullgörandet av en allmän trafikplikt med tillägg för en rimlig vinst som fastställts till 6 procent. Kommissionen noterar att de avtalsenliga betalningarna endast har minskats under åren 2002, 2003 och 2004 med ett belopp på totalt 1 018 miljarder danska kronor.

| (339) | Kommissionen påpekar dock att de danska myndigheterna inte bestrider att DSB, med hänsyn till alla dessa faktorer, har haft en högre vinst än vad som ursprungligen förutsetts i tioårsbudgetarna, vilka legat till grund för beräkningen av ersättningen för allmänna trafiktjänster. Detta konstaterande bygger även på de berörda parternas synpunkter, även om det är svårt att jämföra järnvägsföretagens resultat i Danmark och Europa, liksom tidigare konstaterats (se skälen 290–292). |
| --- | --- |

(339)

Kommissionen påpekar dock att de danska myndigheterna inte bestrider att DSB, med hänsyn till alla dessa faktorer, har haft en högre vinst än vad som ursprungligen förutsetts i tioårsbudgetarna, vilka legat till grund för beräkningen av ersättningen för allmänna trafiktjänster. Detta konstaterande bygger även på de berörda parternas synpunkter, även om det är svårt att jämföra järnvägsföretagens resultat i Danmark och Europa, liksom tidigare konstaterats (se skälen 290–292).

| (340) | Kommissionen noterar även att resultatet för DSB S-tog A/S, som är ett helägt dotterbolag till DSB SV, ingår i moderbolagets räkenskaper och att den beräknade nivån för den rimliga vinsten är densamma för båda företagen. Följaktligen granskar kommissionen resultatöverskottet inom ramen för DSB:s olika avtal om allmän trafikplikt i dess helhet. |
| --- | --- |

(340)

Kommissionen noterar även att resultatet för DSB S-tog A/S, som är ett helägt dotterbolag till DSB SV, ingår i moderbolagets räkenskaper och att den beräknade nivån för den rimliga vinsten är densamma för båda företagen. Följaktligen granskar kommissionen resultatöverskottet inom ramen för DSB:s olika avtal om allmän trafikplikt i dess helhet.

| (341) | Kommissionen anger även att DSB:s räkenskaper uppvisar en resultatförbättring efter skatt för DSB för perioden 1999–2006 på 2,715 miljarder danska kronor jämfört med den preliminära budgeten. De uppgifter som lämnats av de danska myndigheterna visar att DSB bokfört ett resultat efter skatt på 670 miljoner danska kronor år 2007 och på 542 miljoner danska kronor 2008, det vill säga 227 miljoner respektive 97 miljoner danska kronor mer än i den preliminära budgeten för dessa båda år (46). Under hela perioden 1999–2008 bedömer kommissionen således att ett resultatöverskott på 3,039 miljarder danska kronor uppstått jämfört med DSB:s ursprungliga budgetar. |
| --- | --- |

(341)

Kommissionen anger även att DSB:s räkenskaper uppvisar en resultatförbättring efter skatt för DSB för perioden 1999–2006 på 2,715 miljarder danska kronor jämfört med den preliminära budgeten. De uppgifter som lämnats av de danska myndigheterna visar att DSB bokfört ett resultat efter skatt på 670 miljoner danska kronor år 2007 och på 542 miljoner danska kronor 2008, det vill säga 227 miljoner respektive 97 miljoner danska kronor mer än i den preliminära budgeten för dessa båda år (46). Under hela perioden 1999–2008 bedömer kommissionen således att ett resultatöverskott på 3,039 miljarder danska kronor uppstått jämfört med DSB:s ursprungliga budgetar.

| (342) | Kommissionen anser att detta överskott tyder på att de avtalsenliga betalningarna har överskridit vad som var nödvändigt för att fullgöra en allmän trafikplikt med tillägg för en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(342)

Kommissionen anser att detta överskott tyder på att de avtalsenliga betalningarna har överskridit vad som var nödvändigt för att fullgöra en allmän trafikplikt med tillägg för en rimlig vinst.

| (343) | Kommissionen erinrar dock om att detta resultatöverskott enligt de danska myndigheterna inte ska ha lett till en ökning av DSB:s kapital utöver vad som ursprungligen beräknats i den preliminära budgeten. De danska myndigheterna hävdar att en del av resultatöverskottet har betalats tillbaka till den danska staten i form av utdelning. |
| --- | --- |

(343)

Kommissionen erinrar dock om att detta resultatöverskott enligt de danska myndigheterna inte ska ha lett till en ökning av DSB:s kapital utöver vad som ursprungligen beräknats i den preliminära budgeten. De danska myndigheterna hävdar att en del av resultatöverskottet har betalats tillbaka till den danska staten i form av utdelning.

| (344) | Kommissionen påpekar att DSB faktiskt har betalat 4,826 miljarder danska kronor till den danska staten i utdelning mellan 1999 och 2007. Detta belopp motsvarar nära 3,5 miljarder danska kronor mer i utdelning under perioden 1999–2007 än vad som beräknats i de preliminära budgetarna. År 2008 betalade DSB även 359 miljoner danska kronor till den danska staten, eller ungefär 150 miljoner danska kronor mer än vad som även beräknats i de preliminära budgetarna (47). Kommissionen noterar att den danska staten mellan 1999 och 2008 totalt fått omkring 3,65 miljarder danska kronor i extra utdelning. |
| --- | --- |

(344)

Kommissionen påpekar att DSB faktiskt har betalat 4,826 miljarder danska kronor till den danska staten i utdelning mellan 1999 och 2007. Detta belopp motsvarar nära 3,5 miljarder danska kronor mer i utdelning under perioden 1999–2007 än vad som beräknats i de preliminära budgetarna. År 2008 betalade DSB även 359 miljoner danska kronor till den danska staten, eller ungefär 150 miljoner danska kronor mer än vad som även beräknats i de preliminära budgetarna (47). Kommissionen noterar att den danska staten mellan 1999 och 2008 totalt fått omkring 3,65 miljarder danska kronor i extra utdelning.

| (345) | Till skillnad från vad de danska myndigheterna hävdar anser kommissionen att utdelningspolitiken inte kan liknas vid en återbetalningsbestämmelse som gör det möjligt att justera ersättningen för fullgörandet av en allmän trafikplikt och undvika alltför höga ersättningar. Betalningen av utdelning motsvarar strukturellt sett inte kraven i förordning (EG) nr 1370/2007 och i synnerhet dess bilaga. Betalningen av utdelning beslutas nämligen av företagets aktieägare och har inte den automatik som krävs för att undvika alltför höga ersättningar. Dessutom betalas utdelning i allmänhet senare på året än korrigeringar av ersättningar, vilka ska ske i slutet av räkenskapsåret. |
| --- | --- |

(345)

Till skillnad från vad de danska myndigheterna hävdar anser kommissionen att utdelningspolitiken inte kan liknas vid en återbetalningsbestämmelse som gör det möjligt att justera ersättningen för fullgörandet av en allmän trafikplikt och undvika alltför höga ersättningar. Betalningen av utdelning motsvarar strukturellt sett inte kraven i förordning (EG) nr 1370/2007 och i synnerhet dess bilaga. Betalningen av utdelning beslutas nämligen av företagets aktieägare och har inte den automatik som krävs för att undvika alltför höga ersättningar. Dessutom betalas utdelning i allmänhet senare på året än korrigeringar av ersättningar, vilka ska ske i slutet av räkenskapsåret.

| (346) | I föreliggande fall konstaterar kommissionen att den danska staten under perioden 1999–2008 har fått en extra utdelning (jämfört med den beräknade utdelningen i de ursprungliga budgetarna) som klart överstiger DSB:s resultatöverskott. Kommissionen noterar att den extra utdelning som den danska staten fått överstiger DSB:s resultatöverskott med omkring 20 procent. |
| --- | --- |

(346)

I föreliggande fall konstaterar kommissionen att den danska staten under perioden 1999–2008 har fått en extra utdelning (jämfört med den beräknade utdelningen i de ursprungliga budgetarna) som klart överstiger DSB:s resultatöverskott. Kommissionen noterar att den extra utdelning som den danska staten fått överstiger DSB:s resultatöverskott med omkring 20 procent.

| (347) | Kommissionen konstaterar generellt att betalningen av utdelning redovisningsmässigt sett sker efter att resultatet fastställts och vanligtvis inte gör det möjligt att undvika överkompensation. Kommissionen konstaterar dock att den danska staten i detta fall genom att ta ut utdelning från det statsägda företaget i sin helhet har korrigerat DSB:s överskott på ett sådant sätt att DSB i praktiken inte har fått en alltför hög ersättning. De ekonomiska effekterna av det resultatöverskott som överstiger de ursprungligen fastställda 6 procenten har i praktiken uppvägts genom betalningen av utdelningen och DSB har inte kunnat använda resultatöverskottet för att öka sitt eget kapital eller göra vinster.
















  (miljoner danska kronor) |
| --- | --- |
| DSB SV:s resultat | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Totalt |
| Reella passagerarintäkter | 3 278 | 3 550 | 3 789 | 3 895 | 3 888 | 4 052 | 4 164 | 4 264 | 4 391 | 4 541 | |
| Avtalsenliga betalningar | 3 296 | 3 460 | 3 820 | 3 642 | 4 147 | 3 968 | 4 326 | 4 342 | 4 247 | 4 130 | |
| Realkostnader | (6 728) | (6 869) | (6 304) | (6 362) | (7 362) | (7 182) | (7 647) | (7 792) | (7 940) | (8 326) | |
| Reellt rörelseresultat, efter skatt | 595 | 777 | 846 | 774 | 697 | 664 | 745 | 726 | 767 | 558 | |
| Utbetalad utdelning | 135 | 268 | 103 | 610 | 649 | 736 | 895 | 775 | 655 | 364 | 5 190 |
| Ursprungligen fastställd utdelning | 50 | 51 | 53 | 183 | 188 | 192 | 212 | 205 | 222 | 223 | 1 579 |
| Extra reell utdelning | 85 | 217 | 50 | 427 | 461 | 544 | 683 | 570 | 433 | 141 | 3 611 |

(347)

Kommissionen konstaterar generellt att betalningen av utdelning redovisningsmässigt sett sker efter att resultatet fastställts och vanligtvis inte gör det möjligt att undvika överkompensation. Kommissionen konstaterar dock att den danska staten i detta fall genom att ta ut utdelning från det statsägda företaget i sin helhet har korrigerat DSB:s överskott på ett sådant sätt att DSB i praktiken inte har fått en alltför hög ersättning. De ekonomiska effekterna av det resultatöverskott som överstiger de ursprungligen fastställda 6 procenten har i praktiken uppvägts genom betalningen av utdelningen och DSB har inte kunnat använda resultatöverskottet för att öka sitt eget kapital eller göra vinster.

(miljoner danska kronor)

DSB SV:s resultat

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Totalt

Reella passagerarintäkter

3 278

3 550

3 789

3 895

3 888

4 052

4 164

4 264

4 391

4 541

Avtalsenliga betalningar

3 296

3 460

3 820

3 642

4 147

3 968

4 326

4 342

4 247

4 130

Realkostnader

(6 728)

(6 869)

(6 304)

(6 362)

(7 362)

(7 182)

(7 647)

(7 792)

(7 940)

(8 326)

Reellt rörelseresultat, efter skatt

595

777

846

774

697

664

745

726

767

558

Utbetalad utdelning

135

268

103

610

649

736

895

775

655

364

5 190

Ursprungligen fastställd utdelning

50

51

53

183

188

192

212

205

222

223

1 579

Extra reell utdelning

85

217

50

427

461

544

683

570

433

141

3 611

| (348) | Kommissionen betonar att denna slutsats avser DSB SV, eftersom resultatet för DSB S-tog A/S införlivas i moderbolagets räkenskaper och utdelningspolitiken fastställs på denna nivå. |
| --- | --- |

(348)

Kommissionen betonar att denna slutsats avser DSB SV, eftersom resultatet för DSB S-tog A/S införlivas i moderbolagets räkenskaper och utdelningspolitiken fastställs på denna nivå.

| (349) | Kommissionen betonar att detta resonemang inte gör det möjligt att garantera att överkompensation inte har skett under hela löptiden för samtliga avtal om allmän trafikplikt. Resonemanget bygger på en empirisk och noggrann undersökning av DSB:s räkenskaper under den gångna perioden, men utgör inget strukturellt svar beträffande de nödvändiga årliga justeringarna av ersättningsnivån för allmänna trafiktjänster. |
| --- | --- |

(349)

Kommissionen betonar att detta resonemang inte gör det möjligt att garantera att överkompensation inte har skett under hela löptiden för samtliga avtal om allmän trafikplikt. Resonemanget bygger på en empirisk och noggrann undersökning av DSB:s räkenskaper under den gångna perioden, men utgör inget strukturellt svar beträffande de nödvändiga årliga justeringarna av ersättningsnivån för allmänna trafiktjänster.

| (350) | Kommissionen anger i detta hänseende att de danska myndigheterna planerar att ändra de aktuella avtalen om allmän trafikplikt för att införliva en återbetalningsmekanism. Den återbetalningsmekanism som beskrivs ovan (se skälen 222–240) ska göra det möjligt att utifrån en redovisningsformel korrigera beloppet för de avtalsenliga betalningarna. Genom denna mekanism kommer den överkompensation som eventuellt skett att betalas tillbaka till staten på grundval av räkenskaperna i slutet av räkenskapsåret, i syfte att garantera att avkastningen på DSB:s eget kapital inte överstiger det tak som fastställts av staten. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen anger i detta hänseende att de danska myndigheterna planerar att ändra de aktuella avtalen om allmän trafikplikt för att införliva en återbetalningsmekanism. Den återbetalningsmekanism som beskrivs ovan (se skälen 222–240) ska göra det möjligt att utifrån en redovisningsformel korrigera beloppet för de avtalsenliga betalningarna. Genom denna mekanism kommer den överkompensation som eventuellt skett att betalas tillbaka till staten på grundval av räkenskaperna i slutet av räkenskapsåret, i syfte att garantera att avkastningen på DSB:s eget kapital inte överstiger det tak som fastställts av staten.

| (351) | Inom ramen för återbetalningsmekanismen föreskrivs en justering av de avtalsenliga betalningarna i slutet av räkenskapsåret (se punkt 227). Mekanismens tillämpning ska leda till en bruttominskning av de avtalsenliga betalningarna i syfte att behålla den rimliga vinstnivån på en avkastning på 6 procent på eget kapital i enlighet med följande formel:

  Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning |
| --- | --- |

(351)

Inom ramen för återbetalningsmekanismen föreskrivs en justering av de avtalsenliga betalningarna i slutet av räkenskapsåret (se punkt 227). Mekanismens tillämpning ska leda till en bruttominskning av de avtalsenliga betalningarna i syfte att behålla den rimliga vinstnivån på en avkastning på 6 procent på eget kapital i enlighet med följande formel:

Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning

| (352) | Enligt kommissionen uppfyller denna återbetalningsmekanism de krav som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, och dessutom kraven i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (48). Kommissionen noterar att ett sådant system kan liknas vid de kontroller som beskrivs i avsnitt 3 i rambestämmelserna. Kommissionen anger även att basnivån för den rimliga vinsten även fortsättningsvis ska fastställas till en avkastning på 6 procent på eget kapital, vilket kommissionen anser vara en rimlig nivå för denna typ av verksamhet, med tanke på vinstnivåerna för DSB:s nuvarande danska konkurrenter i enlighet med uppgifter från DKT. |
| --- | --- |

(352)

Enligt kommissionen uppfyller denna återbetalningsmekanism de krav som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, och dessutom kraven i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (48). Kommissionen noterar att ett sådant system kan liknas vid de kontroller som beskrivs i avsnitt 3 i rambestämmelserna. Kommissionen anger även att basnivån för den rimliga vinsten även fortsättningsvis ska fastställas till en avkastning på 6 procent på eget kapital, vilket kommissionen anser vara en rimlig nivå för denna typ av verksamhet, med tanke på vinstnivåerna för DSB:s nuvarande danska konkurrenter i enlighet med uppgifter från DKT.

| (353) | Kommissionen konstaterar även att denna mekanism innehåller korrigeringar av effektiviteten och kvalitetsförbättringar. Inom ramen för mekanismen föreskrivs en modulering av bruttominskningen så att DSB ska kunna behålla en del av kostnadsbesparingarna per passagerarkilometer och en del av intäktsökningen tack vare ett ökat antal passagerare per passagerarkilometer (se skäl 228). Dessa korrigeringar ska ske enligt följande formel:

  Återbetalningsmekanism = bruttominskning – korrigeringar (kostnader Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning |
| --- | --- |

(353)

Kommissionen konstaterar även att denna mekanism innehåller korrigeringar av effektiviteten och kvalitetsförbättringar. Inom ramen för mekanismen föreskrivs en modulering av bruttominskningen så att DSB ska kunna behålla en del av kostnadsbesparingarna per passagerarkilometer och en del av intäktsökningen tack vare ett ökat antal passagerare per passagerarkilometer (se skäl 228). Dessa korrigeringar ska ske enligt följande formel:

Återbetalningsmekanism = bruttominskning – korrigeringar (kostnader Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning

| (354) | Kommissionen påpekar även att de parametrar som används för att fastställa nettominskningen och därmed beaktandet av dessa korrigeringar fastställs i förväg och kvantifieras (se skäl 229). Återbetalningsmekanismen kan moduleras på följande sätt:
  —   Kostnad Δ.: om DSB minskar sina kostnader (per passagerarkilometer) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren kommer förbättringen att beräknas enligt följande: kostnadsskillnad per passagerarkilometer (i procent) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren multiplicerad med en total kostnadsbas.
  —   Passagerarkm Δ): om antalet passagerare ökar kommer den ökade persontrafiken mätt i passagerarkilometer att multipliceras med 0,80 danska kronor, och bruttominskningen kommer också den att minskas med detta belopp (49). |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen påpekar även att de parametrar som används för att fastställa nettominskningen och därmed beaktandet av dessa korrigeringar fastställs i förväg och kvantifieras (se skäl 229). Återbetalningsmekanismen kan moduleras på följande sätt:

—   Kostnad Δ.: om DSB minskar sina kostnader (per passagerarkilometer) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren kommer förbättringen att beräknas enligt följande: kostnadsskillnad per passagerarkilometer (i procent) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren multiplicerad med en total kostnadsbas.

—   Passagerarkm Δ): om antalet passagerare ökar kommer den ökade persontrafiken mätt i passagerarkilometer att multipliceras med 0,80 danska kronor, och bruttominskningen kommer också den att minskas med detta belopp (49).

| (355) | Kommissionen anger att dessa korrigeringar är förenliga med punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, där det föreskrivs att
  ”ersättning ska beviljas på sådant sätt att kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla en effektiv affärsverksamhet, som är objektivt bedömbar, och tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet”. |
| --- | --- |

(355)

Kommissionen anger att dessa korrigeringar är förenliga med punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007, där det föreskrivs att

”ersättning ska beviljas på sådant sätt att kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla en effektiv affärsverksamhet, som är objektivt bedömbar, och tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet”.

| (356) | I förekommande fall återspeglar den planerade korrigeringen, som bygger på en ökning av antalet passagerare och en minskning av enhetskostnaden, på ett lämpligt sätt förbättringen av förvaltningens effektivitet och den utförda tjänstens kvalitet. Kommissionen anser dock att dessa korrigeringar endast kan genomföras om alla fastställda parametrar också innebär en förbättring jämfört med de resultat som tidigare uppnåtts med samma parametrar. Denna begränsning är i praktiken nödvändig för att undvika att det, vid en betydande förbättring av en av dessa parametrar, är möjligt att uppnå en gottgörelse tack vare den andra parametern, även om resultatet för denna andra parameter har lett till en mindre förbättring än planerat. |
| --- | --- |

(356)

I förekommande fall återspeglar den planerade korrigeringen, som bygger på en ökning av antalet passagerare och en minskning av enhetskostnaden, på ett lämpligt sätt förbättringen av förvaltningens effektivitet och den utförda tjänstens kvalitet. Kommissionen anser dock att dessa korrigeringar endast kan genomföras om alla fastställda parametrar också innebär en förbättring jämfört med de resultat som tidigare uppnåtts med samma parametrar. Denna begränsning är i praktiken nödvändig för att undvika att det, vid en betydande förbättring av en av dessa parametrar, är möjligt att uppnå en gottgörelse tack vare den andra parametern, även om resultatet för denna andra parameter har lett till en mindre förbättring än planerat.

| (357) | Återbetalningsmekanismen fullbordas slutligen genom fastställandet av en övre gräns i syfte att se till att vinstnivån inte överskrider nivån för en rimlig vinst enligt följande formel (se skälen 233–237): |
| --- | --- |

(357)

Återbetalningsmekanismen fullbordas slutligen genom fastställandet av en övre gräns i syfte att se till att vinstnivån inte överskrider nivån för en rimlig vinst enligt följande formel (se skälen 233–237):

Formula

| (358) | De korrigeringar som tillämpas för att ta hänsyn till effektivitetsvinsterna och/eller en förbättring av tjänstens kvalitet kommer således att göra det möjligt att låta den rimliga vinsten variera mellan 6 och 12 procent, med ett årligt tak som fastställts till 10 procent på tre år, utifrån objektiva kriterier (se skälen 235–237). |
| --- | --- |

(358)

De korrigeringar som tillämpas för att ta hänsyn till effektivitetsvinsterna och/eller en förbättring av tjänstens kvalitet kommer således att göra det möjligt att låta den rimliga vinsten variera mellan 6 och 12 procent, med ett årligt tak som fastställts till 10 procent på tre år, utifrån objektiva kriterier (se skälen 235–237).

| (359) | Kommissionen anser att en vinst i denna storleksordning som den danska staten beviljar DSB inom ramen för dess allmänna tjänster är fortsatt rimlig om den begränsas till 10 procent på tre år. Kommissionens slutsats grundar sig på en rad kriterier baserade på uppgifter som kommissionen utgår ifrån för att bedöma om en vinst är rimlig. |
| --- | --- |

(359)

Kommissionen anser att en vinst i denna storleksordning som den danska staten beviljar DSB inom ramen för dess allmänna tjänster är fortsatt rimlig om den begränsas till 10 procent på tre år. Kommissionens slutsats grundar sig på en rad kriterier baserade på uppgifter som kommissionen utgår ifrån för att bedöma om en vinst är rimlig.

| (360) | Kommissionens bedömning bygger i synnerhet på en studie av situationen för de europeiska järnvägsföretagen (50) som bland annat innehåller en jämförelse av järnvägsföretagens ekonomiska vinst (51) år 2004. Enligt denna analys motsvarar avkastningen på DSB:s eget kapital (ROE) under 2004 (9 procent) en avkastning på tillgångarna (ROA) på 3 procent för företaget. Det bör noteras att denna siffra på 9 procent för avkastningen på det egna kapitalet motsvarar det intervall som beviljats DSB inom ramen för avtalet. Av analysen framgår även att vissa järnvägsföretag under denna period haft en låg eller till och med negativ ekonomisk vinst (PKP, Eurostar, NSB). Enligt studien har flera företag däremot haft en snarlik ekonomisk lönsamhet (SNCB 2 procent, SNCF 2 procent, Trenitalia 3 procent) eller en ekonomisk lönsamhet som varit mycket högre (Arriva Tog A/S 21,3 procent, Chiltern Railways 16,1 procent, Arriva Trains Wales 16 procent, Great North Eastern Railway 12,2 procent, DB Regio AG 12 procent) än DSB:s avkastning på tillgångar på 3 procent. |
| --- | --- |

(360)

Kommissionens bedömning bygger i synnerhet på en studie av situationen för de europeiska järnvägsföretagen (50) som bland annat innehåller en jämförelse av järnvägsföretagens ekonomiska vinst (51) år 2004. Enligt denna analys motsvarar avkastningen på DSB:s eget kapital (ROE) under 2004 (9 procent) en avkastning på tillgångarna (ROA) på 3 procent för företaget. Det bör noteras att denna siffra på 9 procent för avkastningen på det egna kapitalet motsvarar det intervall som beviljats DSB inom ramen för avtalet. Av analysen framgår även att vissa järnvägsföretag under denna period haft en låg eller till och med negativ ekonomisk vinst (PKP, Eurostar, NSB). Enligt studien har flera företag däremot haft en snarlik ekonomisk lönsamhet (SNCB 2 procent, SNCF 2 procent, Trenitalia 3 procent) eller en ekonomisk lönsamhet som varit mycket högre (Arriva Tog A/S 21,3 procent, Chiltern Railways 16,1 procent, Arriva Trains Wales 16 procent, Great North Eastern Railway 12,2 procent, DB Regio AG 12 procent) än DSB:s avkastning på tillgångar på 3 procent.

| (361) | Kommissionen utgår även från sin beslutspraxis för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (52). |
| --- | --- |

(361)

Kommissionen utgår även från sin beslutspraxis för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (52).

| (362) | Dessutom bygger kommissionens bedömning på det faktum att DSB står för en del av risken för denna verksamhet, eftersom de avtalsenliga betalningarna fastställts i förväg och inte kan höjas vid negativa avvikelser jämfört med beräkningarna på grund av ett försämrat resultat för DSB på grund av till exempel förändrade kostnader eller lägre intäkter för företaget. Kommissionen konstaterar att eftersom företaget bär denna negativa vinstrisk och inte har någon garanti för att den avtalsenliga vinst som fastställts till 6 procent kommer att nås, är det lämpligt att uppmuntra företaget att göra effektivitetsvinster och därigenom låta företaget behålla en del av den därmed uppkomna vinsten, däribland om vinsten skulle överskrida denna avtalsenliga nivå, inom ramen för det intervall som anges ovan. |
| --- | --- |

(362)

Dessutom bygger kommissionens bedömning på det faktum att DSB står för en del av risken för denna verksamhet, eftersom de avtalsenliga betalningarna fastställts i förväg och inte kan höjas vid negativa avvikelser jämfört med beräkningarna på grund av ett försämrat resultat för DSB på grund av till exempel förändrade kostnader eller lägre intäkter för företaget. Kommissionen konstaterar att eftersom företaget bär denna negativa vinstrisk och inte har någon garanti för att den avtalsenliga vinst som fastställts till 6 procent kommer att nås, är det lämpligt att uppmuntra företaget att göra effektivitetsvinster och därigenom låta företaget behålla en del av den därmed uppkomna vinsten, däribland om vinsten skulle överskrida denna avtalsenliga nivå, inom ramen för det intervall som anges ovan.

| (363) | Kommissionen påpekar slutligen på grundval av de danska myndigheternas empiriska undersökning att en tidigare tillämpning av denna återbetalningsmekanism ska ha gett en avkastning på eget kapital för DSB på mellan 8,8 och 11,9 procent under perioden 2004–2008 och ska ha gett upphov till en återbetalning på 38 miljoner danska kronor under 2006 med beaktande av regeln om 10 procent på tre år (se skälen 238–240). |
| --- | --- |

(363)

Kommissionen påpekar slutligen på grundval av de danska myndigheternas empiriska undersökning att en tidigare tillämpning av denna återbetalningsmekanism ska ha gett en avkastning på eget kapital för DSB på mellan 8,8 och 11,9 procent under perioden 2004–2008 och ska ha gett upphov till en återbetalning på 38 miljoner danska kronor under 2006 med beaktande av regeln om 10 procent på tre år (se skälen 238–240).

| (364) | Kommissionen fastslår följaktligen att DSB:s resultatöverskott innebär att de avtalsenliga betalningarna har överskridit vad som varit nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av en allmänna trafikplikt inom ramen för samtliga avtal om allmän trafik med tillägg för en rimlig vinst. Kommissionen anser i förekommande fall att betalningen av extra utdelning på ett klart högre belopp än detta överskott har gjort det möjligt att undvika att DSB fått en alltför hög ersättning. Kommissionen fastslår att det i förekommande fall inte har skett någon överkompensation, men villkorar sin slutsats med genomförandet av den återbetalningsmekanism som beskrivs i detta beslut och som redovisas närmare i skäl 356. |
| --- | --- |

(364)

Kommissionen fastslår följaktligen att DSB:s resultatöverskott innebär att de avtalsenliga betalningarna har överskridit vad som varit nödvändigt för att täcka kostnaderna för fullgörandet av en allmänna trafikplikt inom ramen för samtliga avtal om allmän trafik med tillägg för en rimlig vinst. Kommissionen anser i förekommande fall att betalningen av extra utdelning på ett klart högre belopp än detta överskott har gjort det möjligt att undvika att DSB fått en alltför hög ersättning. Kommissionen fastslår att det i förekommande fall inte har skett någon överkompensation, men villkorar sin slutsats med genomförandet av den återbetalningsmekanism som beskrivs i detta beslut och som redovisas närmare i skäl 356.

ii.   Försenade leveranser av rullande materiel

| (365) | Kommissionen anger att det inte ifrågasätts att leveransen av den rullande materiel som föreskrivs i avtalen om allmän trafikplikt av tillverkaren AnsaldoBreda har försenats avsevärt. För att kunna utföra sina förpliktelser har DSB använt ersättningsmateriel, vilket har varit föremål för kompletterande avtal med det danska transportministeriet. |
| --- | --- |

(365)

Kommissionen anger att det inte ifrågasätts att leveransen av den rullande materiel som föreskrivs i avtalen om allmän trafikplikt av tillverkaren AnsaldoBreda har försenats avsevärt. För att kunna utföra sina förpliktelser har DSB använt ersättningsmateriel, vilket har varit föremål för kompletterande avtal med det danska transportministeriet.

| (366) | Kommissionen erinrar om att DSB, inom ramen för dessa avtal om allmän trafik som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB, varit skyldigt att bära kostnaderna för avskrivningar och räntor för tågen, och att kostnaderna täckts av de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(366)

Kommissionen erinrar om att DSB, inom ramen för dessa avtal om allmän trafik som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB, varit skyldigt att bära kostnaderna för avskrivningar och räntor för tågen, och att kostnaderna täckts av de avtalsenliga betalningarna.

| (367) | Kommissionen påpekar dock att de finansiella konsekvenserna av förseningarna och deras inverkan på de avtalsenliga betalningarna inte beaktats i avtalet om allmän trafikplikt för 2000–2004. De har däremot beaktats i avtalet om allmän trafik för perioden 2005–2014. |
| --- | --- |

(367)

Kommissionen påpekar dock att de finansiella konsekvenserna av förseningarna och deras inverkan på de avtalsenliga betalningarna inte beaktats i avtalet om allmän trafikplikt för 2000–2004. De har däremot beaktats i avtalet om allmän trafik för perioden 2005–2014.

| (368) | Kommissionen anser följaktligen att tre aspekter bör lyftas fram. |
| --- | --- |

(368)

Kommissionen anser följaktligen att tre aspekter bör lyftas fram.

| (369) | För det första påpekar kommissionen beträffande avtalet om allmän trafikplikt för 2000–2004 att konsekvenserna av förseningarna inte har beaktats fullt ut vid beräkningen av de avtalsenliga betalningarna. De danska myndigheterna har erkänt att detta har haft en positiv inverkan på 154 miljoner danska kronor. Av detta belopp har 50 miljoner danska kronor betalats till staten i form av en frivillig minskning av de avtalsenliga betalningarna. Kommissionen anser följaktligen att DSB har fått avtalsenliga betalningar på 104 miljoner danska kronor för kostnader som företaget inte har burit. |
| --- | --- |

(369)

För det första påpekar kommissionen beträffande avtalet om allmän trafikplikt för 2000–2004 att konsekvenserna av förseningarna inte har beaktats fullt ut vid beräkningen av de avtalsenliga betalningarna. De danska myndigheterna har erkänt att detta har haft en positiv inverkan på 154 miljoner danska kronor. Av detta belopp har 50 miljoner danska kronor betalats till staten i form av en frivillig minskning av de avtalsenliga betalningarna. Kommissionen anser följaktligen att DSB har fått avtalsenliga betalningar på 104 miljoner danska kronor för kostnader som företaget inte har burit.

| (370) | Kommissionen anser i detta hänseende att det inte kan hävdas att detta belopp (delvis) kompenserat DSB:s ekonomiska skada på grund av förseningarna. Frågan om huruvida DSB lidit skada hänger samman med genomförandet av leveransavtalet mellan DSB och leverantören, som kan bli föremål för olika tvistlösningsförfaranden (förlikning, skiljedomsförfarande eller domstolstalan). Kommissionen noterar att denna fråga inte är slutgiltigt avgjord, även om preliminär ersättning har betalats ut. |
| --- | --- |

(370)

Kommissionen anser i detta hänseende att det inte kan hävdas att detta belopp (delvis) kompenserat DSB:s ekonomiska skada på grund av förseningarna. Frågan om huruvida DSB lidit skada hänger samman med genomförandet av leveransavtalet mellan DSB och leverantören, som kan bli föremål för olika tvistlösningsförfaranden (förlikning, skiljedomsförfarande eller domstolstalan). Kommissionen noterar att denna fråga inte är slutgiltigt avgjord, även om preliminär ersättning har betalats ut.

| (371) | För det andra anger kommissionen beträffande avtalet om allmän trafikplikt för 2005–2014 att konsekvenserna av förseningarna däremot har beaktats fullt ut vid beräkningen av de avtalsenliga betalningarna. De danska myndigheterna har redovisat funktionssättet för mekanismen för justering av de avtalsenliga betalningarna på grund av förseningarna och utifrån den berörda typen av materiel. Kommissionen noterar att de avtalsenliga betalningarna har minskats med 645 miljoner danska kronor under avtalens två första år. Kommissionen anser inte att de försenade leveranserna av rullande materiel har medfört någon överkompensation inom ramen för avtalet om allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(371)

För det andra anger kommissionen beträffande avtalet om allmän trafikplikt för 2005–2014 att konsekvenserna av förseningarna däremot har beaktats fullt ut vid beräkningen av de avtalsenliga betalningarna. De danska myndigheterna har redovisat funktionssättet för mekanismen för justering av de avtalsenliga betalningarna på grund av förseningarna och utifrån den berörda typen av materiel. Kommissionen noterar att de avtalsenliga betalningarna har minskats med 645 miljoner danska kronor under avtalens två första år. Kommissionen anser inte att de försenade leveranserna av rullande materiel har medfört någon överkompensation inom ramen för avtalet om allmän trafikplikt.

| (372) | Kommissionen konstaterar för det tredje att den rullande ersättningsmaterielen har varit föremål för kompletterande avtal mellan det danska transportministeriet och DSB. Kommissionen anger att DSB, i enlighet med avtalen om allmän trafikplikt, inte varit skyldigt att använda ersättningsmaterielen. Kommissionen påpekar att dessa kompletterande avtal svarade mot en ny situation som inte hade beaktats i avtalen, nämligen konsekvenserna av de försenade leveranserna av nya tåg. Kommissionen anser således att den ersättning som betalats ut till DSB svarade mot de nya kraven på järnvägsoperatören och därmed inte kunde medföra att en alltför hög ersättning betalades ut inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(372)

Kommissionen konstaterar för det tredje att den rullande ersättningsmaterielen har varit föremål för kompletterande avtal mellan det danska transportministeriet och DSB. Kommissionen anger att DSB, i enlighet med avtalen om allmän trafikplikt, inte varit skyldigt att använda ersättningsmaterielen. Kommissionen påpekar att dessa kompletterande avtal svarade mot en ny situation som inte hade beaktats i avtalen, nämligen konsekvenserna av de försenade leveranserna av nya tåg. Kommissionen anser således att den ersättning som betalats ut till DSB svarade mot de nya kraven på järnvägsoperatören och därmed inte kunde medföra att en alltför hög ersättning betalades ut inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt.

| (373) | Kommissionen preciserar i detta hänseende att om tvistlösningförfarandena (förlikning, skiljedomsförfarande eller domstolstalan) mellan DSB och AnsaldoBreda beträffande de försenade leveranserna skulle leda till att det fastslås att DSB lidit viss skada, och om denna skada avser användningen av rullande ersättningsmateriel och om det beslutas att ersättning från AnsaldoBreda ska utgå för att kompensera denna skada, ska ersättningen betalas ut till den danska staten, eftersom den burit kostnaderna inom ramen för de kompletterande avtalen. Kommissionen anser att ett villkor måste ställas på den danska staten i detta hänseende. |
| --- | --- |

(373)

Kommissionen preciserar i detta hänseende att om tvistlösningförfarandena (förlikning, skiljedomsförfarande eller domstolstalan) mellan DSB och AnsaldoBreda beträffande de försenade leveranserna skulle leda till att det fastslås att DSB lidit viss skada, och om denna skada avser användningen av rullande ersättningsmateriel och om det beslutas att ersättning från AnsaldoBreda ska utgå för att kompensera denna skada, ska ersättningen betalas ut till den danska staten, eftersom den burit kostnaderna inom ramen för de kompletterande avtalen. Kommissionen anser att ett villkor måste ställas på den danska staten i detta hänseende.

| (374) | Kommissionen fastslår mot bakgrund av ovanstående att DSB har överkompenserats med 104 miljoner danska kronor på grund av de försenade leveranserna av den rullande materiel som avses i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen anser dock att effekterna av denna överkompensation har undvikits genom att utdelning betalats ut enligt ovan. Den extra utdelningen till den danska staten är sammanlagt högre än det totala resultatöverskottet ökat med beloppet för de försenade leveranserna för rullande materiel. Kommissionen konstaterar således att DSB i detta fall inte har fått någon överkompensation. |
| --- | --- |

(374)

Kommissionen fastslår mot bakgrund av ovanstående att DSB har överkompenserats med 104 miljoner danska kronor på grund av de försenade leveranserna av den rullande materiel som avses i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen anser dock att effekterna av denna överkompensation har undvikits genom att utdelning betalats ut enligt ovan. Den extra utdelningen till den danska staten är sammanlagt högre än det totala resultatöverskottet ökat med beloppet för de försenade leveranserna för rullande materiel. Kommissionen konstaterar således att DSB i detta fall inte har fått någon överkompensation.

iii.   Det specifika fallet med förbindelsen Köpenhamn–Ystad

| (375) | I sitt beslut om att inleda förfarandet framförde kommissionen specifika tvivel när det gällde om DSB hade kunnat få en fördel genom att driva trafiken på denna specifika förbindelse. Kommissionen har i detta hänseende undersökt två aspekter. |
| --- | --- |

(375)

I sitt beslut om att inleda förfarandet framförde kommissionen specifika tvivel när det gällde om DSB hade kunnat få en fördel genom att driva trafiken på denna specifika förbindelse. Kommissionen har i detta hänseende undersökt två aspekter.

| (376) | Kommissionen har först och främst kontrollerat att DSB under perioden 2000–2004 mottagit finansiellt stöd i form av bidrag inom ramen för avtalet om allmän trafikplikt, även om trafiken på förbindelsen inte bedrivits som en allmän tjänst. |
| --- | --- |

(376)

Kommissionen har först och främst kontrollerat att DSB under perioden 2000–2004 mottagit finansiellt stöd i form av bidrag inom ramen för avtalet om allmän trafikplikt, även om trafiken på förbindelsen inte bedrivits som en allmän tjänst.

| (377) | Kommissionen noterar i detta hänseende att de danska myndigheterna har förtydligat driftsvillkoren för förbindelsen Köpenhamn–Ystad sedan 2000. De danska myndigheterna har bland annat preciserat att denna förbindelse först införlivades i systemet med ”allmän trafik” genom ett specifikt avtal 2002, då det visat sig att trafiken på denna förbindelse inte kunde bedrivas med vinst. Kommissionen angav även att det i detta specifika avtal inte föreskrevs någon extra ersättning från den danska staten till DSB för att driva trafik på denna förbindelse mellan 2002 och 2004. De danska myndigheterna fastslog därmed att järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Ystad inte hade varit föremål för någon offentlig finansiering före 2005. |
| --- | --- |

(377)

Kommissionen noterar i detta hänseende att de danska myndigheterna har förtydligat driftsvillkoren för förbindelsen Köpenhamn–Ystad sedan 2000. De danska myndigheterna har bland annat preciserat att denna förbindelse först införlivades i systemet med ”allmän trafik” genom ett specifikt avtal 2002, då det visat sig att trafiken på denna förbindelse inte kunde bedrivas med vinst. Kommissionen angav även att det i detta specifika avtal inte föreskrevs någon extra ersättning från den danska staten till DSB för att driva trafik på denna förbindelse mellan 2002 och 2004. De danska myndigheterna fastslog därmed att järnvägsförbindelsen Köpenhamn–Ystad inte hade varit föremål för någon offentlig finansiering före 2005.

| (378) | Kommissionen anger att införlivandet av denna förbindelse i systemet med ”allmän trafik” mellan 2002 och 2004 utan extra ersättning jämfört med den ersättning som utgick inom ramen för avtalet om allmän trafik med DSB för perioden 2002–2004 inte är av sådan art att en överkompensation har skett. Förbindelsens införlivande i systemet med allmän trafik har faktiskt lett till fler förpliktelser för DSB utan att de avtalsenliga betalningarna har ökats. Införlivandet har även inneburit att intäkterna från denna förbindelse har tagits med i DSB:s samlade intäkter från dess allmänna trafiktjänster. Kommissionen noterar dock att denna förbindelse gick med förlust år 2002 och att den just av detta skäl införlivades i systemet med ”allmän trafik”. Detta införlivande är således inte av sådan art att det kan leda till en överkompensation. |
| --- | --- |

(378)

Kommissionen anger att införlivandet av denna förbindelse i systemet med ”allmän trafik” mellan 2002 och 2004 utan extra ersättning jämfört med den ersättning som utgick inom ramen för avtalet om allmän trafik med DSB för perioden 2002–2004 inte är av sådan art att en överkompensation har skett. Förbindelsens införlivande i systemet med allmän trafik har faktiskt lett till fler förpliktelser för DSB utan att de avtalsenliga betalningarna har ökats. Införlivandet har även inneburit att intäkterna från denna förbindelse har tagits med i DSB:s samlade intäkter från dess allmänna trafiktjänster. Kommissionen noterar dock att denna förbindelse gick med förlust år 2002 och att den just av detta skäl införlivades i systemet med ”allmän trafik”. Detta införlivande är således inte av sådan art att det kan leda till en överkompensation.

| (379) | Om förbindelsen hade varit vinstgivande anser kommissionen hur som helst att de specifika intäkterna av denna förbindelse borde ha ökat DSB:s samlade intäkter för dess allmänna tjänster. Bedömningen av huruvida en överkompensation har skett ingår således i den totala granskningen av huruvida DSB har fått en eventuell överkompensation till följd av företagets resultatöverskott inom ramen för genomförandet av avtalet om allmän trafikplikt för perioden 2000–2004. Kommissionen hänvisar således till sitt resonemang i skälen 324–353 i föreliggande beslut. |
| --- | --- |

(379)

Om förbindelsen hade varit vinstgivande anser kommissionen hur som helst att de specifika intäkterna av denna förbindelse borde ha ökat DSB:s samlade intäkter för dess allmänna tjänster. Bedömningen av huruvida en överkompensation har skett ingår således i den totala granskningen av huruvida DSB har fått en eventuell överkompensation till följd av företagets resultatöverskott inom ramen för genomförandet av avtalet om allmän trafikplikt för perioden 2000–2004. Kommissionen hänvisar således till sitt resonemang i skälen 324–353 i föreliggande beslut.

| (380) | Å andra sidan har kommissionen granskat DSB:s kostnader för hela sträckan Köpenhamn–Bornholm och i synnerhet huruvida färjeanslutningen mellan Ystad och Rønne (53) ingått i de kombinerade biljetter som erbjudits passagerarna. |
| --- | --- |

(380)

Å andra sidan har kommissionen granskat DSB:s kostnader för hela sträckan Köpenhamn–Bornholm och i synnerhet huruvida färjeanslutningen mellan Ystad och Rønne (53) ingått i de kombinerade biljetter som erbjudits passagerarna.

| (381) | Kommissionen erinrar om att sjöfartsförbindelsen mellan dessa båda hamnar drivs av det statliga företaget Bornholmtrafikken A/S inom ramen för ett avtal som ingåtts med den danska staten efter en anbudsinfordran. De danska myndigheterna har preciserat vilka förpliktelser som åligger Bornholmtrafikken A/S enligt detta avtal, framför allt när det gäller samordningen med buss- och tågoperatörernas tidtabeller. De har även preciserat att ingen förpliktelse fastställts i fråga om avgiftspolitiken utöver fastställandet av minimiavgifter. |
| --- | --- |

(381)

Kommissionen erinrar om att sjöfartsförbindelsen mellan dessa båda hamnar drivs av det statliga företaget Bornholmtrafikken A/S inom ramen för ett avtal som ingåtts med den danska staten efter en anbudsinfordran. De danska myndigheterna har preciserat vilka förpliktelser som åligger Bornholmtrafikken A/S enligt detta avtal, framför allt när det gäller samordningen med buss- och tågoperatörernas tidtabeller. De har även preciserat att ingen förpliktelse fastställts i fråga om avgiftspolitiken utöver fastställandet av minimiavgifter.

| (382) | Mot bakgrund av de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat konstaterar kommissionen att Bornholmtrafikken A/S tillämpar identiska priser för DSB och Gråhundbus. Den enda avgift som endast tillämpas för DSB är specialpriset för DSB Orange för överfarten på Stora Bält. Denna avgift uppfyller dock Bornholmtrafikken A/S specifika affärsmål eftersom programmet DSB Orange gör det möjligt att locka resenärer från Jylland till Bornholm. Denna specifika avgift gäller med beaktande av precisa villkor (endast vissa tåg berörs, bokningssystem på Internet, begränsat antal biljetter etc.) och avser andra tjänster än dem som erbjuds av bussoperatörerna på denna förbindelse. Kommissionen noterar att detta erbjudande endast har utnyttjats av ett mycket begränsat antal passagerare och inte längre erbjuds sedan 2009. |
| --- | --- |

(382)

Mot bakgrund av de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat konstaterar kommissionen att Bornholmtrafikken A/S tillämpar identiska priser för DSB och Gråhundbus. Den enda avgift som endast tillämpas för DSB är specialpriset för DSB Orange för överfarten på Stora Bält. Denna avgift uppfyller dock Bornholmtrafikken A/S specifika affärsmål eftersom programmet DSB Orange gör det möjligt att locka resenärer från Jylland till Bornholm. Denna specifika avgift gäller med beaktande av precisa villkor (endast vissa tåg berörs, bokningssystem på Internet, begränsat antal biljetter etc.) och avser andra tjänster än dem som erbjuds av bussoperatörerna på denna förbindelse. Kommissionen noterar att detta erbjudande endast har utnyttjats av ett mycket begränsat antal passagerare och inte längre erbjuds sedan 2009.

| (383) | Kommissionen anser således att de priser som Bornholmtrafikken A/S tillämpat för denna färjeöverfart inte har gett DSB någon fördel jämfört med sina konkurrenter, som driver en bussförbindelse och som också de erbjuder kombinerade biljetter. Kommissionen anser alltså att priserna för färjeförbindelserna inte har medfört någon överkompensation för DSB. |
| --- | --- |

(383)

Kommissionen anser således att de priser som Bornholmtrafikken A/S tillämpat för denna färjeöverfart inte har gett DSB någon fördel jämfört med sina konkurrenter, som driver en bussförbindelse och som också de erbjuder kombinerade biljetter. Kommissionen anser alltså att priserna för färjeförbindelserna inte har medfört någon överkompensation för DSB.

| (384) | Kommissionen anser på det stora hela alltså att ersättningen för de aktuella allmänna trafiktjänsterna har beräknats i enlighet med de regler som fastställts i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen anser på det stora hela alltså att ersättningen för de aktuella allmänna trafiktjänsterna har beräknats i enlighet med de regler som fastställts i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007.

| (385) | Kommissionen fastslår följaktligen att det statliga stöd som ingår i de avtalsenliga betalningar som betalats ut inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och DSB är förenliga med den inre marknaden på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007 om genomförande av artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(385)

Kommissionen fastslår följaktligen att det statliga stöd som ingår i de avtalsenliga betalningar som betalats ut inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och DSB är förenliga med den inre marknaden på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007 om genomförande av artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

8.3.3   VISSA SKATTEÅTGÄRDERS INVERKAN PÅ FÖRENLIGHETEN MED ERSÄTTNINGARNA FÖR ALLMÄNNA TRAFIKTJÄNSTER

| (386) | Kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda förfarandet att de danska privata företag som verkar inom de sektorer som liksom kollektivtrafiksektorn är befriade från mervärdesskatt omfattas av ett särskilt system med löneskatt (lønsumsafgift). Kommissionen påpekade även att statliga företag som DSB inte omfattades av denna skatt. |
| --- | --- |

(386)

Kommissionen konstaterade i sitt beslut om att inleda förfarandet att de danska privata företag som verkar inom de sektorer som liksom kollektivtrafiksektorn är befriade från mervärdesskatt omfattas av ett särskilt system med löneskatt (lønsumsafgift). Kommissionen påpekade även att statliga företag som DSB inte omfattades av denna skatt.

| (387) | Även om den andra klaganden DKT har hävdat att DSB:s befrielse från denna löneskatt skulle kunna innebära en konkurrensfördel, har kommissionen inte undersökt frågan om löneskatt eftersom den ingått i en övergripande granskning som kommissionen utfört inom ramen för ett separat förfarande (54). Klaganden har själv hänvisat till en parlamentsfråga som besvarats av Nellie Kroes på kommissionens vägnar (55). |
| --- | --- |

(387)

Även om den andra klaganden DKT har hävdat att DSB:s befrielse från denna löneskatt skulle kunna innebära en konkurrensfördel, har kommissionen inte undersökt frågan om löneskatt eftersom den ingått i en övergripande granskning som kommissionen utfört inom ramen för ett separat förfarande (54). Klaganden har själv hänvisat till en parlamentsfråga som besvarats av Nellie Kroes på kommissionens vägnar (55).

| (388) | I en skrivelse av den 9 juni 2009 informerade kommissionen DKT om att kommissionen, efter att ha granskat de aktuella åtgärderna, hade beslutat att avsluta det ovannämnda förfarandet. Kommissionen angav att diskussioner och informationsutbyte hade ägt rum mellan kommissionen och de danska myndigheterna i syfte att klargöra eventuella problem och tvetydigheter på grund av denna befrielse i förhållande till reglerna om statligt stöd. De danska myndigheterna hade i detta sammanhang gått med på att ändra sin lagstiftning. |
| --- | --- |

(388)

I en skrivelse av den 9 juni 2009 informerade kommissionen DKT om att kommissionen, efter att ha granskat de aktuella åtgärderna, hade beslutat att avsluta det ovannämnda förfarandet. Kommissionen angav att diskussioner och informationsutbyte hade ägt rum mellan kommissionen och de danska myndigheterna i syfte att klargöra eventuella problem och tvetydigheter på grund av denna befrielse i förhållande till reglerna om statligt stöd. De danska myndigheterna hade i detta sammanhang gått med på att ändra sin lagstiftning.

| (389) | Kommissionen noterar följaktligen att Danmark antagit lag nr 526 av den 25 juni 2008 som avskaffar all eventuell snedvridning mellan statliga och privata företag beträffande genomförandet av löneskatt. Kommissionen konstaterar även att denna lag trädde i kraft den 1 januari 2009 och att DSB sedan detta datum varit skyldigt att betala löneskatt. |
| --- | --- |

(389)

Kommissionen noterar följaktligen att Danmark antagit lag nr 526 av den 25 juni 2008 som avskaffar all eventuell snedvridning mellan statliga och privata företag beträffande genomförandet av löneskatt. Kommissionen konstaterar även att denna lag trädde i kraft den 1 januari 2009 och att DSB sedan detta datum varit skyldigt att betala löneskatt.

| (390) | Kommissionen anger i samband med föreliggande granskning att DSB:s befrielse från löneskatt ingick i de parametrar som låg till grund för fastställandet av nivån för DSB:s avtalsenliga betalningar inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt, liksom anges i skäl 88 i detta beslut. Kommissionen noterar att skattebefrielsen minskade DSB:s driftskostnader för utförandet av de trafiktjänster som avses i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen konstaterar därmed att utan denna skattebefrielse skulle den danska staten ha tvingats öka sina avtalsenliga betalningar med ett motsvarande belopp. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionen anger i samband med föreliggande granskning att DSB:s befrielse från löneskatt ingick i de parametrar som låg till grund för fastställandet av nivån för DSB:s avtalsenliga betalningar inom ramen för avtalen om allmän trafikplikt, liksom anges i skäl 88 i detta beslut. Kommissionen noterar att skattebefrielsen minskade DSB:s driftskostnader för utförandet av de trafiktjänster som avses i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen konstaterar därmed att utan denna skattebefrielse skulle den danska staten ha tvingats öka sina avtalsenliga betalningar med ett motsvarande belopp.

| (391) | Kommissionen anser följaktligen att även om DSB:s befrielse från löneskatt skulle utgöra ett statligt stöd borde detta stöd jämställas med ”kompletterande avtalsenliga betalningar” till ett belopp motsvarande den skatteavgift som företaget var befriat från. Kommissionen konstaterar utifrån detta antagande att dessa ”kompletterande avtalsenliga betalningar” inte skulle ha medfört en överkompensation för DSB. |
| --- | --- |

(391)

Kommissionen anser följaktligen att även om DSB:s befrielse från löneskatt skulle utgöra ett statligt stöd borde detta stöd jämställas med ”kompletterande avtalsenliga betalningar” till ett belopp motsvarande den skatteavgift som företaget var befriat från. Kommissionen konstaterar utifrån detta antagande att dessa ”kompletterande avtalsenliga betalningar” inte skulle ha medfört en överkompensation för DSB.

| (392) | Kommissionen påpekar för övrigt att DSB från och med den 1 januari 2009 är skyldigt att betala löneskatt. DSB:s skattetryck ökar följaktligen, vilket inverkar på dess nödvändiga driftskostnader för att utföra de trafiktjänster som avses i avtalet om allmän trafikplikt. De danska myndigheterna har angett att DSB:s merkostnader kommer att kompenseras för att beakta de förändrade parametrarna för beräkningen av de avtalsenliga betalningarna. |
| --- | --- |

(392)

Kommissionen påpekar för övrigt att DSB från och med den 1 januari 2009 är skyldigt att betala löneskatt. DSB:s skattetryck ökar följaktligen, vilket inverkar på dess nödvändiga driftskostnader för att utföra de trafiktjänster som avses i avtalet om allmän trafikplikt. De danska myndigheterna har angett att DSB:s merkostnader kommer att kompenseras för att beakta de förändrade parametrarna för beräkningen av de avtalsenliga betalningarna.

| (393) | Kommissionen anser i detta hänseende att ersättningen för de skatterelaterade merkostnaderna på grund av upphävandet av DSB:s skattebefrielse ingår i ersättningssystemets allmänna ekonomiska aspekter i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen har kontrollerat att denna ersättning endast motsvarar det ytterligare skattetryck som DSB måste bära i samband med dess allmänna trafiktjänster. |
| --- | --- |

(393)

Kommissionen anser i detta hänseende att ersättningen för de skatterelaterade merkostnaderna på grund av upphävandet av DSB:s skattebefrielse ingår i ersättningssystemets allmänna ekonomiska aspekter i avtalen om allmän trafikplikt. Kommissionen har kontrollerat att denna ersättning endast motsvarar det ytterligare skattetryck som DSB måste bära i samband med dess allmänna trafiktjänster.

| (394) | Kommissionen fastslår följaktligen att den danska statens ersättning för den löneskatt som DSB hädanefter ska betala inte innebär någon överkompensation och således måste anses vara förenlig med den inre marknaden i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen fastslår följaktligen att den danska statens ersättning för den löneskatt som DSB hädanefter ska betala inte innebär någon överkompensation och således måste anses vara förenlig med den inre marknaden i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007.

9.   SAMMANFATTNING

| (395) | Kommissionen anser att de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(395)

Kommissionen anser att de avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och DSB utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (396) | Kommissionen fastslår dock att detta stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007, med förbehåll för den danska statens införande av den återbetalningsmekanism som beskrivs i det här beslutet i skälen 222–240 och 356 i de löpande avtalen om allmän trafikplikt. Under dessa förutsättningar är det berörda stödet förenligt med den inre marknaden till dess att de pågående avtalen om allmän trafikplikt löper ut. |
| --- | --- |

(396)

Kommissionen fastslår dock att detta stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007, med förbehåll för den danska statens införande av den återbetalningsmekanism som beskrivs i det här beslutet i skälen 222–240 och 356 i de löpande avtalen om allmän trafikplikt. Under dessa förutsättningar är det berörda stödet förenligt med den inre marknaden till dess att de pågående avtalen om allmän trafikplikt löper ut.

| (397) | Bedömningen av förenligheten hos det stöd som är föremål för det här beslutet bygger på förordning (EG) nr 1370/2007, som var tillämplig vid den tidpunkt då kommissionen fattade sitt beslut. |
| --- | --- |

(397)

Bedömningen av förenligheten hos det stöd som är föremål för det här beslutet bygger på förordning (EG) nr 1370/2007, som var tillämplig vid den tidpunkt då kommissionen fattade sitt beslut.

| (398) | Kommissionen påpekar att reglerna för bedömning i förordning (EG) nr 1370/2007 innehållsmässigt motsvarar reglerna i förordning (EEG) nr 1191/69, såsom de redovisats och tolkats av kommissionen i dess beslut om att inleda förfarandet. Kommissionen konstaterar i föreliggande fall att tillämpningen av förordning (EEG) nr 1191/69 inte skulle ha lett till någon annan slutsats. |
| --- | --- |

(398)

Kommissionen påpekar att reglerna för bedömning i förordning (EG) nr 1370/2007 innehållsmässigt motsvarar reglerna i förordning (EEG) nr 1191/69, såsom de redovisats och tolkats av kommissionen i dess beslut om att inleda förfarandet. Kommissionen konstaterar i föreliggande fall att tillämpningen av förordning (EEG) nr 1191/69 inte skulle ha lett till någon annan slutsats.

| (399) | Det berörda stödet är slutligen förenligt med den inre marknaden till dess att de pågående avtalen om allmän trafikplikt löper ut. Det rör sig om avtal som ingåtts 2004, det vill säga efter den 26 juli 2000 och före den 3 december 2009, utan något skäligt förfarande med meddelande om upphandling och med en löptid på tio år. Stödet omfattas alltså av artikel 8.3 d samt näst sista och sista meningarna i artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007. Kommissionen erinrar dock om att medlemsstaterna senast den 3 december 2019 i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska vidta åtgärder för att successivt följa artikel 5 för att undvika allvarliga strukturella problem, särskilt när det gäller transportkapaciteten. |
| --- | --- |

(399)

Det berörda stödet är slutligen förenligt med den inre marknaden till dess att de pågående avtalen om allmän trafikplikt löper ut. Det rör sig om avtal som ingåtts 2004, det vill säga efter den 26 juli 2000 och före den 3 december 2009, utan något skäligt förfarande med meddelande om upphandling och med en löptid på tio år. Stödet omfattas alltså av artikel 8.3 d samt näst sista och sista meningarna i artikel 8.3 i förordning (EG) nr 1370/2007. Kommissionen erinrar dock om att medlemsstaterna senast den 3 december 2019 i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 ska vidta åtgärder för att successivt följa artikel 5 för att undvika allvarliga strukturella problem, särskilt när det gäller transportkapaciteten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De avtal om allmän trafikplikt som ingåtts mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 93 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, under förutsättning att villkoren i i artiklarna 2 och 3 nedan uppfylls.

Artikel 2

Danmark inför i alla pågående avtal med Danska Statsbaner om allmän trafikplikt den återbetalningsmekanism som beskrivs i skälen 222–240 och 356 i det här beslutet och vars viktigaste särdrag är följande:

| — | Justering av de avtalsenliga betalningarna vid räkenskapsårets slut genom fastställande av en bruttominskning som beräknats enligt följande formel:

  Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning |
| --- | --- |

—

Justering av de avtalsenliga betalningarna vid räkenskapsårets slut genom fastställande av en bruttominskning som beräknats enligt följande formel:

Totala intäkter – rimlig vinst – totala utgifter = bruttominskning

| — | Modulering av bruttominskningen för att beakta effektivitetsvinsterna och tjänstens förbättrade kvalitet enligt följande formel och parametrar:

  Återbetalningsmekanism = bruttominskning – korrigeringar (Kostnader Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning







  — | Kostnad Δ.: kostnadsminskning (per passagerarkilometer) i förhållande till den genomsnittliga kostnaden för de fyra senaste åren enligt beräkningen: kostnadsskillnad per passagerarkilometer (i procent) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren multiplicerad med en total kostnadsbas. |
| --- | --- | --- |

—

Modulering av bruttominskningen för att beakta effektivitetsvinsterna och tjänstens förbättrade kvalitet enligt följande formel och parametrar:

Återbetalningsmekanism = bruttominskning – korrigeringar (Kostnader Δ. + passagerarkm Δ) = nettominskning

—

Kostnad Δ.: kostnadsminskning (per passagerarkilometer) i förhållande till den genomsnittliga kostnaden för de fyra senaste åren enligt beräkningen: kostnadsskillnad per passagerarkilometer (i procent) jämfört med den genomsnittliga kostnaden under de fyra senaste åren multiplicerad med en total kostnadsbas.

| — | Passagerarkm Δ): ökad passagerartrafik mätt i passagerarkilometer (0,80 danska kronor per passagerarkilometer). |
| --- | --- |

—

Passagerarkm Δ): ökad passagerartrafik mätt i passagerarkilometer (0,80 danska kronor per passagerarkilometer).

| — | De totala minskningarna till följd av resultatförbättringarna får inte överskrida bruttominskningen för ett visst år. Nettominskningen ligger därmed mellan noll och bruttominskningen. |
| --- | --- |

—

De totala minskningarna till följd av resultatförbättringarna får inte överskrida bruttominskningen för ett visst år. Nettominskningen ligger därmed mellan noll och bruttominskningen.

| — | Införande av en övre gräns för återbetalningsmekanismen som gör det möjligt att garantera bevarandet av en rimlig vinst enligt följande modell och särdrag:









  — | Beräkningen beaktar endast den del av det egna kapitalet som härrör från DSB:s allmänna trafiktjänster. |
| --- | --- | --- |

—

Införande av en övre gräns för återbetalningsmekanismen som gör det möjligt att garantera bevarandet av en rimlig vinst enligt följande modell och särdrag:

Formula

—

Beräkningen beaktar endast den del av det egna kapitalet som härrör från DSB:s allmänna trafiktjänster.

| — | Den övre gränsen för den rimliga vinsten har fastställts till en avkastning på eget kapital på 12 procent, fördelat på 10 procent på tre år. |
| --- | --- |

—

Den övre gränsen för den rimliga vinsten har fastställts till en avkastning på eget kapital på 12 procent, fördelat på 10 procent på tre år.

Artikel 3

DSB:s eventuella ersättning från företaget AnsaldoBreda till följd av försenade leveranser av rullande materiel ska betalas till den danska staten.

Artikel 4

Danmark ska informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att uppfylla artiklarna 2 och 3 i föreliggande beslut inom två månader från dess delgivning.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och artikel 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar tilll artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EUT C 309, 4.12.2008, s. 14.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Tribunalens dom av den 25 november 2009 i mål T-87/09, Jørgen Andersen mot kommissionen.

4

Jørgen Andersen

kommissionen

(5)  EUT L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Lag nr 485 av den 1 juli 1998 om etablering av det självständiga offentliga företaget DSB SV och DSB Cargo med verkan från den 1 januari 1999 (”DSB-lagen”).

6

(7)  DSB:s godstransportverksamhet överläts år 2001 åt Deutsche Bahn.

7

(8)  Järnvägsinfrastrukturen förvaltas och underhålls numera av det enskilda företaget Banedanmark.

8

(9)  Se fotnot 5.

9

(10)  De danska myndigheterna har klargjort att de olika intäkts- och utgiftskontona har upprättats på grundval av en fördelning och inte utifrån ett redovisningssystem. Det har inte varit möjligt att upprätta skilda bokslut för var och en av verksamheterna utifrån dessa räkenskaper.

10

(11)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. lag nr 289 av den 18 maj 1998 som senare ändrats. Den senast konsoliderade lagen är lag nr 1171 av den 2 december 2004.

11

(12)  Avtalet innehåller en inledning, 22 artiklar och 5 bilagor.

12

(13)  Avtalet innehåller en inledning, 10 artiklar och 9 bilagor.

13

(14)  Se nedanstående undantag.

14

(15)  Uppgifter från tidpunkten för ingåendet av avtalet.

15

(16)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (”Altmark”)(REG 2003, s. I-7747).

16

Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (”Altmark”)

(17)  Rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (EGT L 156, 28.6.1969, s. 1). Ändrad i EGT L 169, 29.6.1991, s. 1.

17

(18)  Tribunalens dom av den 16 mars 2004 i mål T-157/01, Danske Busvognmænd, punkterna 77–79.

18

Danske Busvognmænd

(19)  Kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 312, 29.11.2005, s. 67), se särskilt artikel 5.4.

19

(20)  Se tribunalens dom av den 12 februari 2008 i mål T-289/03, BUPA mot kommissionen (REG 2008), punkt 214.

20

BUPA

kommissionen

(21)  Konfidentiell information.

21

(22)  Bernsteinrapporten sammanställdes 1993 på det danska transportministeriets begäran om en expertanalys.

22

(23)  I synnerhet tribunalens dom av den 12 februari 2008 i mål T-289/03 BUPA mot kommissionen (REG II, 2008, s. 81), och av den 22 oktober 2008 i de förenade målen T-309/04, T-317/04, T-329/04 och T-336/04, TV2 Danmark mot kommissionen (REG II, 2007, s. 491).

23

BUPA

kommissionen

TV2 Danmark

kommissionen

(24)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

24

(25)  Se särskilt kommissionens beslut av den 25 januari 2006, N 604/2005 – Tyskland – Allmän busstrafik i Wittenberg, EUT C 209, 31.8.2006, s. 7, punkt 78 och följande punkter.

25

(26)  Från och med den 1 december 2009 blev artikel 86 i EG-fördraget artikel 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De båda bestämmelserna är innehållsmässigt identiska. Inom ramen för detta beslut ska hänvisningar till artikel 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i förekommande fall tolkas som hänvisningar till artikel 86 i EG-fördraget.

26

(27)  Se i detta hänseende kommissionens beslut 2009/325/EG av den 26 november 2008 om statligt stöd C 3/08 (ex NN 102/05) – Republiken Tjeckien – rörande ersättning för allmän trafikplikt till bussföretag i Sydmähren, EUT L 97, 16.4.2009, s. 14 (skäl 111); kommissionens beslut 2009/845/EG av den 26 november 2008 om statligt stöd C 16/07 (ex NN 55/06) – Österrike – Offentligt stöd till Postbus i distriktet Lienz, EUT L 306, 20.11.2009, s. 26 (skäl 104).

27

(28)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

28

(29)  Kommissionens beslut av den 23 oktober 2007 – C 47/07 – Avtal om allmänna trafiktjänster mellan Deutsche Bahn Regio och delstaterna Berlin och Brandenburg (EUT C 35, 8.2.2008, s. 13).

29

(30)  Tribunalens dom av den 15 april 2008 i mål T-348/04, Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE).

30

Société internationale de diffusion et d’édition SA (SIDE)

(31)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

31

(32)  Beloppet på 0,80 danska kronor motsvarar ungefär enhetsintäkten per passagerarkilometer i fjärr- och regionaltrafiken på järnväg.

32

(33)  Kommissionen erinrar dessutom om sitt beslut om att inleda förfarandet, genom vilket kommissionen har kunnat konstatera att DSB inte har fått någon direkt eller indirekt garanti från den danska staten som gjort det möjligt för DSB att få mer gynnsamma lånevillkor än vad som erbjuds privata företag. För en liknande situation och en liknande slutsats, se tribunalens dom av den 26 juni 2008 i mål T-442/03, punkterna 121–127.

33

(34)  Se i detta hänseende Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen, och särskilt dess artikel 16 (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3). Se även Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, särskilt punkt 9.2 (EUT C 13, 17.1.2004, s. 3).

34

(35)  Se tribunalens dom av den 26 juni 2008 i mål T-442/03, SIC mot kommissionen, ännu ej offentliggjord, punkterna 195 och 196, av den 12 februari 2008 i mål T-289/03, BUPA mot kommissionen (REG 2008), punkt 166, och av den 15 juni 2005 i mål T-17/02, Olsen mot kommissionen, (REG 2005, s. II-2031), punkt 216.

35

kommissionen

BUPA

kommissionen

Olsen

kommissionen

(36)  Den danska lag nr 112 från 2004.

36

(37)  Skäl 17 i kommissionens ovannämnda beslut av den 28 november 2005.

37

(38)  EGT L 130, 15.6.1970, s. 1.

38

(39)  Domstolens ovannämnda dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans, punkterna 101, 106 och 107.

39

(40)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

40

(41)  Se domstolens dom av den 11 december 2008 i mål C-334/07 P, Freistaat Sachsen, punkt 43.

41

Freistaat Sachsen

(42)  Domen i målet om Freistaat Sachsen, punkt 44.

42

(43)  Domen i målet om Freistaat Sachsen, punkt 53.

43

(44)  Se fotnot 28.

44

(45)  Mål C-348/04, SIDE, punkt 56.

45

(46)  Beräkningar baserade på KPMG:s rapport som de danska myndigheterna lämnat till kommissionen (tabell 2.4 och de uppdaterade tabellerna 2.2, 2.3 och 2.28).

46

(47)  Detta belopp utvärderas på grundval av ett resultat efter skatt som i den preliminära budgeten beräknats till 399 miljoner danska kronor för 2008 och på grundval av regeln om utdelning av halva DSB:s överskott efter skatt i skäl 102 i föreliggande beslut.

47

(48)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4. Även om dessa rambestämmelser inte normalt tillämpas på transportsektorn kan dess principer användas på samma sätt, särskilt när det gäller att förtydliga förordning (EG) nr 1370/2007. Se i detta hänseende det ovannämnda beslutet om att inleda förfarandet samt beslut 2009/325/EG; beslut 2009/845/EG; kommissionens beslut av den 18 juli 2007 C 31/07 – Irland – Statligt stöd till bussbolag som drivs av Córas Iompair Éireann (Dublin Bus och Irish Bus) (EUT C 217, 15.9.2007; s. 44); kommissionens beslut av den 23 oktober 2007 C 47/07 – Tyskland – Avtal om allmänna trafiktjänster mellan Deutsche Bahn Regio och delstaterna Berlin och Brandenburg (EUT C 35, 8.2.2008, s. 13).

48

(49)  Se fotnot 30.

49

(50)  ”Analysis of the financial situation of railway undertakings in the European Union”, utarbetad av ECORYS för Europeiska kommissionen, februari 2006. Internet: http://ec.europa.eu/transport/rail/studies/doc/2006_financial_situation_railway_undertakings.zip.

50

(51)  Kommissionens jämförelser bygger i synnerhet på den ekonomiska lönsamheten (ROA – return on assets, avkastning på tillgångar) och syftar till att undvika jämförbarhetsproblem på grund av alltför olika strukturer för skulder/eget kapital mellan olika järnvägsföretag.

51

return on assets

(52)  Kommissionens beslut av den 28 november 2007, statligt stöd N 388/2007 – Förenade kungariket, Post Office Limited (POL) transformation programme (EUT C 14, 19.1.2008, s. 19), i synnerhet skäl 53.

52

(53)  Färjans ankomsthamn på Bornholm.

53

(54)  Ett klagomål har lämnats in till kommissionen med referens CP78/2006.

54

(55)  Skrivelse från Nellie Kroes till Karin Riis-Jørgensen av den 19 januari 2009, D(09)6.

55

---

| 11.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 juli 2010

om det statliga stöd C 34/08 (f.d. N 170/08), som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Deutsche Solar AG

[delgivet med nr K(2010) 4489]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/4/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en elektronisk anmälan av den 28 mars 2008, registrerad samma dag av kommissionen, anmälde Tyskland i linje med begäran om individuell anmälan enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade regionalstödsriktlinjerna) sin avsikt att bevilja Deutsche Solar AG regionalstöd för ett stort investeringsprojekt som syftar till att bygga en produktionsanläggning för kiselskivor (wafers) i Freiberg (Sachsen, Tyskland). |
| --- | --- |

(1)

Genom en elektronisk anmälan av den 28 mars 2008, registrerad samma dag av kommissionen, anmälde Tyskland i linje med begäran om individuell anmälan enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade regionalstödsriktlinjerna) sin avsikt att bevilja Deutsche Solar AG regionalstöd för ett stort investeringsprojekt som syftar till att bygga en produktionsanläggning för kiselskivor (wafers) i Freiberg (Sachsen, Tyskland).

| (2) | Den 27 februari 2008 och den 25 juni 2008 hölls möten med företrädare för kommissionen och de tyska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 28 maj 2008 begärde kommissionen in ytterligare upplysningar och sände en begäran om upplysningar den 10 juni 2008. Dessa upplysningar översändes av Tyskland genom en skrivelse av den 16 juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 februari 2008 och den 25 juni 2008 hölls möten med företrädare för kommissionen och de tyska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 28 maj 2008 begärde kommissionen in ytterligare upplysningar och sände en begäran om upplysningar den 10 juni 2008. Dessa upplysningar översändes av Tyskland genom en skrivelse av den 16 juni 2008.

| (3) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2008 (K(2008) 3507 slutlig) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2008 (K(2008) 3507 slutlig) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende denna åtgärd.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes den 26 augusti 2008 i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes den 26 augusti 2008 i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (5) | Genom skrivelser av den 7 augusti 2008 (A/16575) och av den 26 september 2008 (A/19789) begärde Tyskland förlängd tidsfrist för inlämnande av synpunkter. Kommissionen mottog de tyska myndigheternas synpunkter den 31 oktober 2008 (A/22972) och den 2 december 2008 (A/25961). Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje parter. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 7 augusti 2008 (A/16575) och av den 26 september 2008 (A/19789) begärde Tyskland förlängd tidsfrist för inlämnande av synpunkter. Kommissionen mottog de tyska myndigheternas synpunkter den 31 oktober 2008 (A/22972) och den 2 december 2008 (A/25961). Kommissionen mottog inga synpunkter från tredje parter.

| (6) | Tyskland har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 7 april 2009 (A/8226), den 29 maj 2009 (A/13120), den 4 december 2009 (A/25461), den 17 december 2009 (A/26433), den 12 januari 2010 (A/550), den 26 april 2010 (A/7045), den 14 maj 2010 (A/8206) och den 10 juni 2010 (A/9628). |
| --- | --- |

(6)

Tyskland har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 7 april 2009 (A/8226), den 29 maj 2009 (A/13120), den 4 december 2009 (A/25461), den 17 december 2009 (A/26433), den 12 januari 2010 (A/550), den 26 april 2010 (A/7045), den 14 maj 2010 (A/8206) och den 10 juni 2010 (A/9628).

| (7) | Den 12 oktober 2009 genomfördes ett möte i Berlin med företrädare för kommissionen och Tyskland samt investeraren. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 oktober 2009 genomfördes ett möte i Berlin med företrädare för kommissionen och Tyskland samt investeraren.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

2.1   Syfte med åtgärden

| (8) | Syftet med stödprojektet är att främja den regionala utvecklingen. Investeringen ska ske i östra Tyskland, i staden Freiberg i Sachsen, ett stödområde enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Syftet med stödprojektet är att främja den regionala utvecklingen. Investeringen ska ske i östra Tyskland, i staden Freiberg i Sachsen, ett stödområde enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget.

| (9) | De tyska myndigheterna har för avsikt att bevilja Deutsche Solar AG (nedan kallat DS) ett regionalt investeringsstöd i syfte att bygga en produktionsanläggning för kiselskivor. De totala stödberättigande kostnaderna för den anmälda investeringen uppgår till 350 miljoner euro (nominellt värde). |
| --- | --- |

(9)

De tyska myndigheterna har för avsikt att bevilja Deutsche Solar AG (nedan kallat DS) ett regionalt investeringsstöd i syfte att bygga en produktionsanläggning för kiselskivor. De totala stödberättigande kostnaderna för den anmälda investeringen uppgår till 350 miljoner euro (nominellt värde).

2.2   Stödmottagare

| (10) | Mottagare av det finansiella stödet är företaget DS, som tillverkar kristallina kiselskivor. DS är ett helägt dotterbolag till SolarWorld AG (nedan kallat SW). Med produktionsanläggningar i Tyskland, Förenta staterna och Sydkorea bedriver SW-koncernen en världsomspännande verksamhet inom solenergiindustrin och omfattar alla steg i solenergins förädlingsvärdekedja, från kiselråvara till färdiga solenergianläggningar. SW-koncernen tillverkar kiselskivor, solceller och solmoduler, däremot inte integrerade solenergiinstallationer (4). År 2009 hade SW-koncernen 2 000 anställda och uppnådde konsoliderade intäkter på mer än 1 miljard euro. |
| --- | --- |

(10)

Mottagare av det finansiella stödet är företaget DS, som tillverkar kristallina kiselskivor. DS är ett helägt dotterbolag till SolarWorld AG (nedan kallat SW). Med produktionsanläggningar i Tyskland, Förenta staterna och Sydkorea bedriver SW-koncernen en världsomspännande verksamhet inom solenergiindustrin och omfattar alla steg i solenergins förädlingsvärdekedja, från kiselråvara till färdiga solenergianläggningar. SW-koncernen tillverkar kiselskivor, solceller och solmoduler, däremot inte integrerade solenergiinstallationer (4). År 2009 hade SW-koncernen 2 000 anställda och uppnådde konsoliderade intäkter på mer än 1 miljard euro.

| (11) | Förutom den planerade anläggningen i Freiberg-Ost, som är föremål för det anmälda investeringsprojektet, har DS redan två andra produktionsanläggningar i Freiberg (den ena i industriområdet Freiberg-Süd, den andra i industriområdet Saxonia). De tre anläggningarna ligger ca 5–6 km från varandra. År 2007 hade DS en omsättning på 318 miljoner euro. År 2008 hade DS 770 anställda. Andra helägda dotterbolag till SW-koncernen i Freiberg är Deutsche Cell GmbH (produktion av solceller), Solar Factory GmbH (produktion av solmoduler), Sunicon AG (återvinning av kisel), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) och SolarWorld Solicium GmbH (produktion av kisel). SW har dessutom ett innehav på 49 procent i JSSi GmbH i Freiberg (produktion av kisel), ett gemensamt företag med Evonik Degussa GmbH. |
| --- | --- |

(11)

Förutom den planerade anläggningen i Freiberg-Ost, som är föremål för det anmälda investeringsprojektet, har DS redan två andra produktionsanläggningar i Freiberg (den ena i industriområdet Freiberg-Süd, den andra i industriområdet Saxonia). De tre anläggningarna ligger ca 5–6 km från varandra. År 2007 hade DS en omsättning på 318 miljoner euro. År 2008 hade DS 770 anställda. Andra helägda dotterbolag till SW-koncernen i Freiberg är Deutsche Cell GmbH (produktion av solceller), Solar Factory GmbH (produktion av solmoduler), Sunicon AG (återvinning av kisel), SolarWorld Innovations GmbH (F&E) och SolarWorld Solicium GmbH (produktion av kisel). SW har dessutom ett innehav på 49 procent i JSSi GmbH i Freiberg (produktion av kisel), ett gemensamt företag med Evonik Degussa GmbH.

2.3   Projektet

2.3.1   Anmält projekt (Freiberg-Ost)

| (12) | De tyska myndigheterna har anmält ett stöd till ett stort investeringsprojekt som utförs av DS och som består i att bygga en ny anläggning för produktion av multikristallina kiselskivor i Freiberg-Ost. Den nya produktionsanläggningen ska ha en nominell kapacitet per år på 500 megawatt toppeffekt (MWt) (5). |
| --- | --- |

(12)

De tyska myndigheterna har anmält ett stöd till ett stort investeringsprojekt som utförs av DS och som består i att bygga en ny anläggning för produktion av multikristallina kiselskivor i Freiberg-Ost. Den nya produktionsanläggningen ska ha en nominell kapacitet per år på 500 megawatt toppeffekt (MWt) (5).

| (13) | Projektet inleddes den 18 december 2007. Avsikten var att det skulle slutföras 2010 och full produktion uppnås före utgången av 2010. |
| --- | --- |

(13)

Projektet inleddes den 18 december 2007. Avsikten var att det skulle slutföras 2010 och full produktion uppnås före utgången av 2010.

| (14) | Enligt uppgifter från DS kommer projektet att leda till minst 130 direkta och lika många indirekta arbetsplatser i en region som präglas av hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

(14)

Enligt uppgifter från DS kommer projektet att leda till minst 130 direkta och lika många indirekta arbetsplatser i en region som präglas av hög arbetslöshet.

2.3.2   Tidigare projekt (Freiberg-Süd)

| (15) | Vid tidpunkten för anmälan informerade de tyska myndigheterna kommissionen om ett planerat stöd till en annan DS-investering (projektet P3 i Freiberg-Süd), som skulle påbörjas nästan samtidigt som det anmälda projektet (den 1 september 2007) och som innebar att en befintlig anläggning för kiselskivor skulle byggas ut från 350 till 500 MWt. De stödberättigande kostnaderna för projektet uppgår till 49 miljoner euro (nominellt värde). De tyska myndigheterna planerade att bevilja ett regionalstöd till ett belopp av 14 miljoner euro (nominellt värde) för denna investering. Stödet till detta projekt drogs emellertid in och efter inledandet av det formella granskningsförfarandet informerade de tyska myndigheterna kommissionen om att något stöd varken hade utbetalats eller skulle komma att utbetalas till detta projekt. |
| --- | --- |

(15)

Vid tidpunkten för anmälan informerade de tyska myndigheterna kommissionen om ett planerat stöd till en annan DS-investering (projektet P3 i Freiberg-Süd), som skulle påbörjas nästan samtidigt som det anmälda projektet (den 1 september 2007) och som innebar att en befintlig anläggning för kiselskivor skulle byggas ut från 350 till 500 MWt. De stödberättigande kostnaderna för projektet uppgår till 49 miljoner euro (nominellt värde). De tyska myndigheterna planerade att bevilja ett regionalstöd till ett belopp av 14 miljoner euro (nominellt värde) för denna investering. Stödet till detta projekt drogs emellertid in och efter inledandet av det formella granskningsförfarandet informerade de tyska myndigheterna kommissionen om att något stöd varken hade utbetalats eller skulle komma att utbetalas till detta projekt.

| (16) | Efter inledandet av det formella granskningsförfarandet informerade de tyska myndigheterna kommissionen om ett stöd som hade beviljats för ett DS-investeringsprojekt före det ovannämnda projektet P3 och som också hade påbörjats inom en treårsperiod (den 1 juni 2006) räknat från starten av det anmälda investeringsprojektet i Freiberg-Ost. Projektet P2 gäller en tidigarelagd utbyggnad av den befintliga anläggningen för kiselskivor (från 270 till 350 MWt). Stödet uppgick till 16 905 000 euro (nominellt värde) och de stödberättigande kostnaderna till 49 995 991 euro (nominellt värde). Stödet beviljades 2006 på grundval av befintliga stödordningar (6). |
| --- | --- |

(16)

Efter inledandet av det formella granskningsförfarandet informerade de tyska myndigheterna kommissionen om ett stöd som hade beviljats för ett DS-investeringsprojekt före det ovannämnda projektet P3 och som också hade påbörjats inom en treårsperiod (den 1 juni 2006) räknat från starten av det anmälda investeringsprojektet i Freiberg-Ost. Projektet P2 gäller en tidigarelagd utbyggnad av den befintliga anläggningen för kiselskivor (från 270 till 350 MWt). Stödet uppgick till 16 905 000 euro (nominellt värde) och de stödberättigande kostnaderna till 49 995 991 euro (nominellt värde). Stödet beviljades 2006 på grundval av befintliga stödordningar (6).

2.4   Rättslig grund

| (17) | Stödet till förmån för det anmälda projektet Freiberg-Ost ska beviljas inom ramen för befintliga stödordningar, i form av ett direkt bidrag och ett investeringsbidrag. |
| --- | --- |

(17)

Stödet till förmån för det anmälda projektet Freiberg-Ost ska beviljas inom ramen för befintliga stödordningar, i form av ett direkt bidrag och ett investeringsbidrag.

| (18) | Det direkta bidraget genomförs på grundval av den 36:e ramplanen för förbundsregeringens och delstaternas gemensamma program (Gemeinschaftsaufgabe) för förbättring av den regionala näringsstrukturen (7) (nedan kallat GA). |
| --- | --- |

(18)

Det direkta bidraget genomförs på grundval av den 36:e ramplanen för förbundsregeringens och delstaternas gemensamma program (Gemeinschaftsaufgabe) för förbättring av den regionala näringsstrukturen (7) (nedan kallat GA).

| (19) | Investeringsbidrag beviljas på grundval av lagen om investeringsbidrag 2007 (8) och i förekommande fall på grundval av dess efterföljare, lagen om investeringsbidrag 2010 (9) (nedan kallad InvZulG). |
| --- | --- |

(19)

Investeringsbidrag beviljas på grundval av lagen om investeringsbidrag 2007 (8) och i förekommande fall på grundval av dess efterföljare, lagen om investeringsbidrag 2010 (9) (nedan kallad InvZulG).

2.5   Investeringskostnader

| (20) | De stödberättigande kostnaderna för det anmälda projektet Freiberg-Ost uppgår totalt till 350 miljoner euro (nominellt värde). De stödberättigande kostnaderna fördelar sig enligt följande på de enskilda åren:









  (i euro) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Totalt |
| Stödberättigande kostnader | 136 000 000 | 164 000 000 | 50 000 000 | 350 000 000 |

(20)

De stödberättigande kostnaderna för det anmälda projektet Freiberg-Ost uppgår totalt till 350 miljoner euro (nominellt värde). De stödberättigande kostnaderna fördelar sig enligt följande på de enskilda åren:

(i euro)

2008

2009

2010

Totalt

Stödberättigande kostnader

136 000 000

164 000 000

50 000 000

350 000 000

2.6   Projektets finansiering

| (21) | Utöver det ansökta stödet kommer DS att finansiera det anmälda projektet Freiberg-Ost med egna medel och (bank-)lån. Motsvarande nominella belopp per källa fördelar sig enligt följande:






  (i euro) |
| --- | --- |
| Källa | Belopp |
| Egna medel | [...] (10) |
| GA-bidrag och investeringsbidrag | 45 395 000 |
| Banklån (omfattas inte av någon statlig garanti) | [...] |
| Totalt | 350 000 000 |

(21)

Utöver det ansökta stödet kommer DS att finansiera det anmälda projektet Freiberg-Ost med egna medel och (bank-)lån. Motsvarande nominella belopp per källa fördelar sig enligt följande:

(i euro)

Källa

Belopp

Egna medel

[...] (10)

GA-bidrag och investeringsbidrag

45 395 000

Banklån (omfattas inte av någon statlig garanti)

[...]

Totalt

350 000 000

2.7   Tillämpligt tak för regionalstöd

| (22) | Freiberg (Sachsen) ligger i ett stödområde enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Enligt gällande regionalstödsriktlinjer och Tysklands regionalstödskarta (11) vid tidpunkten för anmälan var den högsta tillåtna stödnivån för stora företag 30 procent bruttobidragsekvivalent (BBE) i detta område. |
| --- | --- |

(22)

Freiberg (Sachsen) ligger i ett stödområde enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Enligt gällande regionalstödsriktlinjer och Tysklands regionalstödskarta (11) vid tidpunkten för anmälan var den högsta tillåtna stödnivån för stora företag 30 procent bruttobidragsekvivalent (BBE) i detta område.

2.8   Stödbelopp och stödnivå

| (23) | Stödmottagaren ansökte om stöd till det anmälda projektet den 17 augusti 2007. Genom en skrivelse av den 22 augusti 2007 informerade de tyska myndigheterna stödmottagaren om att projektet var berättigat till stöd. De tyska myndigheterna har åtagit sig att inte bevilja stödet innan det har godkänts av kommissionen och att det högsta tillåtna stödbeloppet inte ska överskridas. |
| --- | --- |

(23)

Stödmottagaren ansökte om stöd till det anmälda projektet den 17 augusti 2007. Genom en skrivelse av den 22 augusti 2007 informerade de tyska myndigheterna stödmottagaren om att projektet var berättigat till stöd. De tyska myndigheterna har åtagit sig att inte bevilja stödet innan det har godkänts av kommissionen och att det högsta tillåtna stödbeloppet inte ska överskridas.

| (24) | För DS-investeringsprojektet i Freiberg-Ost hade de tyska myndigheterna ursprungligen anmält ett regionalstöd till ett belopp av 48 miljoner euro (nominellt värde). Kommissionen inledde emellertid det formella granskningsförfarandet för stödet eftersom den ställde sig tvivlande till att det anmälda projektet var att betrakta som ett enda investeringsprojekt i förhållande till det projekt i Freiberg-Süd som tidigare fått stöd (punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna), och eftersom den befarade att den anmälda stödnivån därmed skulle överstiga den högsta tillåtna nivån (med tillämpning av justeringsförfarandet enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna). |
| --- | --- |

(24)

För DS-investeringsprojektet i Freiberg-Ost hade de tyska myndigheterna ursprungligen anmält ett regionalstöd till ett belopp av 48 miljoner euro (nominellt värde). Kommissionen inledde emellertid det formella granskningsförfarandet för stödet eftersom den ställde sig tvivlande till att det anmälda projektet var att betrakta som ett enda investeringsprojekt i förhållande till det projekt i Freiberg-Süd som tidigare fått stöd (punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna), och eftersom den befarade att den anmälda stödnivån därmed skulle överstiga den högsta tillåtna nivån (med tillämpning av justeringsförfarandet enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna).

| (25) | Sedan det formella granskningsförfarandet hade inletts underrättade de tyska myndigheterna kommissionen om att de hade dragit tillbaka stödet till projektet P3 i Freiberg-Süd. De tyska myndigheterna sänkte dessutom det anmälda stödet till DS-projektet i Freiberg-Ost till 40 364 760 euro (nuvärde (12), vilket motsvarar en stödnivå på 12,97 procent BBE, i syfte att begränsa det totala stöd som beviljats för de totala stödberättigande kostnaderna (nuvärde 402 865 942 EUR) för det anmälda projektet och de tidigare projekten P2 och P3 som genomförts under en treårsperiod så att det uppgick till den högsta tillåtna stödnivån inom ramen för scenariot ”ett enda investeringsprojekt” (nuvärde 55 749 652 euro – 14,06 procent BBE). |
| --- | --- |

(25)

Sedan det formella granskningsförfarandet hade inletts underrättade de tyska myndigheterna kommissionen om att de hade dragit tillbaka stödet till projektet P3 i Freiberg-Süd. De tyska myndigheterna sänkte dessutom det anmälda stödet till DS-projektet i Freiberg-Ost till 40 364 760 euro (nuvärde (12), vilket motsvarar en stödnivå på 12,97 procent BBE, i syfte att begränsa det totala stöd som beviljats för de totala stödberättigande kostnaderna (nuvärde 402 865 942 EUR) för det anmälda projektet och de tidigare projekten P2 och P3 som genomförts under en treårsperiod så att det uppgick till den högsta tillåtna stödnivån inom ramen för scenariot ”ett enda investeringsprojekt” (nuvärde 55 749 652 euro – 14,06 procent BBE).

2.9   Allmänna åtaganden

| (26) | De tyska myndigheterna har gentemot kommissionen åtagit sig att






  — | ksända kommissionen en kopia av stödavtalet, som har undertecknats av den stödbeviljande myndigheten och mottagaren, inom två månader efter stödets beviljande, |
| --- | --- | --- |

(26)

De tyska myndigheterna har gentemot kommissionen åtagit sig att

—

ksända kommissionen en kopia av stödavtalet, som har undertecknats av den stödbeviljande myndigheten och mottagaren, inom två månader efter stödets beviljande,

| — | slägga fram en delrapport (med information om utbetalade stödbelopp, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt på samma lokaliseringsort/i samma produktionsanläggning) vart femte år, räknat från tidpunkten för kommissionens godkännande av stödet, |
| --- | --- |

—

slägga fram en delrapport (med information om utbetalade stödbelopp, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt på samma lokaliseringsort/i samma produktionsanläggning) vart femte år, räknat från tidpunkten för kommissionens godkännande av stödet,

| — | mlägga fram en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet. |
| --- | --- |

—

mlägga fram en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet.

3.   SKÄLEN TILL ATT ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE INLEDDES

| (27) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i detta ärende anförde kommissionen tvivel på att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget och regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(27)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i detta ärende anförde kommissionen tvivel på att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget och regionalstödsriktlinjerna.

| (28) | För att förhindra att ett stort investeringsprojekt på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att kringgå bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna, betraktas ett investeringsprojekt enligt punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna som ”ett enda investeringsprojekt” när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara. |
| --- | --- |

(28)

För att förhindra att ett stort investeringsprojekt på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att kringgå bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna, betraktas ett investeringsprojekt enligt punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna som ”ett enda investeringsprojekt” när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara.

| (29) | Enligt fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna ska kommissionen vid bedömningen av om en investering är ekonomiskt odelbar beakta de tekniska, funktionella och strategiska banden samt den omedelbara geografiska närheten. |
| --- | --- |

(29)

Enligt fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna ska kommissionen vid bedömningen av om en investering är ekonomiskt odelbar beakta de tekniska, funktionella och strategiska banden samt den omedelbara geografiska närheten.

| (30) | Om det anmälda projektet tillsammans med projektet P3 i Freiberg-Süd skulle utgöra ett enda investeringsprojekt, skulle justeringsförfarandet enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna vara tillämpligt på de totala stödberättigande kostnaderna för de båda projekten. I så fall skulle det totala beloppet för det anmälda stödet respektive stödet för projektet P3 överstiga den högsta tillåtna nivån och det överskjutande beloppet vore inte förenligt med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Om det anmälda projektet tillsammans med projektet P3 i Freiberg-Süd skulle utgöra ett enda investeringsprojekt, skulle justeringsförfarandet enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna vara tillämpligt på de totala stödberättigande kostnaderna för de båda projekten. I så fall skulle det totala beloppet för det anmälda stödet respektive stödet för projektet P3 överstiga den högsta tillåtna nivån och det överskjutande beloppet vore inte förenligt med artikel 107.3 a i EUF-fördraget.

| (31) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att det korta avståndet på endast 5 km mellan lokaliseringsorterna för det anmälda projektet (Freiberg-Ost) och det tidigare projektet P3 (Freiberg-Süd) skulle kunna vara att betrakta som omedelbar geografisk närhet. Vidare konstaterade kommissionen att det fanns vissa funktionella och tekniska band samt starka strategiska band mellan de båda investeringarna. Mot denna bakgrund anförde kommissionen tvivel mot de tyska myndigheternas ståndpunkt att det anmälda projektet (i den mening som avses i punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna) inte utgjorde ett enda investeringsprojekt tillsammans med projektet P3 i Freiberg-Süd, och uppmanade berörda tredje parter att ta ställning till om de båda DS-investeringsprojekten var odelbara. |
| --- | --- |

(31)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att det korta avståndet på endast 5 km mellan lokaliseringsorterna för det anmälda projektet (Freiberg-Ost) och det tidigare projektet P3 (Freiberg-Süd) skulle kunna vara att betrakta som omedelbar geografisk närhet. Vidare konstaterade kommissionen att det fanns vissa funktionella och tekniska band samt starka strategiska band mellan de båda investeringarna. Mot denna bakgrund anförde kommissionen tvivel mot de tyska myndigheternas ståndpunkt att det anmälda projektet (i den mening som avses i punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna) inte utgjorde ett enda investeringsprojekt tillsammans med projektet P3 i Freiberg-Süd, och uppmanade berörda tredje parter att ta ställning till om de båda DS-investeringsprojekten var odelbara.

| (32) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet undersökte kommissionen även förenligheten med de allmänna bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna och de särskilda reglerna för stora investeringsprojekt enligt punkt 68 a och b i regionalstödsriktlinjerna och drog slutsatsen att den anmälda åtgärden var förenlig med dessa. |
| --- | --- |

(32)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet undersökte kommissionen även förenligheten med de allmänna bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna och de särskilda reglerna för stora investeringsprojekt enligt punkt 68 a och b i regionalstödsriktlinjerna och drog slutsatsen att den anmälda åtgärden var förenlig med dessa.

4.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

| (33) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från tredje parter. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från tredje parter.

5.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

5.1   Ursprungliga kommentarer från Tyskland

| (34) | I de tyska myndigheternas kommentarer som ursprungligen sändes till kommissionen (den 31 oktober 2008 och den 2 december 2008) ansåg myndigheterna att de kriterier som anges i punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna (geografisk närhet samt tekniska, funktionella och strategiska band) inte lämpar sig för att avgöra om två investeringsprojekt är att betrakta som ”ekonomiskt odelbara”, eftersom dessa faktorer inte gör det möjligt att klargöra under vilka omständigheter som ett projekt är att betrakta som ekonomiskt meningsfullt utan det andra projektet. De tyska myndigheterna anförde vidare att tolkningen av det rättsliga begreppet ”ekonomiskt odelbar” utgör det enda avgörande kriteriet när man ska avgöra om ett projekt är ekonomiskt genomförbart utan det andra projektet. |
| --- | --- |

(34)

I de tyska myndigheternas kommentarer som ursprungligen sändes till kommissionen (den 31 oktober 2008 och den 2 december 2008) ansåg myndigheterna att de kriterier som anges i punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna (geografisk närhet samt tekniska, funktionella och strategiska band) inte lämpar sig för att avgöra om två investeringsprojekt är att betrakta som ”ekonomiskt odelbara”, eftersom dessa faktorer inte gör det möjligt att klargöra under vilka omständigheter som ett projekt är att betrakta som ekonomiskt meningsfullt utan det andra projektet. De tyska myndigheterna anförde vidare att tolkningen av det rättsliga begreppet ”ekonomiskt odelbar” utgör det enda avgörande kriteriet när man ska avgöra om ett projekt är ekonomiskt genomförbart utan det andra projektet.

| (35) | De tyska myndigheterna ansåg vidare att kommissionens argument om att det finns funktionella och tekniska band mellan projekten i Freiberg-Ost och Freiberg-Süd inte var tillräckligt för att fastställa att de är ekonomiskt odelbara. De tyska myndigheterna drog slutsatsen att kommissionens skäl för att inleda det formella granskningsförfarandet därför grundade sig på en felanvändning av kommissionens bedömningsbefogenhet enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget, vilket har lett till ett oproportionerligt beslut till nackdel för stödmottagaren. |
| --- | --- |

(35)

De tyska myndigheterna ansåg vidare att kommissionens argument om att det finns funktionella och tekniska band mellan projekten i Freiberg-Ost och Freiberg-Süd inte var tillräckligt för att fastställa att de är ekonomiskt odelbara. De tyska myndigheterna drog slutsatsen att kommissionens skäl för att inleda det formella granskningsförfarandet därför grundade sig på en felanvändning av kommissionens bedömningsbefogenhet enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget, vilket har lett till ett oproportionerligt beslut till nackdel för stödmottagaren.

| (36) | Vidare påpekade de tyska myndigheterna att tillämpningen av kriteriet ”geografisk närhet” är olämpligt för att förhindra en subventionsökning, eftersom alla språkversioner av fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna inte innehåller kravet att produktionsanläggningarna måste befinna sig i ”omedelbar” geografisk närhet (i den franska versionen anges inte ”omedelbar” utan endast ”geografisk närhet”). De tyska myndigheterna argumenterade att kriterierna i fotnot 55 därför inte utgjorde någon enhetlig rättslig ram för att reglera subventionsspiraler. |
| --- | --- |

(36)

Vidare påpekade de tyska myndigheterna att tillämpningen av kriteriet ”geografisk närhet” är olämpligt för att förhindra en subventionsökning, eftersom alla språkversioner av fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna inte innehåller kravet att produktionsanläggningarna måste befinna sig i ”omedelbar” geografisk närhet (i den franska versionen anges inte ”omedelbar” utan endast ”geografisk närhet”). De tyska myndigheterna argumenterade att kriterierna i fotnot 55 därför inte utgjorde någon enhetlig rättslig ram för att reglera subventionsspiraler.

| (37) | Mot bakgrund av det ovanstående drog de tyska myndigheterna slutsatsen att DS-projekten i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost inte är ekonomiskt odelbara och därför inte är att betrakta som ett enda investeringsprojekt enligt punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna. Enligt de tyska myndigheterna ska justeringsförfarandet därför inte tillämpas för att sänka det anmälda stödet till Freiberg-Ost till de stödberättigande totala investeringskostnaderna för DS-projekten i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av det ovanstående drog de tyska myndigheterna slutsatsen att DS-projekten i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost inte är ekonomiskt odelbara och därför inte är att betrakta som ett enda investeringsprojekt enligt punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna. Enligt de tyska myndigheterna ska justeringsförfarandet därför inte tillämpas för att sänka det anmälda stödet till Freiberg-Ost till de stödberättigande totala investeringskostnaderna för DS-projekten i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost.

| (38) | Tillsammans med de ursprungliga kommentarerna lämnade de tyska myndigheterna också uppdaterade upplysningar om de investeringsprojekt som DS genomfört i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost sedan det anmälda projektet inleddes: Före projektet P3 (som innebar att produktionskapaciteten för kiselskivor utökades från 350 till 500 MWt) i Freiberg-Süd hade ett annat projekt – P2 – (som innebar att produktionskapaciteten för kiselskivor dessförinnan hade utökats från 270 till 350 MWt) genomförts på samma produktionsanläggning. För det här projektet P2 hade stöd också beviljats (inom ramen för befintliga stödordningar). De tyska myndigheterna meddelade också att det planerade stödet för projektet P3 endast skulle beviljas i form av ett investeringsbidrag (på grundval av InvZulG). |
| --- | --- |

(38)

Tillsammans med de ursprungliga kommentarerna lämnade de tyska myndigheterna också uppdaterade upplysningar om de investeringsprojekt som DS genomfört i Freiberg-Süd och Freiberg-Ost sedan det anmälda projektet inleddes: Före projektet P3 (som innebar att produktionskapaciteten för kiselskivor utökades från 350 till 500 MWt) i Freiberg-Süd hade ett annat projekt – P2 – (som innebar att produktionskapaciteten för kiselskivor dessförinnan hade utökats från 270 till 350 MWt) genomförts på samma produktionsanläggning. För det här projektet P2 hade stöd också beviljats (inom ramen för befintliga stödordningar). De tyska myndigheterna meddelade också att det planerade stödet för projektet P3 endast skulle beviljas i form av ett investeringsbidrag (på grundval av InvZulG).

5.2   Ytterligare uppdaterade upplysningar som sänts till kommissionen – ändring av den ursprungliga anmälan

| (39) | I anslutning till sina ursprungliga kommentarer lämnade de tyska myndigheterna också vid olika tidpunkter uppdaterade upplysningar om de investeringsprojekt som den stödmottagande koncernen i Freiberg-Süd hade genomfört eller skulle genomföra under en treårsperiod räknat från starten av det anmälda investeringsprojektet. |
| --- | --- |

(39)

I anslutning till sina ursprungliga kommentarer lämnade de tyska myndigheterna också vid olika tidpunkter uppdaterade upplysningar om de investeringsprojekt som den stödmottagande koncernen i Freiberg-Süd hade genomfört eller skulle genomföra under en treårsperiod räknat från starten av det anmälda investeringsprojektet.

| (40) | Den slutliga situationen framgår av följande tabell: | Freiberg-Süd (P2 – P3) | Freiberg-Ost | Freiberg-Saxonia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Status | Tidigare projekt P2 och P3, vilka inte omfattades av anmälningsplikt | Anmält projekt | Framtida projekt |
| Produkt | Kiselskivor | Kiselskivor | Solmoduler |
| Produktionskapacitet
  (i MWt) | mellan 270 och 350 (P2)
  mellan 350 och 500 (P3) | 500 | 300 |
| Projektets start | 1.6.2006 (P2)
  1.9.2007 (P3) | 18.12.2007 | Sommar/höst 2010 |
| Stödberättigande kostnader
  (nominellt värde, euro) | 49 995 991 (P2)
  49 000 000 (P3) | 350 000 000 | 72 500 000 |
| Stödbelopp
  (nominellt värde, euro) | 16 905 000 (P2)
  0 (13) (P3) | 45 395 000 (14) | ? |

(40)

Den slutliga situationen framgår av följande tabell:

Freiberg-Süd (P2 – P3)

Freiberg-Ost

Freiberg-Saxonia

Status

Tidigare projekt P2 och P3, vilka inte omfattades av anmälningsplikt

Anmält projekt

Framtida projekt

Produkt

Kiselskivor

Kiselskivor

Solmoduler

Produktionskapacitet

(i MWt)

mellan 270 och 350 (P2)

mellan 350 och 500 (P3)

500

300

Projektets start

1.6.2006 (P2)

1.9.2007 (P3)

18.12.2007

Sommar/höst 2010

Stödberättigande kostnader

(nominellt värde, euro)

49 995 991 (P2)

49 000 000 (P3)

350 000 000

72 500 000

Stödbelopp

(nominellt värde, euro)

16 905 000 (P2)

0 (13) (P3)

45 395 000 (14)

?

| (41) | De viktigaste ändringarna i den ursprungliga anmälan är att hela det stöd som beviljades projektet P3 i Freiberg-Süd har dragits tillbaka och att det stöd som beviljades det anmälda projektet i Freiberg-Ost har sänkts. De tyska myndigheterna har dessutom försäkrat att det inte har utbetalats eller skulle komma att utbetalas något stöd för projekt P3. |
| --- | --- |

(41)

De viktigaste ändringarna i den ursprungliga anmälan är att hela det stöd som beviljades projektet P3 i Freiberg-Süd har dragits tillbaka och att det stöd som beviljades det anmälda projektet i Freiberg-Ost har sänkts. De tyska myndigheterna har dessutom försäkrat att det inte har utbetalats eller skulle komma att utbetalas något stöd för projekt P3.

| (42) | Under det formella granskningsförfarandet har de tyska myndigheterna meddelat kommissionen att de skulle sänka det totala stödet för de totala stödberättigande kostnaderna (nuvärde 402 865 942 euro) för de tre projekten (P2, P3 och det anmälda projektet) till den högsta tillåtna stödnivå (nuvärde 55 749 652 euro – 14,06 procent BBE) som skulle gälla vid ett scenario med ett enda investeringsprojekt, även om de inte uttryckligen samtycker till att det anmälda projektet i Freiberg-Ost tillsammans med projektet i Freiberg-Süd utgör ett enda investeringsprojekt enligt punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(42)

Under det formella granskningsförfarandet har de tyska myndigheterna meddelat kommissionen att de skulle sänka det totala stödet för de totala stödberättigande kostnaderna (nuvärde 402 865 942 euro) för de tre projekten (P2, P3 och det anmälda projektet) till den högsta tillåtna stödnivå (nuvärde 55 749 652 euro – 14,06 procent BBE) som skulle gälla vid ett scenario med ett enda investeringsprojekt, även om de inte uttryckligen samtycker till att det anmälda projektet i Freiberg-Ost tillsammans med projektet i Freiberg-Süd utgör ett enda investeringsprojekt enligt punkt 60 och fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna.

| (43) | Vidare informerade de tyska myndigheterna om ett kommande stort investeringsprojekt (SF III) hos SW-koncernen i Freiberg-Saxonia (uppförande av en ny produktionsanläggning för solmoduler), som är tänkt att påbörjas inom tre år räknat från starten för det anmälda projektet och tillkännagav att de hade för avsikt att bevilja ett stöd till detta projekt. De tyska myndigheterna åtog sig att göra en enskild anmälan av stödet till projektet SF III samt att ställa som villkor att det måste godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(43)

Vidare informerade de tyska myndigheterna om ett kommande stort investeringsprojekt (SF III) hos SW-koncernen i Freiberg-Saxonia (uppförande av en ny produktionsanläggning för solmoduler), som är tänkt att påbörjas inom tre år räknat från starten för det anmälda projektet och tillkännagav att de hade för avsikt att bevilja ett stöd till detta projekt. De tyska myndigheterna åtog sig att göra en enskild anmälan av stödet till projektet SF III samt att ställa som villkor att det måste godkännas av kommissionen.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

6.1   Förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (44) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet drog kommissionen slutsatsen att det finansiella stöd som de tyska myndigheterna vill bevilja DS på grundval av de befintliga regionalstödordningarna ”GA” och ”InvZulG” utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De tyska myndigheterna har inte rest några invändningar mot detta. |
| --- | --- |

(44)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet drog kommissionen slutsatsen att det finansiella stöd som de tyska myndigheterna vill bevilja DS på grundval av de befintliga regionalstödordningarna ”GA” och ”InvZulG” utgör ett statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De tyska myndigheterna har inte rest några invändningar mot detta.

6.2   Anmälningsskyldighet, stödets lagenlighet och tillämplig lagstiftning

| (45) | Genom att anmäla den planerade stödåtgärden den 28 mars 2008 innan den genomfördes har de tyska myndigheterna uppfyllt sina åligganden enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget samt kravet på individuell anmälan enligt artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalstöd. |
| --- | --- |

(45)

Genom att anmäla den planerade stödåtgärden den 28 mars 2008 innan den genomfördes har de tyska myndigheterna uppfyllt sina åligganden enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget samt kravet på individuell anmälan enligt artikel 7 e i gruppundantagsförordningen för regionalstöd.

| (46) | Efter att ha fastställt att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det bedömas om denna åtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden. Eftersom åtgärden gäller ett regionalt investeringsstöd, har kommissionen gjort sin bedömning på grundval av regionalstödsriktlinjerna (särskilt avsnitt 4.3 om stora investeringsprojekt). |
| --- | --- |

(46)

Efter att ha fastställt att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste det bedömas om denna åtgärd kan anses vara förenlig med den inre marknaden. Eftersom åtgärden gäller ett regionalt investeringsstöd, har kommissionen gjort sin bedömning på grundval av regionalstödsriktlinjerna (särskilt avsnitt 4.3 om stora investeringsprojekt).

6.3   Stödets förenlighet med de allmänna bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna

| (47) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet angav kommissionen att det anmälda stödet principiellt sett skulle beviljas på grundval av och i överensstämmelse med stödordningar med gruppundantag, vilka är förenliga med de allmänna bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(47)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet angav kommissionen att det anmälda stödet principiellt sett skulle beviljas på grundval av och i överensstämmelse med stödordningar med gruppundantag, vilka är förenliga med de allmänna bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna.

| (48) | Projektet gäller dessutom en nyinvestering enligt regionalstödsriktlinjerna, eftersom det avser uppförandet av en ny produktionsanläggning. De stödberättigande investeringskostnaderna fastställs i överensstämmelse med regionalstödsriktlinjerna och kumuleringsreglerna kommer att följas. |
| --- | --- |

(48)

Projektet gäller dessutom en nyinvestering enligt regionalstödsriktlinjerna, eftersom det avser uppförandet av en ny produktionsanläggning. De stödberättigande investeringskostnaderna fastställs i överensstämmelse med regionalstödsriktlinjerna och kumuleringsreglerna kommer att följas.

| (49) | Vidare ansökte stödmottagaren om ett stöd och de tyska myndigheterna bekräftade skriftligen – innan DS påbörjade arbetet – att projektet är berättigat till stöd och åtog sig att bevilja stödet under förutsättning att kommissionen gav sitt godkännande. |
| --- | --- |

(49)

Vidare ansökte stödmottagaren om ett stöd och de tyska myndigheterna bekräftade skriftligen – innan DS påbörjade arbetet – att projektet är berättigat till stöd och åtog sig att bevilja stödet under förutsättning att kommissionen gav sitt godkännande.

| (50) | Företaget är skyldigt att upprätthålla investeringen i regionen under minst fem år efter det att projektet har slutförts. |
| --- | --- |

(50)

Företaget är skyldigt att upprätthålla investeringen i regionen under minst fem år efter det att projektet har slutförts.

| (51) | DS ska lämna ett eget bidrag som omfattar minst 25 procent av de stödberättigande kostnaderna och som är fritt från stöd. |
| --- | --- |

(51)

DS ska lämna ett eget bidrag som omfattar minst 25 procent av de stödberättigande kostnaderna och som är fritt från stöd.

6.4   Förenlighet med bestämmelserna för stöd till stora investeringsprojekt

6.4.1   Ett enda investeringsprojekt och högsta stödnivå

| (52) | För att förhindra att ett stort investeringsprojekt på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att kringgå bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna betraktas ett investeringsprojekt enligt punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna som ”ett enda investeringsprojekt” när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara. |
| --- | --- |

(52)

För att förhindra att ett stort investeringsprojekt på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att kringgå bestämmelserna i regionalstödsriktlinjerna betraktas ett investeringsprojekt enligt punkt 60 i regionalstödsriktlinjerna som ”ett enda investeringsprojekt” när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara.

| (53) | Medlemsstaterna kan vara benägna att anmäla flera separata projekt i stället för ett enda enhetligt investeringsprojekt för att därigenom uppnå en högre maximal stödnivå med tillämpning av justeringsförfarandet (punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna) (15). |
| --- | --- |

(53)

Medlemsstaterna kan vara benägna att anmäla flera separata projekt i stället för ett enda enhetligt investeringsprojekt för att därigenom uppnå en högre maximal stödnivå med tillämpning av justeringsförfarandet (punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna) (15).

| (54) | I detta fall inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet eftersom den hyste betänkligheter om att det anmälda stödet skulle kunna överstiga den högsta tillåtna nivån om projektet skulle utgöra ett enda investeringsprojekt tillsammans med ett projekt som tidigare fått stöd (P3) i Freiberg-Süd. Projektet P3 är en efterföljare till projektet P2 (syftet med båda dessa projekt är att produktionskapaciteten för en befintlig anläggning för kiselskivor stegvis ska utökas från 270 till 350 MW och därefter från 350 till 500 MW), vilket utgör ett klassiskt exempel på ett scenario med ett enda investeringsprojekt. Investeringarna genomförs under en treårsperiod i omedelbar geografisk närhet (i samma integrerade produktionsanläggning som tillhör SW-koncernen i Freiberg-Süd) och uppvisar klara tekniska (samma produkter och produktionsteknik), funktionella (samma råvaror, gemensamma underleverantörer/kunder, gemensamma tjänster) och strategiska band (integrerad kapacitetsökningsstrategi som är inriktad på samma marknad). |
| --- | --- |

(54)

I detta fall inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet eftersom den hyste betänkligheter om att det anmälda stödet skulle kunna överstiga den högsta tillåtna nivån om projektet skulle utgöra ett enda investeringsprojekt tillsammans med ett projekt som tidigare fått stöd (P3) i Freiberg-Süd. Projektet P3 är en efterföljare till projektet P2 (syftet med båda dessa projekt är att produktionskapaciteten för en befintlig anläggning för kiselskivor stegvis ska utökas från 270 till 350 MW och därefter från 350 till 500 MW), vilket utgör ett klassiskt exempel på ett scenario med ett enda investeringsprojekt. Investeringarna genomförs under en treårsperiod i omedelbar geografisk närhet (i samma integrerade produktionsanläggning som tillhör SW-koncernen i Freiberg-Süd) och uppvisar klara tekniska (samma produkter och produktionsteknik), funktionella (samma råvaror, gemensamma underleverantörer/kunder, gemensamma tjänster) och strategiska band (integrerad kapacitetsökningsstrategi som är inriktad på samma marknad).

| (55) | De tyska myndigheterna drog tillbaka hela stödet till projektet P3 och ändrade anmälan så att stödnivån sänktes för det anmälda projektet i syfte att begränsa det totala stödet för de totala stödberättigande kostnaderna för det anmälda projektet i Freiberg-Ost och de båda tidigare projekten (P2 och P3) i Freiberg-Süd till den högsta tillåtna nivån för ett scenario med ett enda investeringsprojekt (vilket omfattar alla projekt som påbörjats under en treårsperiod). Kommissionen behöver därför inte pröva ärendet ytterligare och avgöra om det anmälda projektet tillsammans med de tidigare projekten utgör ett enda investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(55)

De tyska myndigheterna drog tillbaka hela stödet till projektet P3 och ändrade anmälan så att stödnivån sänktes för det anmälda projektet i syfte att begränsa det totala stödet för de totala stödberättigande kostnaderna för det anmälda projektet i Freiberg-Ost och de båda tidigare projekten (P2 och P3) i Freiberg-Süd till den högsta tillåtna nivån för ett scenario med ett enda investeringsprojekt (vilket omfattar alla projekt som påbörjats under en treårsperiod). Kommissionen behöver därför inte pröva ärendet ytterligare och avgöra om det anmälda projektet tillsammans med de tidigare projekten utgör ett enda investeringsprojekt.

| (56) | De tyska myndigheterna förklarade sig vara införstådda med att projekten P3 och P2 skulle beaktas när den högsta stödnivån beräknades, så att beräkningen gjordes på samma sätt som för ett enda investeringsprojekt, vilket består av det anmälda projektet liksom de båda tidigare. |
| --- | --- |

(56)

De tyska myndigheterna förklarade sig vara införstådda med att projekten P3 och P2 skulle beaktas när den högsta stödnivån beräknades, så att beräkningen gjordes på samma sätt som för ett enda investeringsprojekt, vilket består av det anmälda projektet liksom de båda tidigare.

| (57) | I överensstämmelse med punkt 41 i regionalstödsriktlinjerna diskonterades därför de stödberättigande kostnaderna till det år då det första stödet beviljades för projektet P2 (den 12 september 2006) med tillämpning av den diskonteringsränta som gällde detta datum (4,36 procent): De totala kostnaderna uppgår till 402 865 942 euro (nuvärde). I detta fall skulle den högsta tillåtna stödnivån (nuvärde) uppgå till 55 749 652 euro (16), vilket motsvarar en stödnivå på 14,06 procent BBE för ett enda investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(57)

I överensstämmelse med punkt 41 i regionalstödsriktlinjerna diskonterades därför de stödberättigande kostnaderna till det år då det första stödet beviljades för projektet P2 (den 12 september 2006) med tillämpning av den diskonteringsränta som gällde detta datum (4,36 procent): De totala kostnaderna uppgår till 402 865 942 euro (nuvärde). I detta fall skulle den högsta tillåtna stödnivån (nuvärde) uppgå till 55 749 652 euro (16), vilket motsvarar en stödnivå på 14,06 procent BBE för ett enda investeringsprojekt.

| (58) | Eftersom 15 384 891 euro (nuvärde) redan hade beviljats (för P2), skulle den högsta tillåtna stödnivån för det anmälda projektet uppgå till 40 364 760 euro (nuvärde), vilket motsvarar en stödnivå på 12,97 procent BBE. Eftersom de tyska myndigheterna har åtagit sig att följa denna högsta nivå, är slutsatsen att justeringsbestämmelserna enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna skulle följas även om det anmälda projektet utgör ett enda investeringsprojekt tillsammans med de tidigare projekt som har beviljats stöd under en treårsperiod. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom 15 384 891 euro (nuvärde) redan hade beviljats (för P2), skulle den högsta tillåtna stödnivån för det anmälda projektet uppgå till 40 364 760 euro (nuvärde), vilket motsvarar en stödnivå på 12,97 procent BBE. Eftersom de tyska myndigheterna har åtagit sig att följa denna högsta nivå, är slutsatsen att justeringsbestämmelserna enligt punkt 67 i regionalstödsriktlinjerna skulle följas även om det anmälda projektet utgör ett enda investeringsprojekt tillsammans med de tidigare projekt som har beviljats stöd under en treårsperiod.

| (59) | Eftersom de tyska myndigheterna har åtagit sig att göra en individuell anmälan av stödet till det ovannämnda kommande projektet SF III i Freiberg-Saxonia samt att ställa som villkor att det måste godkännas av kommissionen, är det i detta beslut inte nödvändigt för kommissionen att fastställa om det anmälda projektet tillsammans med det tidigare projektet SF III utgör ett enda investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom de tyska myndigheterna har åtagit sig att göra en individuell anmälan av stödet till det ovannämnda kommande projektet SF III i Freiberg-Saxonia samt att ställa som villkor att det måste godkännas av kommissionen, är det i detta beslut inte nödvändigt för kommissionen att fastställa om det anmälda projektet tillsammans med det tidigare projektet SF III utgör ett enda investeringsprojekt.

6.4.2   Förenlighet med punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna

| (60) | Kommissionens beslut att tillåta regionalstöd till stora investeringsprojekt enligt punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna beror på stödmottagarens marknadsandelar före och efter investeringen och på den kapacitet som skapats genom investeringen. För att kunna utföra de relevanta testen enligt punkt 68 a och b i regionalstödsriktlinjerna, måste kommissionen definiera den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionens beslut att tillåta regionalstöd till stora investeringsprojekt enligt punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna beror på stödmottagarens marknadsandelar före och efter investeringen och på den kapacitet som skapats genom investeringen. För att kunna utföra de relevanta testen enligt punkt 68 a och b i regionalstödsriktlinjerna, måste kommissionen definiera den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden.

| (61) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att den produkt som omfattas av det anmälda investeringsprojektet är multikristallina kiselskivor. |
| --- | --- |

(61)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet konstaterade kommissionen att den produkt som omfattas av det anmälda investeringsprojektet är multikristallina kiselskivor.

| (62) | Eftersom kommissionen inte kunde utesluta att den stödmottagande koncernen inte skulle använda åtminstone en del av de kiselskivor som producerades i Freiberg-Ost internt för vidareförädling till solceller eller solmoduler, ansåg kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i överensstämmelse med punkt 69 i regionalstödsriktlinjerna (där det fastställs att den berörda produkten även kan omfatta produkter i senare led, under förutsättning att projektet gäller en mellanprodukt och en signifikant andel av produktionen inte säljs på marknaden) att den produkt som omfattas av det anmälda investeringsprojektet inte bara är kiselskivor, utan även solceller och solmoduler. För den bedömning som ska göras med avseende på punkt 68 a i regionalstödsriktlinjerna fastställde kommissionen vidare att marknaderna för kiselskivor, solceller och solmoduler var relevant produktmarknad och världsmarknaden var relevant geografisk marknad. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom kommissionen inte kunde utesluta att den stödmottagande koncernen inte skulle använda åtminstone en del av de kiselskivor som producerades i Freiberg-Ost internt för vidareförädling till solceller eller solmoduler, ansåg kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i överensstämmelse med punkt 69 i regionalstödsriktlinjerna (där det fastställs att den berörda produkten även kan omfatta produkter i senare led, under förutsättning att projektet gäller en mellanprodukt och en signifikant andel av produktionen inte säljs på marknaden) att den produkt som omfattas av det anmälda investeringsprojektet inte bara är kiselskivor, utan även solceller och solmoduler. För den bedömning som ska göras med avseende på punkt 68 a i regionalstödsriktlinjerna fastställde kommissionen vidare att marknaderna för kiselskivor, solceller och solmoduler var relevant produktmarknad och världsmarknaden var relevant geografisk marknad.

| (63) | I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet beräknade kommissionen marknadsandelarna för den stödmottagande koncernen på samtliga relevanta marknader före och efter investeringen (2006–2011) och beaktade då det värsta scenariot, nämligen att marknaden inte skulle kunna växa efter 2010 (eftersom den tillgängliga oberoende studien inte innehöll någon prognos för åren efter 2010). Enligt dessa beräkningar låg samtliga marknadsandelar före investeringen under 20 procent och efter investeringen under 15 procent. Kommissionen konstaterade därför att marknadsandelen inte skulle överstiga 25 procent och drog slutsatsen att det anmälda stödet överensstämmer med punkt 68 a i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(63)

I sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet beräknade kommissionen marknadsandelarna för den stödmottagande koncernen på samtliga relevanta marknader före och efter investeringen (2006–2011) och beaktade då det värsta scenariot, nämligen att marknaden inte skulle kunna växa efter 2010 (eftersom den tillgängliga oberoende studien inte innehöll någon prognos för åren efter 2010). Enligt dessa beräkningar låg samtliga marknadsandelar före investeringen under 20 procent och efter investeringen under 15 procent. Kommissionen konstaterade därför att marknadsandelen inte skulle överstiga 25 procent och drog slutsatsen att det anmälda stödet överensstämmer med punkt 68 a i regionalstödsriktlinjerna.

| (64) | Eftersom den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av solcellsprodukter inom EES under åren 2001 till 2006 (35 procent) låg klart högre än den genomsnittliga årliga tillväxttakten för BNP inom EES för respektive år (1,97 procent), konstaterade kommissionen också i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att det inte råder något tvivel om att den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen också skulle ligga klart över 1,97 procent, även om det inte finns några siffror om dessa mellanprodukter för EES. Kommissionen drog därför slutsatsen att det anmälda stödet är i överensstämmelse med punkt 68 b i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(64)

Eftersom den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av solcellsprodukter inom EES under åren 2001 till 2006 (35 procent) låg klart högre än den genomsnittliga årliga tillväxttakten för BNP inom EES för respektive år (1,97 procent), konstaterade kommissionen också i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet att det inte råder något tvivel om att den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen också skulle ligga klart över 1,97 procent, även om det inte finns några siffror om dessa mellanprodukter för EES. Kommissionen drog därför slutsatsen att det anmälda stödet är i överensstämmelse med punkt 68 b i regionalstödsriktlinjerna.

| (65) | Under det formella granskningsförfarandet uppkom inget som gav anledning till att betvivla slutsatserna i punkterna 60–64 med avseende på stödets förenlighet med punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna. I samband med beslutet om att inleda förfarandet genomfördes också en analys som visade att SW-koncernens andelar på samtliga relevanta marknader år 2011 kommer att understiga 15 procent och att det därför inte finns någon risk för att en förnyad beräkning på basis av senare studier skulle ge marknadsandelar över 25 procent. |
| --- | --- |

(65)

Under det formella granskningsförfarandet uppkom inget som gav anledning till att betvivla slutsatserna i punkterna 60–64 med avseende på stödets förenlighet med punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna. I samband med beslutet om att inleda förfarandet genomfördes också en analys som visade att SW-koncernens andelar på samtliga relevanta marknader år 2011 kommer att understiga 15 procent och att det därför inte finns någon risk för att en förnyad beräkning på basis av senare studier skulle ge marknadsandelar över 25 procent.

| (66) | Kommissionen bekräftar därför de slutsatser som har dragits i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, nämligen att det anmälda stödet är förenligt med punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen bekräftar därför de slutsatser som har dragits i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, nämligen att det anmälda stödet är förenligt med punkt 68 i regionalstödsriktlinjerna.

6.5   Slutsatser

| (67) | På grundval av denna bedömning drar kommissionen slutsatsen att den anmälda stödåtgärden överensstämmer med regionalstödsriktlinjerna och den regionalstödskarta som gällde vid tidpunkten för anmälan. |
| --- | --- |

(67)

På grundval av denna bedömning drar kommissionen slutsatsen att den anmälda stödåtgärden överensstämmer med regionalstödsriktlinjerna och den regionalstödskarta som gällde vid tidpunkten för anmälan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(1)   Det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Deutsche Solar AG, till ett belopp av 40 364 760 euro (nuvärde), motsvarande en stödnivå på 12,97 procent BBE, är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(2)   Genomförandet av detta stöd till ett belopp av 40 364 760 euro (nuvärde), motsvarande en stödnivå på 12,97 procent BBE, godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 6 juli 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 217, 26.8.2008, s. 19.

1

(2)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

2

(3)  Se fotnot 1. En rättelse av beslutet antogs den 28 april 2009 (offentliggjordes i EUT C 203, 28.8.2009, s. 11).

3

(4)  SW-koncernens verksamhet omfattar varken produktion eller försäljning av solenergiinstallationer. Koncernen har däremot ett innehav på 29 procent i Solarparc AG, vars huvudverksamhet består i att tillverka och bygga solenergiinstallationer. Eftersom det här endast rör sig om ett minoritetsinnehav, har SolarParc AG inte beaktats vid marknadsbedömningen i detta stödärende.

4

(5)  En megawatt toppeffekt (MWt) motsvarar 1 000 000 watt toppeffekt (Wt). Watt toppeffekt är en mätenhet för kapaciteten (den nominella effekten) hos solceller och solmoduler. Denna mätenhet används inom solcellsindustrin som standardmått för den tekniska kapaciteten hos solmoduler och uttrycker modulens nominella effekt under standardtestförhållanden.

5

(6)  Kommissionens beslut av den 1 oktober 2003 i stödärende N 642/02 – Förnyande av det gemensamma programmet ”Förbättring av den regionala ekonomiska strukturen” (EUT C 284, 27.11.2003, s. 5) och kommissionens beslut av den 19 januari 2005 i stödärende N 142a/04 – Lag om investeringsbidrag 2005 – standardregler (EUT C 235, 23.9.2005, s. 4) samt den återkallade stödordningen XR 6/2007 – Lag om investeringsbidrag 2007 (EUT C 41, 24.2.2007, s. 9).

6

(7)  I enlighet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (gruppundantagsförordningen för regionalstöd; EUT L 302, 1.11.2006, s. 29) har Tyskland överlämnat en sammanfattning av det beviljade stödet till kommissionen. Detta stöd registrerades med nr XR 31/2007 (EUT C 102, 5.5.2007, s. 11).

7

(8)  I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1628/2006 har Tyskland överlämnat en sammanfattning av det beviljade stödet till kommissionen. Detta stöd registrerades med nr XR 6/2007 (EUT C 41, 24.2.2007, s. 9).

8

(9)  I enlighet med artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning; EUT L 214, 9.8.2008, s. 3) har Tyskland överlämnat en sammanfattning av det beviljade stödet till kommissionen. Detta stöd registrerades med nr X 167/2008 (EUT C 280, 20.11.2009, s. 5).

9

(10)  Företagshemlighet.

10

(11)  Kommissionens beslut av den 8 november 2006 i stödärende N 459/06 – Tysklands regionalstödskarta 2007–2013 (EUT C 295, 5.12.2006, s. 6).

11

(12)  Diskonterat till det år då det första stödet till projektet P2 beviljades (den 12 september 2006), med tillämpning av den diskonteringsränta som gällde detta datum (4,36 procent).

12

(13)  De tyska myndigheterna drog tillbaka det stöd som ursprungligen hade planerats för P3 till ett belopp av 14 miljoner euro.

13

(14)  De tyska myndigheterna sänkte stödet till det anmälda projektet i Freiberg-Ost.

14

(15)  Om ett projekt på mer än 100 miljoner euro delas upp i två projekt, kan medlemsstaten utnyttja hela taket för regionalstöd för de första 50 miljonerna euro (totalt alltså två gånger) för projektkostnaderna (det tillämpliga taket för regionalstöd behöver inte reduceras) och halva detta tak (totalt alltså två gånger) för de följande 50 miljonerna euro. För alla stödberättigande kostnader över maxgränsen på 100 miljoner euro minskas taket för regionalstöd till en tredjedel (34 procent).

15

(16)  Med tillämpning av ett regionalstödstak på 35 procent BBE för de stödberättigande kostnaderna i samband med P2 (på grundval av Tysklands regionalstödskarta som gällde vid den tidpunkt då stödet till detta projekt beviljades – kommissionens beslut av den 2 april 2003 i stödärende N 641/02 – Tysklands regionalstödskarta 2004–2006, EUT C 186, 6.8.2003, s. 18) och 30 procent BBE för P3 och det anmälda projektet eftersom standardtaket hade sänkts i Tysklands nya regionalstödskarta som gäller sedan 2007.

16

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 11.1.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 oktober 2009

om avskrivning av skatt på finansiellt mervärde vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag C 45/07 (f.d. NN 51/07, f.d. CP 9/07) som Spanien har genomfört

[delgivet med nr K(2009) 8107]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/5/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Flera ledamöter av Europaparlamentet påpekade genom skriftliga frågor till kommissionen (nr E-4431/05, E-4772/05 och E-5800/06) att Spanien hade infört en särskilt ordning som påstods medföra oskäliga skattefördelar för spanska företag som förvärvar betydande aktieinnehav i utländska företag i enlighet med artikel 12.5 i den spanska lagen om företagsbeskattning (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, nedan kallad företagsbeskattningslagen) (2). |
| --- | --- |

(1)

Flera ledamöter av Europaparlamentet påpekade genom skriftliga frågor till kommissionen (nr E-4431/05, E-4772/05 och E-5800/06) att Spanien hade infört en särskilt ordning som påstods medföra oskäliga skattefördelar för spanska företag som förvärvar betydande aktieinnehav i utländska företag i enlighet med artikel 12.5 i den spanska lagen om företagsbeskattning (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, nedan kallad företagsbeskattningslagen) (2).

| (2) | David Martin, ledamot av Europaparlamentet, klagade i sin skriftliga fråga nr P-5509/06 till kommissionen på det spanska energibolaget Iberdrolas fientliga anbud på den brittiska energiproducenten och -distributören ScottishPower. Enligt David Martin hade Iberdrola fått oskäliga fördelar genom statligt stöd i form av skattesubventioner för förvärvet. David Martin bad kommissionen undersöka alla konkurrensfrågor som uppstod till följd av förvärvet, som anmäldes den 12 januari 2007 för granskning av kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad koncentrationsförordningen) (3). I sitt beslut av den 26 mars 2007 (ärende nr COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4), beslutade sig kommissionen för att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen och att betrakta den som förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 6.1 b i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(2)

David Martin, ledamot av Europaparlamentet, klagade i sin skriftliga fråga nr P-5509/06 till kommissionen på det spanska energibolaget Iberdrolas fientliga anbud på den brittiska energiproducenten och -distributören ScottishPower. Enligt David Martin hade Iberdrola fått oskäliga fördelar genom statligt stöd i form av skattesubventioner för förvärvet. David Martin bad kommissionen undersöka alla konkurrensfrågor som uppstod till följd av förvärvet, som anmäldes den 12 januari 2007 för granskning av kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad koncentrationsförordningen) (3). I sitt beslut av den 26 mars 2007 (ärende nr COMP/M.4517 – Iberdrola/ScottishPower, SG-Greffe(2007) D/201696) (4), beslutade sig kommissionen för att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen och att betrakta den som förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 6.1 b i koncentrationsförordningen.

| (3) | Genom skrivelser av den 15 januari 2007 (D/50164) och den 26 mars 2007 (D-51351) begärde kommissionen uppgifter från de spanska myndigheterna för att kunna bedöma omfattningen och effekterna av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen när det gäller en eventuell klassificering som statligt stöd och dess förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser av den 15 januari 2007 (D/50164) och den 26 mars 2007 (D-51351) begärde kommissionen uppgifter från de spanska myndigheterna för att kunna bedöma omfattningen och effekterna av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen när det gäller en eventuell klassificering som statligt stöd och dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (4) | De spanska myndigheterna svarade på dessa frågor genom skrivelser av den 16 februari 2007 (A/31454) och den 4 juni 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

(4)

De spanska myndigheterna svarade på dessa frågor genom skrivelser av den 16 februari 2007 (A/31454) och den 4 juni 2007 (A/34596).

| (5) | Genom ett fax av den 28 augusti 2007 tog kommissionen emot ett klagomål från en privat aktör som hävdade att den ordning som inrättas genom artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen var statligt stöd och oförenlig med den gemensamma marknaden. Den klagande begärde att få vara anonym. |
| --- | --- |

(5)

Genom ett fax av den 28 augusti 2007 tog kommissionen emot ett klagomål från en privat aktör som hävdade att den ordning som inrättas genom artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen var statligt stöd och oförenlig med den gemensamma marknaden. Den klagande begärde att få vara anonym.

| (6) | Kommissionen inledde genom ett beslut av den 10 oktober 2007 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 88.2 i fördraget i fråga om den avskrivning av skatt på finansiellt mervärde vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag som medges enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen, eftersom den verkar uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen informerade Spanien om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 88.2 i fördraget. Beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) och berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen inledde genom ett beslut av den 10 oktober 2007 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 88.2 i fördraget i fråga om den avskrivning av skatt på finansiellt mervärde vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag som medges enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen, eftersom den verkar uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen informerade Spanien om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 88.2 i fördraget. Beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) och berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter.

| (7) | Kommissionen fick genom en skrivelse av den 5 december 2007 in synpunkter från Spanien om beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fick genom en skrivelse av den 5 december 2007 in synpunkter från Spanien om beslutet att inleda förfarandet.

| (8) | Mellan den 18 januari och den 16 juni 2008 tog kommissionen emot synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet från 32 berörda parter. De berörda parter som inte begärde att få vara anonyma förtecknas i bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

(8)

Mellan den 18 januari och den 16 juni 2008 tog kommissionen emot synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet från 32 berörda parter. De berörda parter som inte begärde att få vara anonyma förtecknas i bilagan till det här beslutet.

| (9) | Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 9 april 2008 (D/51431), 15 maj 2008 (D/51925), 22 maj 2008 (D/52035) och den 27 mars 2009 (D/51271), för att ge dem möjlighet att svara. De spanska myndigheterna svarade på de berörda parternas synpunkter genom skrivelser av den 30 juni 2008 (A/12911) och den 22 april 2009 (A/9531). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 9 april 2008 (D/51431), 15 maj 2008 (D/51925), 22 maj 2008 (D/52035) och den 27 mars 2009 (D/51271), för att ge dem möjlighet att svara. De spanska myndigheterna svarade på de berörda parternas synpunkter genom skrivelser av den 30 juni 2008 (A/12911) och den 22 april 2009 (A/9531).

| (10) | De spanska myndigheterna och kommissionen hade tekniska möten den 18 februari 2008 samt den 12 maj och 8 juni 2009 för att bl.a. förklara vissa aspekter av tillämpningen av ordningen i fråga och tolkningen av den tillämpliga spanska lagstiftningen. |
| --- | --- |

(10)

De spanska myndigheterna och kommissionen hade tekniska möten den 18 februari 2008 samt den 12 maj och 8 juni 2009 för att bl.a. förklara vissa aspekter av tillämpningen av ordningen i fråga och tolkningen av den tillämpliga spanska lagstiftningen.

| (11) | Den 7 april 2008 hölls ett möte mellan företrädare för kommissionen och Banco de Santander SA. Den 16 april 2008 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och advokatbyrån J & A Garrigues SL som företrädde flera berörda parter. Den 2 juli 2008 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och Altadis SA Den 12 februari 2009 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och Telefónica SA. |
| --- | --- |

(11)

Den 7 april 2008 hölls ett möte mellan företrädare för kommissionen och Banco de Santander SA. Den 16 april 2008 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och advokatbyrån J & A Garrigues SL som företrädde flera berörda parter. Den 2 juli 2008 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och Altadis SA Den 12 februari 2009 hölls ett möte mellan kommissionens företrädare och Telefónica SA.

| (12) | Den 14 juli 2008 lämnade de spanska myndigheterna in kompletterande uppgifter om åtgärden i fråga, framför allt uppgifter från 2006 års deklarationer, med en allmän översikt över de skattebetalare som berördes av åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(12)

Den 14 juli 2008 lämnade de spanska myndigheterna in kompletterande uppgifter om åtgärden i fråga, framför allt uppgifter från 2006 års deklarationer, med en allmän översikt över de skattebetalare som berördes av åtgärden i fråga.

| (13) | De spanska myndigheterna lämnade ytterligare uppgifter genom ett e-brev av den 16 juni 2009 där de hävdade att spanska företag fortfarande ställdes inför ett antal hinder i fråga om gränsöverskridande koncentrationer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(13)

De spanska myndigheterna lämnade ytterligare uppgifter genom ett e-brev av den 16 juni 2009 där de hävdade att spanska företag fortfarande ställdes inför ett antal hinder i fråga om gränsöverskridande koncentrationer i gemenskapen.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (14) | Åtgärden i fråga handlar om avskrivning av det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av ett betydande aktieinnehav i ett utländskt målbolag. |
| --- | --- |

(14)

Åtgärden i fråga handlar om avskrivning av det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av ett betydande aktieinnehav i ett utländskt målbolag.

| (15) | Åtgärden regleras genom artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Den spanska lagen om företagsbeskattning nr 43/1995 av den 27 december 1995 har framför allt ändrats genom artikel 2.5 i akt nr 24/2001 av den 27 december 2001, där artikel 12.5 införs. Genom kungligt lagdekret nr 4/2004 av den 5 mars 2004 konsoliderades de dittills gjorda ändringarna i den spanska lagen om företagsbeskattning till en reviderad version. |
| --- | --- |

(15)

Åtgärden regleras genom artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Den spanska lagen om företagsbeskattning nr 43/1995 av den 27 december 1995 har framför allt ändrats genom artikel 2.5 i akt nr 24/2001 av den 27 december 2001, där artikel 12.5 införs. Genom kungligt lagdekret nr 4/2004 av den 5 mars 2004 konsoliderades de dittills gjorda ändringarna i den spanska lagen om företagsbeskattning till en reviderad version.

| (16) | Kommissionen är medveten om att den spanska lagstiftningen har utvecklats sedan beslutet om att inleda förfarandet fattades (6). Kommissionen anser dock att de senaste ändringarna sannolikt inte påverkar eller förändrar de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet. För konsekvensens skull kommer kommissionen i detta beslut att använda samma hänvisningar till den spanska lagstiftningen som används i beslutet om att inleda förfarandet, även om lagstiftningen kan ha ändrats sedan dess. Eventuella nya rättsliga bestämmelser kommer tydligt att identifieras. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen är medveten om att den spanska lagstiftningen har utvecklats sedan beslutet om att inleda förfarandet fattades (6). Kommissionen anser dock att de senaste ändringarna sannolikt inte påverkar eller förändrar de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet. För konsekvensens skull kommer kommissionen i detta beslut att använda samma hänvisningar till den spanska lagstiftningen som används i beslutet om att inleda förfarandet, även om lagstiftningen kan ha ändrats sedan dess. Eventuella nya rättsliga bestämmelser kommer tydligt att identifieras.

| (17) | Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen, som ingår i artikel 12 ”Värdejusteringar: tillgångars värdeminskning” trädde i kraft den 1 januari 2002. Den innebär i huvudsak att ett företag som är skattepliktigt i Spanien varje år får göra avdrag från sin beskattningsbara inkomst för det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av aktieinnehav motsvarande minst 5 % av aktierna i ett utländskt företag, i upp till 20 år efter förvärvet. |
| --- | --- |

(17)

Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen, som ingår i artikel 12 ”Värdejusteringar: tillgångars värdeminskning” trädde i kraft den 1 januari 2002. Den innebär i huvudsak att ett företag som är skattepliktigt i Spanien varje år får göra avdrag från sin beskattningsbara inkomst för det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av aktieinnehav motsvarande minst 5 % av aktierna i ett utländskt företag, i upp till 20 år efter förvärvet.

| (18) | Med mervärde avses värdet av ett högt respekterat företagsnamn, goda kundrelationer, de anställdas kunnande och andra sådana faktorer som förväntas leda till högre intäkter i framtiden. Enligt de spanska redovisningsprinciperna (7) ska det pris som betalas för ett företagsförvärv utöver marknadsvärdet på de tillgångar som företaget omfattar betraktas som ”mervärde” och ska redovisas som en separat immateriell tillgång så snart det förvärvande bolaget tar kontrollen över målbolaget (8). |
| --- | --- |

(18)

Med mervärde avses värdet av ett högt respekterat företagsnamn, goda kundrelationer, de anställdas kunnande och andra sådana faktorer som förväntas leda till högre intäkter i framtiden. Enligt de spanska redovisningsprinciperna (7) ska det pris som betalas för ett företagsförvärv utöver marknadsvärdet på de tillgångar som företaget omfattar betraktas som ”mervärde” och ska redovisas som en separat immateriell tillgång så snart det förvärvande bolaget tar kontrollen över målbolaget (8).

| (19) | Enligt de spanska beskattningsprinciperna får mervärde, med undantag för den aktuella åtgärden, endast skrivas av efter ett rörelseförvärv som genomförs i form av ett förvärv eller tillskott av tillgångar som ägs av oberoende företag eller efter en fusion eller uppdelning. |
| --- | --- |

(19)

Enligt de spanska beskattningsprinciperna får mervärde, med undantag för den aktuella åtgärden, endast skrivas av efter ett rörelseförvärv som genomförs i form av ett förvärv eller tillskott av tillgångar som ägs av oberoende företag eller efter en fusion eller uppdelning.

| (20) | Med finansiellt mervärde avses i det spanska skattesystemet det mervärde som skulle ha redovisats om det aktieägande bolaget och målbolaget hade fusionerat. Genom begreppet finansiellt mervärde i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen införs alltså ett koncept som vanligtvis brukar användas vid överföringar av tillgångar eller rörelseförvärv. I enlighet med artikel 12.5 fastställs det finansiella mervärdet genom att marknadsvärdet för de materiella och immateriella tillgångarna i det förvärvade företaget dras av från det förvärvspris som betalats för aktieinnehavet. |
| --- | --- |

(20)

Med finansiellt mervärde avses i det spanska skattesystemet det mervärde som skulle ha redovisats om det aktieägande bolaget och målbolaget hade fusionerat. Genom begreppet finansiellt mervärde i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen införs alltså ett koncept som vanligtvis brukar användas vid överföringar av tillgångar eller rörelseförvärv. I enlighet med artikel 12.5 fastställs det finansiella mervärdet genom att marknadsvärdet för de materiella och immateriella tillgångarna i det förvärvade företaget dras av från det förvärvspris som betalats för aktieinnehavet.

| (21) | Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen måste avskrivningen av det finansiella mervärdet uppfylla följande villkor, med hänvisning till artikel 21 i samma lag:






  a) | Det direkta eller indirekta innehavet i det utländska företaget måste vara minst 5 % och måste ha varit oavbrutet under minst ett år (9). |
| --- | --- | --- |

(21)

Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen måste avskrivningen av det finansiella mervärdet uppfylla följande villkor, med hänvisning till artikel 21 i samma lag:

a)

Det direkta eller indirekta innehavet i det utländska företaget måste vara minst 5 % och måste ha varit oavbrutet under minst ett år (9).

| b) | Det utländska företaget ska omfattas av en liknande skatteplikt som den som gäller i Spanien. Detta villkor anses vara uppfyllt om det land som målbolaget är hemmahörande i har undertecknat en skattekonvention med Spanien för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skattesmitning (10). |
| --- | --- |

b)

Det utländska företaget ska omfattas av en liknande skatteplikt som den som gäller i Spanien. Detta villkor anses vara uppfyllt om det land som målbolaget är hemmahörande i har undertecknat en skattekonvention med Spanien för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skattesmitning (10).

| c) | Det utländska företagets intäkter ska främst komma från affärsverksamhet som bedrivs utomlands. Detta villkor är uppfyllt när minst 85 % av målbolagets intäkter uppfyller följande kriterier:






  i) | Intäkten ingår inte i beskattningsunderlaget enligt de spanska bestämmelserna om internationell skatteinsyn och beskattas som vinst i Spanien (11). Intäkter anses framför allt uppfylla dessa kriterier när de härrör från






  — | partihandel, där varor görs tillgängliga för köpare i målbolagets hemland eller territorium eller i något annat land eller territorium i Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Det utländska företagets intäkter ska främst komma från affärsverksamhet som bedrivs utomlands. Detta villkor är uppfyllt när minst 85 % av målbolagets intäkter uppfyller följande kriterier:

i)

Intäkten ingår inte i beskattningsunderlaget enligt de spanska bestämmelserna om internationell skatteinsyn och beskattas som vinst i Spanien (11). Intäkter anses framför allt uppfylla dessa kriterier när de härrör från

—

partihandel, där varor görs tillgängliga för köpare i målbolagets hemland eller territorium eller i något annat land eller territorium i Spanien,

| — | tjänster som tillhandahålls till kunder som inte har sin skattehemvist i Spanien, |
| --- | --- |

—

tjänster som tillhandahålls till kunder som inte har sin skattehemvist i Spanien,

| — | finansiella tjänster som tillhandahålls till kunder som inte har sin skattehemvist i Spanien, |
| --- | --- |

—

finansiella tjänster som tillhandahålls till kunder som inte har sin skattehemvist i Spanien,

| — | försäkringstjänster som avser risker som inte ligger i Spanien. |
| --- | --- |

—

försäkringstjänster som avser risker som inte ligger i Spanien.

| ii) | Intäkten består av utdelning, under förutsättning att de villkor för intäkterna från aktieinnehavet som anges i artikel 21.1 a och nivån för direkt och indirekt aktieinnehav för det spanska företaget är uppfyllda (artikel 21.1 c.2 i företagsbeskattningslagen) (12). |
| --- | --- |

ii)

Intäkten består av utdelning, under förutsättning att de villkor för intäkterna från aktieinnehavet som anges i artikel 21.1 a och nivån för direkt och indirekt aktieinnehav för det spanska företaget är uppfyllda (artikel 21.1 c.2 i företagsbeskattningslagen) (12).

| (22) | Utöver den ifrågasatta åtgärden bör följande bestämmelser i företagsbeskattningslagen som det hänvisas till i detta beslut beskrivas kortfattat:






  a) | I artikel 11.4 i företagsbeskattningslagen (13) (artikel 11 har rubriken ”Värdejusteringar: avskrivning” och ingår i kapitel IV i lagen där beskattningsunderlaget definieras) anges att det mervärde som uppstår till följd av ett förvärv ska skrivas av på minst 20 år på följande villkor: i) mervärdet uppstår till följd av ett förvärv av värde, ii) säljaren är fristående från det förvärvande företaget. Genom de förändringar som har gjorts av de här bestämmelserna efter beslutet om att inleda förfarandet och som införlivats genom akt nr 16/2007 av den 4 juli 2007 förtydligas också att om villkor ii) inte uppfylls ska det pris som ska användas för att beräkna mervärdet vara det som betalas för det aktieinnehav som förvärvas av ett företag som är knutet till den fristående försäljaren och det krävs dessutom iii) att ett liknande belopp har avsatts till en odelbar reserv. |
| --- | --- | --- |

(22)

Utöver den ifrågasatta åtgärden bör följande bestämmelser i företagsbeskattningslagen som det hänvisas till i detta beslut beskrivas kortfattat:

a)

I artikel 11.4 i företagsbeskattningslagen (13) (artikel 11 har rubriken ”Värdejusteringar: avskrivning” och ingår i kapitel IV i lagen där beskattningsunderlaget definieras) anges att det mervärde som uppstår till följd av ett förvärv ska skrivas av på minst 20 år på följande villkor: i) mervärdet uppstår till följd av ett förvärv av värde, ii) säljaren är fristående från det förvärvande företaget. Genom de förändringar som har gjorts av de här bestämmelserna efter beslutet om att inleda förfarandet och som införlivats genom akt nr 16/2007 av den 4 juli 2007 förtydligas också att om villkor ii) inte uppfylls ska det pris som ska användas för att beräkna mervärdet vara det som betalas för det aktieinnehav som förvärvas av ett företag som är knutet till den fristående försäljaren och det krävs dessutom iii) att ett liknande belopp har avsatts till en odelbar reserv.

| b) | Enligt artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen, som ingår i kapitel IV i lagen, får delavdrag göras för nedskrivning av inhemska och utländska aktieinnehav som inte är noterade på en sekundär marknad, upp till differensen mellan det teoretiska redovisningsvärdet vid skatteårets början och slut. Åtgärden i fråga kan tillämpas tillsammans med den här artikeln i lagen (14). |
| --- | --- |

b)

Enligt artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen, som ingår i kapitel IV i lagen, får delavdrag göras för nedskrivning av inhemska och utländska aktieinnehav som inte är noterade på en sekundär marknad, upp till differensen mellan det teoretiska redovisningsvärdet vid skatteårets början och slut. Åtgärden i fråga kan tillämpas tillsammans med den här artikeln i lagen (14).

| c) | Artikel 89.3 i företagsbeskattningslagen (artikel 89 har rubriken ”Innehav av kapital i den överförande enheten och den förvärvande enheten”) och ingår i kapitel VII, avsnitt VIII om ”Särskilt system för fusioner, uppdelningar, överföringar av tillgångar och utbyten”. Artikel 89.3 i lagen innehåller bestämmelser om avskrivning av mervärde som uppstår till följd av omstruktureringar av företag. Enligt den här bestämmelsen ska följande villkor uppfyllas för att artikel 11.4 i företagsbeskattningslagen ska få tillämpas för mervärde som uppstår till följd av ett rörelseförvärv: i) ett aktieinnehav på minst 5 % i målbolaget före rörelseförvärvet, ii) det måste bevisas att säljaren har betalat skatt och avgifter för mervärdet, iii) säljaren får inte ha några kopplingar till köparen. Om villkor iii) inte uppfylls måste det avdragna beloppet motsvara en irreversibel nedskrivning av de immateriella tillgångarna. |
| --- | --- |

c)

Artikel 89.3 i företagsbeskattningslagen (artikel 89 har rubriken ”Innehav av kapital i den överförande enheten och den förvärvande enheten”) och ingår i kapitel VII, avsnitt VIII om ”Särskilt system för fusioner, uppdelningar, överföringar av tillgångar och utbyten”. Artikel 89.3 i lagen innehåller bestämmelser om avskrivning av mervärde som uppstår till följd av omstruktureringar av företag. Enligt den här bestämmelsen ska följande villkor uppfyllas för att artikel 11.4 i företagsbeskattningslagen ska få tillämpas för mervärde som uppstår till följd av ett rörelseförvärv: i) ett aktieinnehav på minst 5 % i målbolaget före rörelseförvärvet, ii) det måste bevisas att säljaren har betalat skatt och avgifter för mervärdet, iii) säljaren får inte ha några kopplingar till köparen. Om villkor iii) inte uppfylls måste det avdragna beloppet motsvara en irreversibel nedskrivning av de immateriella tillgångarna.

| d) | Artikel 21 i företagsbeskattningslagen, med rubriken ”Undantag för att undvika internationell dubbelbeskattning av utdelningar och intäkter från utländska källor till följd av överföring av säkerheter som representerar kapital hos enheter som inte är hemmahörande i Spanien”, ingår i kapitel IV i företagsbeskattningslagen. I artikel 21 fastställs villkoren för att ett företag med skattehemvist i Spanien ska befrias från skatt på utdelningar och intäkter från ett utländskt företag. |
| --- | --- |

d)

Artikel 21 i företagsbeskattningslagen, med rubriken ”Undantag för att undvika internationell dubbelbeskattning av utdelningar och intäkter från utländska källor till följd av överföring av säkerheter som representerar kapital hos enheter som inte är hemmahörande i Spanien”, ingår i kapitel IV i företagsbeskattningslagen. I artikel 21 fastställs villkoren för att ett företag med skattehemvist i Spanien ska befrias från skatt på utdelningar och intäkter från ett utländskt företag.

| e) | Artikel 22 i företagsbeskattningslagen, med rubriken ”Undantag av vissa intäkter utomlands från ett fast etableringsställe”, ingår i kapitel IV i företagsbeskattningslagen. I artikel 22 i företagsbeskattningslagen fastställs villkoren för att intäkter som genereras utomlands av ett fast etableringsställe som inte ligger i Spanien ska vara skattebefriade. |
| --- | --- |

e)

Artikel 22 i företagsbeskattningslagen, med rubriken ”Undantag av vissa intäkter utomlands från ett fast etableringsställe”, ingår i kapitel IV i företagsbeskattningslagen. I artikel 22 i företagsbeskattningslagen fastställs villkoren för att intäkter som genereras utomlands av ett fast etableringsställe som inte ligger i Spanien ska vara skattebefriade.

| (23) | I detta beslut avses med
  a)   överföring av tillgångar: en transaktion varigenom ett bolag utan att upplösas överför alla eller en eller flera av sina verksamhetsgrenar till ett annat bolag.
  b)   rörelseförvärv: ett förfarande varigenom ett eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett annat befintligt bolag eller till ett bolag som de bildar i utbyte mot att det till deras delägare utfärdas värdepapper som representerar kapitalet i detta nya bolag.
  c)   förvärv av andelar: ett förfarande varigenom ett bolag förvärvar andelar i ett annat bolags kapital utan att erhålla röstmajoritet eller kontroll över rösträtterna i det bolaget.
  d)   målbolag: ett bolag som inte är hemmahörande i Spanien vars intäkter uppfyller villkoren i skäl 21 c och som ett bolag som är hemmahörande i Spanien förvärvar aktier i.
  e)   förvärv inom gemenskapen: förvärv av aktier som uppfyller alla relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen i ett målbolag som bildats i överensstämmelse med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.
  f)   förvärv utanför gemenskapen: förvärv av aktier som uppfyller alla relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen i ett målbolag som inte har bildats i överensstämmelse med en medlemsstats lagstiftning eller som inte har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(23)

I detta beslut avses med

a)   överföring av tillgångar: en transaktion varigenom ett bolag utan att upplösas överför alla eller en eller flera av sina verksamhetsgrenar till ett annat bolag.

b)   rörelseförvärv: ett förfarande varigenom ett eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett annat befintligt bolag eller till ett bolag som de bildar i utbyte mot att det till deras delägare utfärdas värdepapper som representerar kapitalet i detta nya bolag.

c)   förvärv av andelar: ett förfarande varigenom ett bolag förvärvar andelar i ett annat bolags kapital utan att erhålla röstmajoritet eller kontroll över rösträtterna i det bolaget.

d)   målbolag: ett bolag som inte är hemmahörande i Spanien vars intäkter uppfyller villkoren i skäl 21 c och som ett bolag som är hemmahörande i Spanien förvärvar aktier i.

e)   förvärv inom gemenskapen: förvärv av aktier som uppfyller alla relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen i ett målbolag som bildats i överensstämmelse med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

f)   förvärv utanför gemenskapen: förvärv av aktier som uppfyller alla relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen i ett målbolag som inte har bildats i överensstämmelse med en medlemsstats lagstiftning eller som inte har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

III.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (24) | I sitt beslut om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget i fråga om den berörda åtgärden eftersom den verkar uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen tvivlade också på att åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden eftersom inget av de undantag som föreskrivs i artikel 87.2 och 87.3 verkade vara tillämpligt. |
| --- | --- |

(24)

I sitt beslut om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget i fråga om den berörda åtgärden eftersom den verkar uppfylla alla villkor för att betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Kommissionen tvivlade också på att åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden eftersom inget av de undantag som föreskrivs i artikel 87.2 och 87.3 verkade vara tillämpligt.

| (25) | Kommissionen ansåg framför allt att åtgärden utgör ett undantag från det spanska skattesystemet, som är referensskattesystemet. Dessutom ansåg kommissionen att avskrivningen av det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av 5 % av aktierna i ett utländskt målbolag föreföll att vara ett exceptionellt incitament. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen ansåg framför allt att åtgärden utgör ett undantag från det spanska skattesystemet, som är referensskattesystemet. Dessutom ansåg kommissionen att avskrivningen av det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av 5 % av aktierna i ett utländskt målbolag föreföll att vara ett exceptionellt incitament.

| (26) | Kommissionen konstaterade att möjligheten till skatteavdrag endast var tillgänglig för en viss kategori företag, nämligen sådana som gjorde vissa förvärv, på minst 5 % av aktiekapitalet i ett målbolag, och endast gällde utländska målbolag som uppfyllde kriterierna i artikel 21.1 i i företagsbeskattningslagen. Kommissionen underströk också att enligt EU-domstolens rättspraxis är en skatteminskning som endast gynnar export av nationella produkter statligt stöd (15). Åtgärden i fråga föreföll alltså vara selektiv. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen konstaterade att möjligheten till skatteavdrag endast var tillgänglig för en viss kategori företag, nämligen sådana som gjorde vissa förvärv, på minst 5 % av aktiekapitalet i ett målbolag, och endast gällde utländska målbolag som uppfyllde kriterierna i artikel 21.1 i i företagsbeskattningslagen. Kommissionen underströk också att enligt EU-domstolens rättspraxis är en skatteminskning som endast gynnar export av nationella produkter statligt stöd (15). Åtgärden i fråga föreföll alltså vara selektiv.

| (27) | I detta sammanhang ansåg kommissionen också att den selektiva åtgärden inte föreföll vara motiverad av skattesystemets utformning. Framför allt ansåg kommissionen att den differentiering som åtgärden gav upphov till och som utgjorde ett undantag från de allmänna bestämmelserna i de spanska redovisnings- och skattesystemen inte kunde motiveras med hänvisning till tekniska egenskaper i skattesystemet. Mervärde kan endast dras av i samband med ett rörelseförvärv eller en överföring av tillgångar, utom i enlighet med bestämmelserna i åtgärden i fråga. Kommissionen ansåg också att åtgärden i fråga inte var proportionerlig för att uppnå neutralitetsmålen i det spanska systemet, eftersom den enbart var knuten till förvärv av betydande aktieinnehav i utländska bolag. |
| --- | --- |

(27)

I detta sammanhang ansåg kommissionen också att den selektiva åtgärden inte föreföll vara motiverad av skattesystemets utformning. Framför allt ansåg kommissionen att den differentiering som åtgärden gav upphov till och som utgjorde ett undantag från de allmänna bestämmelserna i de spanska redovisnings- och skattesystemen inte kunde motiveras med hänvisning till tekniska egenskaper i skattesystemet. Mervärde kan endast dras av i samband med ett rörelseförvärv eller en överföring av tillgångar, utom i enlighet med bestämmelserna i åtgärden i fråga. Kommissionen ansåg också att åtgärden i fråga inte var proportionerlig för att uppnå neutralitetsmålen i det spanska systemet, eftersom den enbart var knuten till förvärv av betydande aktieinnehav i utländska bolag.

| (28) | Dessutom ansåg kommissionen att åtgärden i fråga betydde att statliga medel användes, eftersom den innebar att den spanska staten avstod från skatteintäkter. Slutligen kunde åtgärden snedvrida konkurrensen på EU:s marknad för rörelseförvärv genom att ge en selektiv ekonomisk fördel för spanska bolag som förvärvade ett betydande aktieinnehav i utländska bolag. Inte heller fann kommissionen några skäl att betrakta åtgärden som förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(28)

Dessutom ansåg kommissionen att åtgärden i fråga betydde att statliga medel användes, eftersom den innebar att den spanska staten avstod från skatteintäkter. Slutligen kunde åtgärden snedvrida konkurrensen på EU:s marknad för rörelseförvärv genom att ge en selektiv ekonomisk fördel för spanska bolag som förvärvade ett betydande aktieinnehav i utländska bolag. Inte heller fann kommissionen några skäl att betrakta åtgärden som förenlig med den gemensamma marknaden.

| (29) | Kommissionen konstaterade därför att åtgärden i fråga kunde vara statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. Därför borde ett återkrav göras i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget. Kommissionen uppmanade därför de spanska myndigheterna och de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter om den eventuella förekomsten av berättigade förväntningar eller någon annan allmän princip i gemenskapslagstiftningen som skulle göra det möjligt för kommissionen att undantagsvis avstå från återkrav i enlighet med artikel 14.1 andra meningen i rådets ovannämnda förordning. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterade därför att åtgärden i fråga kunde vara statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. Därför borde ett återkrav göras i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget. Kommissionen uppmanade därför de spanska myndigheterna och de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter om den eventuella förekomsten av berättigade förväntningar eller någon annan allmän princip i gemenskapslagstiftningen som skulle göra det möjligt för kommissionen att undantagsvis avstå från återkrav i enlighet med artikel 14.1 andra meningen i rådets ovannämnda förordning.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN DE SPANSKA MYNDIGHETERNA OCH DE BERÖRDA PARTERNA

| (30) | Kommissionen fick in synpunkter från de spanska myndigheterna (16) och från 32 berörda tredje parter (17), varav åtta sammanslutningar. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen fick in synpunkter från de spanska myndigheterna (16) och från 32 berörda tredje parter (17), varav åtta sammanslutningar.

| (31) | De spanska myndigheterna ansåg i korthet att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är en allmän åtgärd och inte ett undantag från det spanska skattesystemet, eftersom bestämmelsen tillåter avskrivning av en immateriell tillgång, vilket gäller alla skattebetalare som förvärvar ett betydande aktieinnehav i ett utländskt bolag. Mot bakgrund av kommissionens praxis och tillämplig rättspraxis anser de spanska myndigheterna att den ifrågasatta åtgärden inte kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget. Dessutom anser de spanska myndigheterna att en annan slutsats skulle strida mot principen om rättssäkerhet. De spanska myndigheterna ifrågasätter även kommissionens behörighet att invända mot denna generella åtgärd eftersom de anser att kommissionen inte kan tillämpa bestämmelser om statligt stöd för att harmonisera skattefrågor. |
| --- | --- |

(31)

De spanska myndigheterna ansåg i korthet att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är en allmän åtgärd och inte ett undantag från det spanska skattesystemet, eftersom bestämmelsen tillåter avskrivning av en immateriell tillgång, vilket gäller alla skattebetalare som förvärvar ett betydande aktieinnehav i ett utländskt bolag. Mot bakgrund av kommissionens praxis och tillämplig rättspraxis anser de spanska myndigheterna att den ifrågasatta åtgärden inte kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget. Dessutom anser de spanska myndigheterna att en annan slutsats skulle strida mot principen om rättssäkerhet. De spanska myndigheterna ifrågasätter även kommissionens behörighet att invända mot denna generella åtgärd eftersom de anser att kommissionen inte kan tillämpa bestämmelser om statligt stöd för att harmonisera skattefrågor.

| (32) | Trettio berörda parter (nedan kallade de 30 berörda parterna) stöder rent generellt de spanska myndigheternas åsikter, medan två tredje parter (nedan kallade de två parterna) anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är olagligt statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. I fortsättningen kommer de 30 berörda parternas argument att redovisas tillsammans med de spanska myndigheternas ståndpunkt, medan de två parternas argument kommer att beskrivas separat. |
| --- | --- |

(32)

Trettio berörda parter (nedan kallade de 30 berörda parterna) stöder rent generellt de spanska myndigheternas åsikter, medan två tredje parter (nedan kallade de två parterna) anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är olagligt statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. I fortsättningen kommer de 30 berörda parternas argument att redovisas tillsammans med de spanska myndigheternas ståndpunkt, medan de två parternas argument kommer att beskrivas separat.

A.   Synpunkter från de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna

| (33) | Till att börja med betonar de spanska myndigheterna att direktbeskattning omfattas av medlemsstaternas behörighet. Kommissionens åtgärder inom detta område ska alltså följa subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i fördraget. Dessutom påminner de spanska myndigheterna om att medlemsstaterna enligt artiklarna 3 och 58.1 a i fördraget får inrätta olika skattesystem beroende på investeringens placering eller skattebetalarens skattehemvist utan att detta ska betraktas som en begränsning av den fria rörligheten för kapital. |
| --- | --- |

(33)

Till att börja med betonar de spanska myndigheterna att direktbeskattning omfattas av medlemsstaternas behörighet. Kommissionens åtgärder inom detta område ska alltså följa subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i fördraget. Dessutom påminner de spanska myndigheterna om att medlemsstaterna enligt artiklarna 3 och 58.1 a i fördraget får inrätta olika skattesystem beroende på investeringens placering eller skattebetalarens skattehemvist utan att detta ska betraktas som en begränsning av den fria rörligheten för kapital.

| (34) | De 30 berörda parterna hävdar också att ett negativt beslut från kommissionen skulle vara ett brott mot den princip om nationell skattemässig autonomi som fastställs i fördraget och även mot artikel 56 i fördraget som innehåller ett förbud mot begränsningar av den fria rörligheten för kapital. |
| --- | --- |

(34)

De 30 berörda parterna hävdar också att ett negativt beslut från kommissionen skulle vara ett brott mot den princip om nationell skattemässig autonomi som fastställs i fördraget och även mot artikel 56 i fördraget som innehåller ett förbud mot begränsningar av den fria rörligheten för kapital.

A.1   Den berörda åtgärden är inte statligt stöd

| (35) | De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna anser att åtgärden i fråga inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget av följande skäl: i) den medför ingen ekonomisk fördel, ii) den gynnar inte vissa företag, iii) den varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Enligt logiken i det spanska skattesystemet hävdar de att åtgärden i fråga bör betraktas som en generell åtgärd som gäller utan diskriminering av någon typ av bolag och verksamhet. |
| --- | --- |

(35)

De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna anser att åtgärden i fråga inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget av följande skäl: i) den medför ingen ekonomisk fördel, ii) den gynnar inte vissa företag, iii) den varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Enligt logiken i det spanska skattesystemet hävdar de att åtgärden i fråga bör betraktas som en generell åtgärd som gäller utan diskriminering av någon typ av bolag och verksamhet.

A.1.1   Den berörda åtgärden innebär inte någon ekonomisk fördel

| (36) | I motsats till kommissionens ståndpunkt i beslutet om att inleda förfarandet hävdar de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i i företagsbeskattningslagen inte är något undantag från det spanska företagsbeskattningssystemet eftersom i) det spanska redovisningssystemet inte är en lämplig referenspunkt för att styrka förekomsten av ett undantag från skattesystemet och, ii) även om så vore fallet, har beteckningen av finansiellt mervärde som en tillgång som får skrivas av över tid historiskt varit ett generellt inslag i de spanska redovisnings- och företagsbeskattningssystemen. |
| --- | --- |

(36)

I motsats till kommissionens ståndpunkt i beslutet om att inleda förfarandet hävdar de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i i företagsbeskattningslagen inte är något undantag från det spanska företagsbeskattningssystemet eftersom i) det spanska redovisningssystemet inte är en lämplig referenspunkt för att styrka förekomsten av ett undantag från skattesystemet och, ii) även om så vore fallet, har beteckningen av finansiellt mervärde som en tillgång som får skrivas av över tid historiskt varit ett generellt inslag i de spanska redovisnings- och företagsbeskattningssystemen.

| (37) | Till följd av bristen på harmonisering av redovisningsbestämmelserna kan redovisningsresultatet för det första inte användas som referenspunkt för att fastställa att åtgärden i fråga är ett undantag. I Spanien beräknas beskattningsunderlaget utifrån redovisningsresultatet, justerat enligt skattebestämmelserna. I det aktuella fallet kan därför redovisningshänsyn inte användas som referenspunkt för en skatteåtgärd, enligt de spanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(37)

Till följd av bristen på harmonisering av redovisningsbestämmelserna kan redovisningsresultatet för det första inte användas som referenspunkt för att fastställa att åtgärden i fråga är ett undantag. I Spanien beräknas beskattningsunderlaget utifrån redovisningsresultatet, justerat enligt skattebestämmelserna. I det aktuella fallet kan därför redovisningshänsyn inte användas som referenspunkt för en skatteåtgärd, enligt de spanska myndigheterna.

| (38) | För det andra är det fel att hävda att avskrivningen av mervärde ligger utanför logiken i det spanska redovisningssystemet eftersom både mervärde (18) och finansiellt mervärde (19) kan skrivas av över perioder på upp till 20 år. Dessa empiriska bestämmelser avspeglar värdeminskningen i de underliggande tillgångarna, oavsett om de är materiella eller ej. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är inte något undantag, eftersom den inte innebär något avsteg från de bestämmelser om avskrivning av mervärde som fastställs i de spanska redovisnings- och skattesystemen. |
| --- | --- |

(38)

För det andra är det fel att hävda att avskrivningen av mervärde ligger utanför logiken i det spanska redovisningssystemet eftersom både mervärde (18) och finansiellt mervärde (19) kan skrivas av över perioder på upp till 20 år. Dessa empiriska bestämmelser avspeglar värdeminskningen i de underliggande tillgångarna, oavsett om de är materiella eller ej. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är inte något undantag, eftersom den inte innebär något avsteg från de bestämmelser om avskrivning av mervärde som fastställs i de spanska redovisnings- och skattesystemen.

| (39) | För det tredje påpekar de spanska myndigheterna att den aktuella åtgärden inte utgör någon verklig ekonomisk fördel eftersom det avdragna beloppet återkrävs genom beskattning av kapitalvinst om det förvärvade aktieinnehavet säljs. Skattebetalaren kommer därför i samma situation som om artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte hade tillämpats. |
| --- | --- |

(39)

För det tredje påpekar de spanska myndigheterna att den aktuella åtgärden inte utgör någon verklig ekonomisk fördel eftersom det avdragna beloppet återkrävs genom beskattning av kapitalvinst om det förvärvade aktieinnehavet säljs. Skattebetalaren kommer därför i samma situation som om artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte hade tillämpats.

| (40) | För det fjärde hänvisar kommissionen felaktigt till artiklarna 11.4 och 89.3 i företagsbeskattningslagen för att fastställa att det finns en fördel. I beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen att det varken krävs ett rörelseförvärv eller uppköp av målbolaget för att kunna utnyttja artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Detta konstaterande beror på ett missförstånd i fråga om det spanska skattesystemet, eftersom dessa båda artiklar inte hindrar en grupp av bolag som gemensamt förvärvar kontrollen över ett målbolag från att dra av en motsvarande andel av det mervärde som uppstår till följd av transaktionen. Tillämpningen av dessa båda artiklar innebär alltså inte att det krävs enskild kontroll över målbolaget för att kunna utnyttja åtgärden i fråga. I detta sammanhang vore det olämpligt att anse att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen erbjuder en mer gynnsam behandling än artiklarna 11.4 eller 89.3 i företagsbeskattningslagen när det gäller mottagarnas kontrollställning. Slutligen bör det noteras att kriteriet om 5 % av aktiekapitalet är förenligt med villkoren i 89.3 i företagsbeskattningslagen och även med kommissionens riktlinjer och praxis (20). |
| --- | --- |

(40)

För det fjärde hänvisar kommissionen felaktigt till artiklarna 11.4 och 89.3 i företagsbeskattningslagen för att fastställa att det finns en fördel. I beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen att det varken krävs ett rörelseförvärv eller uppköp av målbolaget för att kunna utnyttja artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Detta konstaterande beror på ett missförstånd i fråga om det spanska skattesystemet, eftersom dessa båda artiklar inte hindrar en grupp av bolag som gemensamt förvärvar kontrollen över ett målbolag från att dra av en motsvarande andel av det mervärde som uppstår till följd av transaktionen. Tillämpningen av dessa båda artiklar innebär alltså inte att det krävs enskild kontroll över målbolaget för att kunna utnyttja åtgärden i fråga. I detta sammanhang vore det olämpligt att anse att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen erbjuder en mer gynnsam behandling än artiklarna 11.4 eller 89.3 i företagsbeskattningslagen när det gäller mottagarnas kontrollställning. Slutligen bör det noteras att kriteriet om 5 % av aktiekapitalet är förenligt med villkoren i 89.3 i företagsbeskattningslagen och även med kommissionens riktlinjer och praxis (20).

| (41) | De spanska myndigheterna påpekar att kommissionen även felaktigt hänvisar till artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen för bekräfta en påstådd fördel enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Artikel 12.3 är tillämplig på nedskrivningar i fråga om en objektiv förlust som har noterats av målbolaget, medan artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen kompletterar denna bestämmelse och avspeglar den värdeminskning som kan hänföras till nedskrivningen av det finansiella mervärdet. |
| --- | --- |

(41)

De spanska myndigheterna påpekar att kommissionen även felaktigt hänvisar till artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen för bekräfta en påstådd fördel enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Artikel 12.3 är tillämplig på nedskrivningar i fråga om en objektiv förlust som har noterats av målbolaget, medan artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen kompletterar denna bestämmelse och avspeglar den värdeminskning som kan hänföras till nedskrivningen av det finansiella mervärdet.

| (42) | För det femte anges uttryckligen i kommissionens meddelande om tillämpning av statligt stöd som omfattar direkt beskattning av företag (21) (nedan kallat kommissionens meddelande) att avskrivningsregler inte är statligt stöd. Eftersom den gällande avskrivningskoefficienten på minst 20 år för finansiellt mervärde är densamma som avskrivningskoefficienten för mervärde är bestämmelsen inget undantag från det generella skattesystemet. |
| --- | --- |

(42)

För det femte anges uttryckligen i kommissionens meddelande om tillämpning av statligt stöd som omfattar direkt beskattning av företag (21) (nedan kallat kommissionens meddelande) att avskrivningsregler inte är statligt stöd. Eftersom den gällande avskrivningskoefficienten på minst 20 år för finansiellt mervärde är densamma som avskrivningskoefficienten för mervärde är bestämmelsen inget undantag från det generella skattesystemet.

| (43) | Slutligen anser de 30 berörda parterna också att om åtgärden i fråga innebar en fördel skulle slutmottagarna vara målbolagets aktieägare, eftersom de skulle få det pris som betalas av det förvärvande företag som utnyttjat åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen anser de 30 berörda parterna också att om åtgärden i fråga innebar en fördel skulle slutmottagarna vara målbolagets aktieägare, eftersom de skulle få det pris som betalas av det förvärvande företag som utnyttjat åtgärden i fråga.

A.1.2   Den berörda åtgärden gynnar inte vissa företag eller viss produktion

| (44) | För det första vidhåller Spanien att artikel 12.5 är en generell åtgärd eftersom den är öppen för alla spanska företag, oberoende av verksamhet, sektor, form eller andra egenskaper. Det enda villkoret för att skattebetalaren ska kunna komma i fråga för åtgärden är att den ska ha sin skattehemvist i Spanien. Det faktum att inte alla skattebetalare utnyttjar åtgärden i fråga innebär inte att den är selektiv. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är alltså inte selektiv, vare sig rättsligt eller i praktiken, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 (22) överlämnade de spanska myndigheterna därför uppgifter hämtade ur de spanska deklarationerna för 2006 som visar att alla typer av företag (små och medelstora företag och stora företag) samt företag verksamma inom olika ekonomiska sektorer hade utnyttjat åtgärden i fråga. De spanska myndigheterna betonar också att förstainstansrätten i ett avgörande nyligen (23) angav att ett begränsat antal mottagare i sig inte är tillräckligt för att betrakta en åtgärd som selektiv, eftersom den gruppen faktiskt kan representera samtliga företag i en viss rättslig och praktisk situation. Framför allt betonar de spanska myndigheterna att åtgärden i fråga har vissa likheter med ett ärende nyligen (24) som kommissionen ansåg vara en allmän åtgärd och begär därför samma behandling. |
| --- | --- |

(44)

För det första vidhåller Spanien att artikel 12.5 är en generell åtgärd eftersom den är öppen för alla spanska företag, oberoende av verksamhet, sektor, form eller andra egenskaper. Det enda villkoret för att skattebetalaren ska kunna komma i fråga för åtgärden är att den ska ha sin skattehemvist i Spanien. Det faktum att inte alla skattebetalare utnyttjar åtgärden i fråga innebär inte att den är selektiv. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är alltså inte selektiv, vare sig rättsligt eller i praktiken, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 (22) överlämnade de spanska myndigheterna därför uppgifter hämtade ur de spanska deklarationerna för 2006 som visar att alla typer av företag (små och medelstora företag och stora företag) samt företag verksamma inom olika ekonomiska sektorer hade utnyttjat åtgärden i fråga. De spanska myndigheterna betonar också att förstainstansrätten i ett avgörande nyligen (23) angav att ett begränsat antal mottagare i sig inte är tillräckligt för att betrakta en åtgärd som selektiv, eftersom den gruppen faktiskt kan representera samtliga företag i en viss rättslig och praktisk situation. Framför allt betonar de spanska myndigheterna att åtgärden i fråga har vissa likheter med ett ärende nyligen (24) som kommissionen ansåg vara en allmän åtgärd och begär därför samma behandling.

| (45) | För det andra anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet blandade ihop begreppet selektivitet och de objektiva villkoren för åtgärden i fråga, som endast avser vissa transaktioner (dvs. aktieinnehav i ett utländskt målbolag). Kommissionen hävdar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är selektiv eftersom jämförbara investeringar i spanska bolag inte får samma behandling. Kommissionen förstår dock inte att selektivitetskriteriet inte avgörs av att mottagaren av åtgärden i fråga är en grupp av företag eller ett multinationellt företag som äger en andel av ett målbolag. Det faktum att en åtgärd endast gäller för företag som uppfyller det krav på objektivitet som anges i åtgärden i fråga innebär inte i sig att åtgärden är selektiv. Selektivitetskriteriet innebär att subjektiva restriktioner tillämpas för mottagaren av åtgärden i fråga. Det selektivitetskriterium som skapats för detta förfarande är oförenligt med kommissionens tidigare praxis och är dessutom alltför vagt och omfattande. Att driva begreppet ännu längre skulle leda till den felaktiga slutsatsen att de flesta avdragsgilla utgifter omfattas av artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(45)

För det andra anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet blandade ihop begreppet selektivitet och de objektiva villkoren för åtgärden i fråga, som endast avser vissa transaktioner (dvs. aktieinnehav i ett utländskt målbolag). Kommissionen hävdar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är selektiv eftersom jämförbara investeringar i spanska bolag inte får samma behandling. Kommissionen förstår dock inte att selektivitetskriteriet inte avgörs av att mottagaren av åtgärden i fråga är en grupp av företag eller ett multinationellt företag som äger en andel av ett målbolag. Det faktum att en åtgärd endast gäller för företag som uppfyller det krav på objektivitet som anges i åtgärden i fråga innebär inte i sig att åtgärden är selektiv. Selektivitetskriteriet innebär att subjektiva restriktioner tillämpas för mottagaren av åtgärden i fråga. Det selektivitetskriterium som skapats för detta förfarande är oförenligt med kommissionens tidigare praxis och är dessutom alltför vagt och omfattande. Att driva begreppet ännu längre skulle leda till den felaktiga slutsatsen att de flesta avdragsgilla utgifter omfattas av artikel 87.1 i fördraget.

| (46) | De spanska myndigheterna tillägger att det faktum att avskrivningen av finansiellt mervärde begränsas till det mervärde som uppstår till följd av förvärv av ett betydande aktieinnehav i ett målbolag inte är tillräckligt för att åtgärden i fråga ska förlora sin generella karaktär, eftersom detta gäller utan diskriminering för alla företag som har sin skattehemvist i Spanien, utan några andra krav. I linje med EU-domstolens rättspraxis (25) kan en åtgärd som gäller alla företag utan åtskillnad inom ett nationellt territorium alltså inte vara statligt stöd. |
| --- | --- |

(46)

De spanska myndigheterna tillägger att det faktum att avskrivningen av finansiellt mervärde begränsas till det mervärde som uppstår till följd av förvärv av ett betydande aktieinnehav i ett målbolag inte är tillräckligt för att åtgärden i fråga ska förlora sin generella karaktär, eftersom detta gäller utan diskriminering för alla företag som har sin skattehemvist i Spanien, utan några andra krav. I linje med EU-domstolens rättspraxis (25) kan en åtgärd som gäller alla företag utan åtskillnad inom ett nationellt territorium alltså inte vara statligt stöd.

| (47) | När det för det tredje gäller gränsen på 5 % innebär den inte något krav på ett minimibelopp som ska investeras, varför åtgärden i fråga inte enbart gynnar stora företag. De spanska myndigheterna anser att avsaknaden av krav på att säljaren ska betala för kapitalvinster för att åtgärden ska tillämpas inte är relevant eftersom kontrollen av intäkter som görs utomlands av en säljare som inte är skattskyldig i Spanien ligger utanför deras behörighet. Slutligen är begränsningen av åtgärdens omfattning – av skattetekniska skäl – till att gälla förvärv av aktieinnehav i målbolag förenlig med den situation som är ett resultat av tillämpningen av olika gemenskapsdirektiv. Till följd av rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (26) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande räntor och royalties) och rådets direktiv 2003/123/EG av den 22 december 2003 om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (27) (nedan kallat direktivet om moderbolag och dotterbolag) kan skattebehandlingen av till exempel utdelningar, räntor eller royalties variera beroende på om betalningen görs till ett inhemskt eller ett utländskt bolag. |
| --- | --- |

(47)

När det för det tredje gäller gränsen på 5 % innebär den inte något krav på ett minimibelopp som ska investeras, varför åtgärden i fråga inte enbart gynnar stora företag. De spanska myndigheterna anser att avsaknaden av krav på att säljaren ska betala för kapitalvinster för att åtgärden ska tillämpas inte är relevant eftersom kontrollen av intäkter som görs utomlands av en säljare som inte är skattskyldig i Spanien ligger utanför deras behörighet. Slutligen är begränsningen av åtgärdens omfattning – av skattetekniska skäl – till att gälla förvärv av aktieinnehav i målbolag förenlig med den situation som är ett resultat av tillämpningen av olika gemenskapsdirektiv. Till följd av rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (26) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande räntor och royalties) och rådets direktiv 2003/123/EG av den 22 december 2003 om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (27) (nedan kallat direktivet om moderbolag och dotterbolag) kan skattebehandlingen av till exempel utdelningar, räntor eller royalties variera beroende på om betalningen görs till ett inhemskt eller ett utländskt bolag.

| (48) | För det fjärde är införandet av åtgärden i fråga ändå motiverat genom den neutralitetsprincip som ligger till grund för all spansk skattelagstiftning. Denna princip innebär att skattebehandlingen av en investering ska vara neutral oavsett vilket instrument som används – överföring av tillgångar, rörelseförvärv eller förvärv av aktieinnehav. Avskrivningen av skatt på en investering bör därför vara identisk oavsett vilket instrument som används för att genomföra förvärvet i fråga. Det yttersta syftet med åtgärden i detta bredare perspektiv är att säkerställa den fria rörligheten för kapital genom att undvika diskriminerande skattebehandling mellan transaktioner med målbolag och rent inhemska transaktioner. Eftersom förvärv av betydande aktieinnehav i inhemska företag kan leda till ett rörelseförvärv mellan det förvärvande och det förvärvade företaget utan rättsliga eller skattemässiga hinder, kan det mervärde som skulle uppstå för beskattningsändamål till följd av rörelseförvärvet skrivas av (28). Men gränsöverskridande transaktioner kan inte leda till mervärde eftersom harmoniseringen på gemenskapsnivå inte är fullbordad eller – ännu värre – eftersom det inte finns någon harmonisering utanför gemenskapen. Enligt de spanska myndigheterna (29) innehåller det spanska skattesystemet olika skatteordningar, till exempel för förvärv av aktieinnehav i utländska bolag jämfört med förvärv i spanska bolag (omöjligt att göra fusionstransaktioner, riskövertagande osv.) för att åstadkomma den skatteneutralitet som eftersträvas både i den spanska nationella lagstiftningen och i gemenskapslagstiftningen och även för att säkerställa att det spanska skattesystemet är konsekvent och effektivt. Även om skattehinder har undanröjts genom rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (30) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande beskattning) har Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (31) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande fusioner) (32) ännu inte införlivats i nationell lagstiftning. I praktiken innebär detta att det är omöjligt att göra rörelseförvärv mellan bolag från olika medlemsstater. Syftet med åtgärden i fråga är alltså att undanröja de negativa effekterna av dessa hinder, som Spanien inte har orsakat (33). Det är alltså nödvändigt att begränsa åtgärdens räckvidd till gränsöverskridande förvärv för att upprätthålla neutralitetsprincipen. Enligt de spanska myndigheterna innebär detta att det spanska skattesystemet ger olika behandling för skattebetalare som befinner sig i olika situationer (34) och därmed garanterar att det spanska skattesystemet är neutralt i enlighet med kraven i det spanska skattesystemet i sig och i fördraget. Den 16 juni 2009 erkände de spanska myndigheterna att direktivet om gränsöverskridande fusioner visserligen hade en positiv inverkan, men att företag i EU fortfarande skulle möta flera hinder (35) för gränsöverskridande fusioner till följd av den bristande harmoniseringen av nationell lagstiftning (minoritetsägares rättigheter, kreditgivares rättigheter, varumärkesfrågor, mer övergripande regleringsaspekter, som arbetsrätt och allmänna politiska och strategiska hänsyn). |
| --- | --- |

(48)

För det fjärde är införandet av åtgärden i fråga ändå motiverat genom den neutralitetsprincip som ligger till grund för all spansk skattelagstiftning. Denna princip innebär att skattebehandlingen av en investering ska vara neutral oavsett vilket instrument som används – överföring av tillgångar, rörelseförvärv eller förvärv av aktieinnehav. Avskrivningen av skatt på en investering bör därför vara identisk oavsett vilket instrument som används för att genomföra förvärvet i fråga. Det yttersta syftet med åtgärden i detta bredare perspektiv är att säkerställa den fria rörligheten för kapital genom att undvika diskriminerande skattebehandling mellan transaktioner med målbolag och rent inhemska transaktioner. Eftersom förvärv av betydande aktieinnehav i inhemska företag kan leda till ett rörelseförvärv mellan det förvärvande och det förvärvade företaget utan rättsliga eller skattemässiga hinder, kan det mervärde som skulle uppstå för beskattningsändamål till följd av rörelseförvärvet skrivas av (28). Men gränsöverskridande transaktioner kan inte leda till mervärde eftersom harmoniseringen på gemenskapsnivå inte är fullbordad eller – ännu värre – eftersom det inte finns någon harmonisering utanför gemenskapen. Enligt de spanska myndigheterna (29) innehåller det spanska skattesystemet olika skatteordningar, till exempel för förvärv av aktieinnehav i utländska bolag jämfört med förvärv i spanska bolag (omöjligt att göra fusionstransaktioner, riskövertagande osv.) för att åstadkomma den skatteneutralitet som eftersträvas både i den spanska nationella lagstiftningen och i gemenskapslagstiftningen och även för att säkerställa att det spanska skattesystemet är konsekvent och effektivt. Även om skattehinder har undanröjts genom rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (30) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande beskattning) har Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (31) (nedan kallat direktivet om gränsöverskridande fusioner) (32) ännu inte införlivats i nationell lagstiftning. I praktiken innebär detta att det är omöjligt att göra rörelseförvärv mellan bolag från olika medlemsstater. Syftet med åtgärden i fråga är alltså att undanröja de negativa effekterna av dessa hinder, som Spanien inte har orsakat (33). Det är alltså nödvändigt att begränsa åtgärdens räckvidd till gränsöverskridande förvärv för att upprätthålla neutralitetsprincipen. Enligt de spanska myndigheterna innebär detta att det spanska skattesystemet ger olika behandling för skattebetalare som befinner sig i olika situationer (34) och därmed garanterar att det spanska skattesystemet är neutralt i enlighet med kraven i det spanska skattesystemet i sig och i fördraget. Den 16 juni 2009 erkände de spanska myndigheterna att direktivet om gränsöverskridande fusioner visserligen hade en positiv inverkan, men att företag i EU fortfarande skulle möta flera hinder (35) för gränsöverskridande fusioner till följd av den bristande harmoniseringen av nationell lagstiftning (minoritetsägares rättigheter, kreditgivares rättigheter, varumärkesfrågor, mer övergripande regleringsaspekter, som arbetsrätt och allmänna politiska och strategiska hänsyn).

| (49) | Sammanfattningsvis är åtgärden i fråga utformad för att avlägsna de skattehinder som det spanska skattesystemet medför för investeringsbeslut genom att förvärv i utländska företag bestraffas jämfört med förvärv i inhemska företag. Åtgärden i fråga garanterar lika skattebehandling för båda typerna av förvärv (direkta förvärv av tillgångar och indirekta förvärv genom köp av aktieinnehav): mervärde som uppstår till följd av båda typerna av förvärv (direkt mervärde och finansiellt mervärde) kan därmed identifieras för att främja integrationen av de olika marknaderna, tills de faktiska och rättsliga hindren för gränsöverskridande rörelseförvärv har undanröjts. De spanska myndigheterna ser på detta sätt till att skattebetalarna kan välja att investera lokalt eller gränsöverskridande utan att påverkas av dessa hinder. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen innebär alltså i princip att de rättvisa konkurrensvillkoren återupprättas genom att de negativa effekterna av hindren elimineras. |
| --- | --- |

(49)

Sammanfattningsvis är åtgärden i fråga utformad för att avlägsna de skattehinder som det spanska skattesystemet medför för investeringsbeslut genom att förvärv i utländska företag bestraffas jämfört med förvärv i inhemska företag. Åtgärden i fråga garanterar lika skattebehandling för båda typerna av förvärv (direkta förvärv av tillgångar och indirekta förvärv genom köp av aktieinnehav): mervärde som uppstår till följd av båda typerna av förvärv (direkt mervärde och finansiellt mervärde) kan därmed identifieras för att främja integrationen av de olika marknaderna, tills de faktiska och rättsliga hindren för gränsöverskridande rörelseförvärv har undanröjts. De spanska myndigheterna ser på detta sätt till att skattebetalarna kan välja att investera lokalt eller gränsöverskridande utan att påverkas av dessa hinder. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen innebär alltså i princip att de rättvisa konkurrensvillkoren återupprättas genom att de negativa effekterna av hindren elimineras.

A.1.3   Åtgärden snedvrider inte konkurrensen och påverkar inte handeln i gemenskapen

| (50) | De spanska myndigheterna hävdar att kommissionen inte med den rättsliga säkerhet som krävs har visat att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen begränsar konkurrensen eftersom i) den påstådda ”marknaden för förvärv av aktieinnehav i bolag” inte är en relevant marknad för konkurrenslagstiftningen och ii) även om så vore fallet, påverkar avskrivningen av finansiellt mervärde i sig inte de spanska företagens konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(50)

De spanska myndigheterna hävdar att kommissionen inte med den rättsliga säkerhet som krävs har visat att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen begränsar konkurrensen eftersom i) den påstådda ”marknaden för förvärv av aktieinnehav i bolag” inte är en relevant marknad för konkurrenslagstiftningen och ii) även om så vore fallet, påverkar avskrivningen av finansiellt mervärde i sig inte de spanska företagens konkurrensförmåga.

| (51) | För det första angav kommissionen att åtgärden i fråga innebar en konkurrensbegränsande fördel med hänvisning till att artikel 12.5 gör det möjligt för spanska skattebetalare att få ett bidrag för förvärv av betydande aktieinnehav i ett målbolag. Men kommissionen gjorde ingen benchmarkingundersökning av de ekonomiska omständigheterna för spanska och internationella företag. |
| --- | --- |

(51)

För det första angav kommissionen att åtgärden i fråga innebar en konkurrensbegränsande fördel med hänvisning till att artikel 12.5 gör det möjligt för spanska skattebetalare att få ett bidrag för förvärv av betydande aktieinnehav i ett målbolag. Men kommissionen gjorde ingen benchmarkingundersökning av de ekonomiska omständigheterna för spanska och internationella företag.

| (52) | För det andra kan åtgärden inte snedvrida konkurrensen eftersom den är öppen för alla spanska företag utan begränsningar. Alla företag i samma situation som en mottagare av åtgärden i fråga kan utnyttja åtgärden och minska sin skattebörda, vilket skulle upphäva alla eventuella konkurrensfördelar som åtgärden kan leda till. Dessutom ska en lägre beskattningsgrad i en medlemsstat som kan stärka lokala företags konkurrenskraft inte omfattas av några bestämmelser om statligt stöd, så länge den är allmän. |
| --- | --- |

(52)

För det andra kan åtgärden inte snedvrida konkurrensen eftersom den är öppen för alla spanska företag utan begränsningar. Alla företag i samma situation som en mottagare av åtgärden i fråga kan utnyttja åtgärden och minska sin skattebörda, vilket skulle upphäva alla eventuella konkurrensfördelar som åtgärden kan leda till. Dessutom ska en lägre beskattningsgrad i en medlemsstat som kan stärka lokala företags konkurrenskraft inte omfattas av några bestämmelser om statligt stöd, så länge den är allmän.

| (53) | Slutligen har kommissionen redan granskat många spanska gränsöverskridande transaktioner inom ramen för fusionsförordningen (36) som kunde ha omfattats av åtgärden i fråga. Ändå tog kommissionen inte upp några farhågor om eventuell snedvridning av konkurrensen i något av dessa ärenden. |
| --- | --- |

(53)

Slutligen har kommissionen redan granskat många spanska gränsöverskridande transaktioner inom ramen för fusionsförordningen (36) som kunde ha omfattats av åtgärden i fråga. Ändå tog kommissionen inte upp några farhågor om eventuell snedvridning av konkurrensen i något av dessa ärenden.

| (54) | Kommissionens påståenden ligger inte bara långt från verkligheten utan visar också på bristande kunskap om spanska företags investeringssituation. Åtgärden i fråga snedvrider inte konkurrensen och påverkar inte heller handeln inom gemenskapen i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionens påståenden ligger inte bara långt från verkligheten utan visar också på bristande kunskap om spanska företags investeringssituation. Åtgärden i fråga snedvrider inte konkurrensen och påverkar inte heller handeln inom gemenskapen i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (55) | På en icke-harmoniserad marknad får identiska transaktioner olika skattemässiga effekter beroende på var aktörerna har sitt säte, till följd av konkurrensen mellan skattesystemen. Denna situation snedvrider konkurrensen även om de nationella åtgärderna är generella. Denna snedvridning orsakas alltså inte av statligt stöd utan av brist på harmonisering. Om kommissionens resonemang fördes till sin spets skulle den behöva inleda formella undersökningsförfaranden för hundratals nationella åtgärder, vilket skulle skapa en situation med rättslig osäkerhet som skulle vara mycket skadlig för investeringar i utlandet. |
| --- | --- |

(55)

På en icke-harmoniserad marknad får identiska transaktioner olika skattemässiga effekter beroende på var aktörerna har sitt säte, till följd av konkurrensen mellan skattesystemen. Denna situation snedvrider konkurrensen även om de nationella åtgärderna är generella. Denna snedvridning orsakas alltså inte av statligt stöd utan av brist på harmonisering. Om kommissionens resonemang fördes till sin spets skulle den behöva inleda formella undersökningsförfaranden för hundratals nationella åtgärder, vilket skulle skapa en situation med rättslig osäkerhet som skulle vara mycket skadlig för investeringar i utlandet.

A.2   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (56) | Även om kommissionen anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget är den här bestämmelsen förenlig med artikel 87.3 i fördraget eftersom den bidrar till det gemensamma intresset att främja integreringen av internationella företag. |
| --- | --- |

(56)

Även om kommissionen anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget är den här bestämmelsen förenlig med artikel 87.3 i fördraget eftersom den bidrar till det gemensamma intresset att främja integreringen av internationella företag.

| (57) | Precis som anges i handlingsplanen för statligt stöd (37) kan en åtgärd anses vara förenlig med fördraget om den rättar till ett marknadsmisslyckande, uppfyller tydligt definierade mål av gemensamt intresse och inte snedvrider konkurrensen och handeln inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I det aktuella fallet består marknadsmisslyckandet i svårigheten (snarare det omöjliga) i att genomföra gränsöverskridande rörelseförvärv. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen främjar inrättandet av EU-omfattande företag genom att inhemska och gränsöverskridande förvärv får samma villkor. |
| --- | --- |

(57)

Precis som anges i handlingsplanen för statligt stöd (37) kan en åtgärd anses vara förenlig med fördraget om den rättar till ett marknadsmisslyckande, uppfyller tydligt definierade mål av gemensamt intresse och inte snedvrider konkurrensen och handeln inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I det aktuella fallet består marknadsmisslyckandet i svårigheten (snarare det omöjliga) i att genomföra gränsöverskridande rörelseförvärv. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen främjar inrättandet av EU-omfattande företag genom att inhemska och gränsöverskridande förvärv får samma villkor.

| (58) | Därför menar de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den i avsaknad av en skatteharmonisering på EU-nivå uppfyller målet att avlägsna hinder för gränsöverskridande investeringar på ett proportionerligt sätt. Åtgärden i fråga syftar till att undanröja de negativa effekterna av hinder för gränsöverskridande rörelseförvärv och att samordna skattebehandlingen av gränsöverskridande och lokala rörelseförvärv för att se till att de beslut som fattas om sådana transaktioner inte bygger på skattemässiga hänsyn utan enbart på ekonomiska sådana. |
| --- | --- |

(58)

Därför menar de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den i avsaknad av en skatteharmonisering på EU-nivå uppfyller målet att avlägsna hinder för gränsöverskridande investeringar på ett proportionerligt sätt. Åtgärden i fråga syftar till att undanröja de negativa effekterna av hinder för gränsöverskridande rörelseförvärv och att samordna skattebehandlingen av gränsöverskridande och lokala rörelseförvärv för att se till att de beslut som fattas om sådana transaktioner inte bygger på skattemässiga hänsyn utan enbart på ekonomiska sådana.

A.3   Berättigade förväntningar och rättssäkerhet

| (59) | Om kommissionen förklarar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden måste kommissionen slutligen erkänna att det finns vissa omständigheter som motiverar att det inte görs något återkrav på det påstådda statliga stöd som har betalats ut i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Mottagarna bör få rätt att slutföra avskrivningen av det finansiella mervärde som motsvarar de förvärv som har gjorts innan det slutliga beslutet offentliggörs. |
| --- | --- |

(59)

Om kommissionen förklarar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden måste kommissionen slutligen erkänna att det finns vissa omständigheter som motiverar att det inte görs något återkrav på det påstådda statliga stöd som har betalats ut i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Mottagarna bör få rätt att slutföra avskrivningen av det finansiella mervärde som motsvarar de förvärv som har gjorts innan det slutliga beslutet offentliggörs.

| (60) | För det första verkar kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet erkänna att det sannolikt finns berättigade förväntningar. Detta uttalande är därför i enlighet med förstainstansrätten rättspraxis (38) en tydlig indikation på att det finns berättigade förväntningar. Eftersom det i beslutet om att inleda ett förfarande inte sägs något om utgången av den formella undersökningen bör berättigade förväntningar erkännas för samtliga transaktioner som har ägt rum innan det slutliga beslutet offentliggörs. |
| --- | --- |

(60)

För det första verkar kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet erkänna att det sannolikt finns berättigade förväntningar. Detta uttalande är därför i enlighet med förstainstansrätten rättspraxis (38) en tydlig indikation på att det finns berättigade förväntningar. Eftersom det i beslutet om att inleda ett förfarande inte sägs något om utgången av den formella undersökningen bör berättigade förväntningar erkännas för samtliga transaktioner som har ägt rum innan det slutliga beslutet offentliggörs.

| (61) | För det andra konstaterade kommissionen i sina svar på skriftliga frågor från ledamöter av Europaparlamentet (39) att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd. Detta uttalande är ett klart ställningstagande från kommissionen som tydligt ger upphov till berättigade förväntningar hos de spanska myndigheterna och mottagarna för åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(61)

För det andra konstaterade kommissionen i sina svar på skriftliga frågor från ledamöter av Europaparlamentet (39) att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd. Detta uttalande är ett klart ställningstagande från kommissionen som tydligt ger upphov till berättigade förväntningar hos de spanska myndigheterna och mottagarna för åtgärden i fråga.

| (62) | För det tredje har kommissionen i linje med sina slutsatser i liknande ärenden (40) gett en rad indirekta belägg för att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd. Med hänsyn till dessa beslut skulle ett ansvarstagande företag inte ha kunnat förutse att kommissionen skulle inta en motsatt ståndpunkt. |
| --- | --- |

(62)

För det tredje har kommissionen i linje med sina slutsatser i liknande ärenden (40) gett en rad indirekta belägg för att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd. Med hänsyn till dessa beslut skulle ett ansvarstagande företag inte ha kunnat förutse att kommissionen skulle inta en motsatt ståndpunkt.

| (63) | Slutligen bör åtgärden i fråga fortsätta att tillämpas för samtliga transaktioner som gjorts före dagen för offentliggörandet av ett negativt beslut tills avskrivningen av det finansiella mervärdet är genomförd. Åtgärden i fråga motsvarar en rätt att dra av ett visst belopp som fastställs vid förvärvsögonblicket, där avdraget fördelas över de följande 20 åren. På grund av kommissionens ståndpunkt i liknande fall (41) är det dessutom motiverat att anta att de berättigade förväntningarna skulle kvarstå tills det slutliga beslutet offentliggörs. |
| --- | --- |

(63)

Slutligen bör åtgärden i fråga fortsätta att tillämpas för samtliga transaktioner som gjorts före dagen för offentliggörandet av ett negativt beslut tills avskrivningen av det finansiella mervärdet är genomförd. Åtgärden i fråga motsvarar en rätt att dra av ett visst belopp som fastställs vid förvärvsögonblicket, där avdraget fördelas över de följande 20 åren. På grund av kommissionens ståndpunkt i liknande fall (41) är det dessutom motiverat att anta att de berättigade förväntningarna skulle kvarstå tills det slutliga beslutet offentliggörs.

B.   Synpunkter från de två parterna

| (64) | Enligt de två parterna utgör artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen statligt stöd. De hävdar att det inte finns några legitima undantag i fråga om den berörda åtgärden och uppmanar därför kommissionen att återkräva eventuellt olagligt beviljat stöd. |
| --- | --- |

(64)

Enligt de två parterna utgör artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen statligt stöd. De hävdar att det inte finns några legitima undantag i fråga om den berörda åtgärden och uppmanar därför kommissionen att återkräva eventuellt olagligt beviljat stöd.

B.1   Den berörda åtgärden är statligt stöd

B.1.1   Den berörda åtgärden innebär en ekonomisk fördel

| (65) | Enligt de två parterna är artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen ett undantag eftersom det spanska skattesystemet, med undantag för denna bestämmelse, inte tillåter någon avskrivning av finansiellt mervärde utan enbart medger ett avdrag om det görs en nedskrivningsprövning. Fram till införandet av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen var det enligt den spanska lagstiftningen om företagsbeskattning inte tillåtet med någon avskrivning av aktieinnehav oavsett om det verkligen hade skett någon nedskrivning eller ej. De betonar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen sannolikt är unik i EU-sammanhang eftersom ingen annan medlemsstat har något liknande system för gränsöverskridande transaktioner som inte gäller förvärv av aktiemajoritet. |
| --- | --- |

(65)

Enligt de två parterna är artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen ett undantag eftersom det spanska skattesystemet, med undantag för denna bestämmelse, inte tillåter någon avskrivning av finansiellt mervärde utan enbart medger ett avdrag om det görs en nedskrivningsprövning. Fram till införandet av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen var det enligt den spanska lagstiftningen om företagsbeskattning inte tillåtet med någon avskrivning av aktieinnehav oavsett om det verkligen hade skett någon nedskrivning eller ej. De betonar att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen sannolikt är unik i EU-sammanhang eftersom ingen annan medlemsstat har något liknande system för gränsöverskridande transaktioner som inte gäller förvärv av aktiemajoritet.

| (66) | Enligt det spanska skattesystemet får mervärde endast skrivas av om det sker ett rörelseförvärv – det enda undantaget är den berörda åtgärden, som tillåter avskrivning i ett särskilt fall: om en minoritetsandel förvärvas i ett målbolag. Detta är ett avsteg från det generella skattesystemet eftersom det går att göra avskrivningar inte bara utan att det görs ett rörelseförvärv utan även i fall där köparen inte ens tar kontroll över det utländska målbolaget. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen innebär alltså en fördel för vissa spanska företag gentemot a) andra spanska företag som endast är verksamma på nationell nivå och b) andra gemenskapsaktörer som konkurrerar internationellt med spanska mottagare av åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(66)

Enligt det spanska skattesystemet får mervärde endast skrivas av om det sker ett rörelseförvärv – det enda undantaget är den berörda åtgärden, som tillåter avskrivning i ett särskilt fall: om en minoritetsandel förvärvas i ett målbolag. Detta är ett avsteg från det generella skattesystemet eftersom det går att göra avskrivningar inte bara utan att det görs ett rörelseförvärv utan även i fall där köparen inte ens tar kontroll över det utländska målbolaget. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen innebär alltså en fördel för vissa spanska företag gentemot a) andra spanska företag som endast är verksamma på nationell nivå och b) andra gemenskapsaktörer som konkurrerar internationellt med spanska mottagare av åtgärden i fråga.

| (67) | Ur ekonomisk synvinkel ger de spanska myndigheterna inte bara ett räntefritt lån som betalas tillbaka under en period av 20 år (räntefria uppskjutna skatteinbetalningar) utan överlåter dessutom i praktiken på låntagaren att bestämma återbetalningsdatum för det räntefria lånet – om det över huvud taget betalas tillbaka. Om investeraren inte överför det betydande aktieinnehavet blir effekten den samma som om de spanska myndigheterna avskriver skulden. I så fall förvandlas åtgärden till en permanent skattebefrielse. |
| --- | --- |

(67)

Ur ekonomisk synvinkel ger de spanska myndigheterna inte bara ett räntefritt lån som betalas tillbaka under en period av 20 år (räntefria uppskjutna skatteinbetalningar) utan överlåter dessutom i praktiken på låntagaren att bestämma återbetalningsdatum för det räntefria lånet – om det över huvud taget betalas tillbaka. Om investeraren inte överför det betydande aktieinnehavet blir effekten den samma som om de spanska myndigheterna avskriver skulden. I så fall förvandlas åtgärden till en permanent skattebefrielse.

| (68) | En av de två parterna uppskattar att spanska förvärvare i t.ex. banksektorn tack vare åtgärden i fråga kan betala ungefär 7 % mer än de annars skulle ha kunnat göra. Parten erkänner dock att eftersom anbudspriset är en kombination av flera olika element är den berörda åtgärden inte den enda faktorn, även om den sannolikt är en av de mest avgörande för aggressiviteten hos spanska budgivare som drar fördel av åtgärden i fråga. Den här parten anser också att åtgärden innebär en definitiv fördel för spanska budgivare i internationella aktioner. |
| --- | --- |

(68)

En av de två parterna uppskattar att spanska förvärvare i t.ex. banksektorn tack vare åtgärden i fråga kan betala ungefär 7 % mer än de annars skulle ha kunnat göra. Parten erkänner dock att eftersom anbudspriset är en kombination av flera olika element är den berörda åtgärden inte den enda faktorn, även om den sannolikt är en av de mest avgörande för aggressiviteten hos spanska budgivare som drar fördel av åtgärden i fråga. Den här parten anser också att åtgärden innebär en definitiv fördel för spanska budgivare i internationella aktioner.

B.1.2   Åtgärden i fråga gynnar vissa företag eller produktion av vissa varor

| (69) | Det finns en tydlig parallell mellan det aktuella ärendet och de omständigheter som ledde fram till domstolens dom av den 15 juli 2004 (42). Trots de spanska myndigheternas argument om att åtgärden i fråga inte är selektiv eftersom artikel 37 i företagsbeskattningslagen gäller för alla spanska företag som investerar internationellt konstaterade domstolen att åtgärden var statligt stöd eftersom den var begränsad till en kategori av företag, nämligen företag som gör vissa internationella investeringar. Samma resonemang kan tillämpas på artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Selektiviteten i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen ligger alltså i att enbart företag som förvärvar aktieinnehav i utländska företag är berättigade till stöd enligt denna bestämmelse. |
| --- | --- |

(69)

Det finns en tydlig parallell mellan det aktuella ärendet och de omständigheter som ledde fram till domstolens dom av den 15 juli 2004 (42). Trots de spanska myndigheternas argument om att åtgärden i fråga inte är selektiv eftersom artikel 37 i företagsbeskattningslagen gäller för alla spanska företag som investerar internationellt konstaterade domstolen att åtgärden var statligt stöd eftersom den var begränsad till en kategori av företag, nämligen företag som gör vissa internationella investeringar. Samma resonemang kan tillämpas på artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Selektiviteten i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen ligger alltså i att enbart företag som förvärvar aktieinnehav i utländska företag är berättigade till stöd enligt denna bestämmelse.

| (70) | Dessutom är det endast företag med en viss storlek och finansiell styrka samt med multinationell verksamhet som kan utnyttja artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Även om företagets balansräkning visar redovisningsvärdet av tillgångar är det osannolikt att den också avspeglar det underförstådda marknadsvärdet på tillgångar. I praktiken är det därför endast aktörer med ett kontrollerande intresse i målbolaget som har tillräcklig tillgång till ett företags dokumentation för att fastställa det underförstådda marknadsvärdet av bolagets tillgångar. Gränsen på 5 % gynnar alltså företag med multinationell verksamhet. |
| --- | --- |

(70)

Dessutom är det endast företag med en viss storlek och finansiell styrka samt med multinationell verksamhet som kan utnyttja artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Även om företagets balansräkning visar redovisningsvärdet av tillgångar är det osannolikt att den också avspeglar det underförstådda marknadsvärdet på tillgångar. I praktiken är det därför endast aktörer med ett kontrollerande intresse i målbolaget som har tillräcklig tillgång till ett företags dokumentation för att fastställa det underförstådda marknadsvärdet av bolagets tillgångar. Gränsen på 5 % gynnar alltså företag med multinationell verksamhet.

| (71) | Dessutom är det bara spanska aktörer med befintlig verksamhet i Spanien som har ett spanskt beskattningsunderlag och som kan utnyttja avdraget. Därför är det enbart företag som är hemmahörande i Spanien och har ett betydande spanskt beskattningsunderlag som kan utnyttja det, eftersom den potentiella fördelen är knuten till storleken på den spanska verksamheten, snarare än till förvärvets storlek. Även om artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är utformad för att gälla samtliga aktörer som är etablerade i Spanien är det i praktiken endast ett begränsat och identifierbart antal företag med spanskt beskattningsunderlag som kan göra utländska förvärv under det aktuella beskattningsåret och ha ett större beskattningsunderlag mot vilket avdraget för finansiellt mervärde kan göras och som kan dra fördel av tillämpningen av åtgärden på årlig basis. Detta innebär att åtgärden i fråga medför olika skattebehandling även av spanska aktörer i samma situation som gör förvärv utomlands. |
| --- | --- |

(71)

Dessutom är det bara spanska aktörer med befintlig verksamhet i Spanien som har ett spanskt beskattningsunderlag och som kan utnyttja avdraget. Därför är det enbart företag som är hemmahörande i Spanien och har ett betydande spanskt beskattningsunderlag som kan utnyttja det, eftersom den potentiella fördelen är knuten till storleken på den spanska verksamheten, snarare än till förvärvets storlek. Även om artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är utformad för att gälla samtliga aktörer som är etablerade i Spanien är det i praktiken endast ett begränsat och identifierbart antal företag med spanskt beskattningsunderlag som kan göra utländska förvärv under det aktuella beskattningsåret och ha ett större beskattningsunderlag mot vilket avdraget för finansiellt mervärde kan göras och som kan dra fördel av tillämpningen av åtgärden på årlig basis. Detta innebär att åtgärden i fråga medför olika skattebehandling även av spanska aktörer i samma situation som gör förvärv utomlands.

| (72) | De två parterna anser att de inte har kunnat identifiera något mål eller övergripande kriterium eller villkor som motiverar åtgärden i fråga. Tvärtom anser de att det grundläggande syftet med åtgärden är att ge vissa spanska aktörer fördelar. Om åtgärden i fråga är inbyggd i det spanska skattesystemet borde dessutom förvärv av utländska aktieinnehav som gjorts före den dagen också omfattas av åtgärden, vilket inte är fallet eftersom skattelättnaden endast beviljas för aktieinnehav som förvärvats efter den 1 januari 2002. |
| --- | --- |

(72)

De två parterna anser att de inte har kunnat identifiera något mål eller övergripande kriterium eller villkor som motiverar åtgärden i fråga. Tvärtom anser de att det grundläggande syftet med åtgärden är att ge vissa spanska aktörer fördelar. Om åtgärden i fråga är inbyggd i det spanska skattesystemet borde dessutom förvärv av utländska aktieinnehav som gjorts före den dagen också omfattas av åtgärden, vilket inte är fallet eftersom skattelättnaden endast beviljas för aktieinnehav som förvärvats efter den 1 januari 2002.

| (73) | Därför och med hänsyn till kommissionens politik (43) måste åtgärden betraktas som selektiv. |
| --- | --- |

(73)

Därför och med hänsyn till kommissionens politik (43) måste åtgärden betraktas som selektiv.

B.1.3   Åtgärden snedvrider konkurrensen och påverkar handeln i gemenskapen

| (74) | Åtgärden är uppenbart diskriminerande eftersom den ger spanska aktörer en tydlig skattemässig och monetär fördel som utländska aktörer inte får. Vid auktioner eller andra konkurrensutsatta förfaranden för att förvärva ett företag gör en sådan fördel stor skillnad. |
| --- | --- |

(74)

Åtgärden är uppenbart diskriminerande eftersom den ger spanska aktörer en tydlig skattemässig och monetär fördel som utländska aktörer inte får. Vid auktioner eller andra konkurrensutsatta förfaranden för att förvärva ett företag gör en sådan fördel stor skillnad.

| (75) | I uppköpserbjudanden förutsätts vanligen att en premie betalas utöver aktiepriset för målbolaget, vilket så gott som alltid ger upphov till finansiellt mervärde. Vid flera tillfällen har finanspressen rapporterat om stora förvärv av spanska företag och motsvarande skattefördelar till följd av de spanska beskattningsreglerna för avskrivning av finansiellt mervärde. För ett av dessa förvärv, som gjordes av en investeringsbank, beräknades skattefördelen till följd av artikel 12.5 TRIS uppgå till 1,7 miljarder euro, eller 6,5 % av anbudspriset. Av en annan rapport framgår att den spanska köparen kunde bjuda ungefär 15 % mer än andra, icke-spanska konkurrenter. |
| --- | --- |

(75)

I uppköpserbjudanden förutsätts vanligen att en premie betalas utöver aktiepriset för målbolaget, vilket så gott som alltid ger upphov till finansiellt mervärde. Vid flera tillfällen har finanspressen rapporterat om stora förvärv av spanska företag och motsvarande skattefördelar till följd av de spanska beskattningsreglerna för avskrivning av finansiellt mervärde. För ett av dessa förvärv, som gjordes av en investeringsbank, beräknades skattefördelen till följd av artikel 12.5 TRIS uppgå till 1,7 miljarder euro, eller 6,5 % av anbudspriset. Av en annan rapport framgår att den spanska köparen kunde bjuda ungefär 15 % mer än andra, icke-spanska konkurrenter.

| (76) | Dessutom förefaller åtgärden gynna vissa exportverksamheter (exportstöd till förvärv av aktieinnehav i utlandet) i spanska företag, vilket strider mot kommissionens etablerade praxis (44) på detta område. |
| --- | --- |

(76)

Dessutom förefaller åtgärden gynna vissa exportverksamheter (exportstöd till förvärv av aktieinnehav i utlandet) i spanska företag, vilket strider mot kommissionens etablerade praxis (44) på detta område.

B.1.4   Den berörda åtgärden påverkar statliga medel

| (77) | Den berörda åtgärden gynnar företag som uppfyller vissa krav och gör det möjligt för dem att minska sitt beskattningsunderlag och därmed minska storleken på den skatt som de normalt skulle ha betalat under ett visst år om denna bestämmelse inte fanns. Därför får mottagaren en fördel vars kostnader täcks direkt av den berörda medlemsstatens budget. |
| --- | --- |

(77)

Den berörda åtgärden gynnar företag som uppfyller vissa krav och gör det möjligt för dem att minska sitt beskattningsunderlag och därmed minska storleken på den skatt som de normalt skulle ha betalat under ett visst år om denna bestämmelse inte fanns. Därför får mottagaren en fördel vars kostnader täcks direkt av den berörda medlemsstatens budget.

V.   SPANIENS SVAR PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART

| (78) | De spanska myndigheterna påpekar att den stora majoriteten av de tredje parternas synpunkter stöder deras inställning. Endast två parter anser att åtgärden i fråga är statligt stöd, medan alla de andra anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Annars skulle färre ekonomiska aktörer ha inkommit med synpunkter. Dessutom visar de berörda tredje parternas många olika verksamhetsområden och varierande storlek att åtgärden i fråga är av allmän karaktär. |
| --- | --- |

(78)

De spanska myndigheterna påpekar att den stora majoriteten av de tredje parternas synpunkter stöder deras inställning. Endast två parter anser att åtgärden i fråga är statligt stöd, medan alla de andra anser att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Annars skulle färre ekonomiska aktörer ha inkommit med synpunkter. Dessutom visar de berörda tredje parternas många olika verksamhetsområden och varierande storlek att åtgärden i fråga är av allmän karaktär.

| (79) | När det gäller åtgärdens exceptionella karaktär avvisar de spanska myndigheterna detta påstående genom att påminna om att avskrivning för mervärde och för finansiellt mervärde uppvisar gemensamma egenskaper enligt de spanska redovisningsreglerna (45). Avdraget för avskrivning av mervärde är dessutom en generell regel i det spanska systemet för företagsbeskattning i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 11.4 och 89.3 i företagsbeskattningslagen. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen följer samma logik. Det är felaktigt att framställa artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen som den generella regeln för avskrivning av finansiellt mervärde eftersom det i den artikeln hänvisas till avdrag för aktieinnehav i icke börsnoterade enheter. Den bestämmelsen är knuten till nedskrivning av det teoretiska redovisningsvärdet och inte till finansiellt mervärde. Artiklarna 12.3 och 12.5 i företagsbeskattningslagen innehåller två kompletterande generella bestämmelser: den första avser avdrag för förluster som genererats av målföretaget, medan den andra avser avdrag för nedskrivning av finansiellt mervärde. Slutligen är det faktum att ingen annan medlemsstat har någon liknande åtgärd inte relevant eftersom skattesystemen inte är harmoniserade inom EU. |
| --- | --- |

(79)

När det gäller åtgärdens exceptionella karaktär avvisar de spanska myndigheterna detta påstående genom att påminna om att avskrivning för mervärde och för finansiellt mervärde uppvisar gemensamma egenskaper enligt de spanska redovisningsreglerna (45). Avdraget för avskrivning av mervärde är dessutom en generell regel i det spanska systemet för företagsbeskattning i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 11.4 och 89.3 i företagsbeskattningslagen. Artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen följer samma logik. Det är felaktigt att framställa artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen som den generella regeln för avskrivning av finansiellt mervärde eftersom det i den artikeln hänvisas till avdrag för aktieinnehav i icke börsnoterade enheter. Den bestämmelsen är knuten till nedskrivning av det teoretiska redovisningsvärdet och inte till finansiellt mervärde. Artiklarna 12.3 och 12.5 i företagsbeskattningslagen innehåller två kompletterande generella bestämmelser: den första avser avdrag för förluster som genererats av målföretaget, medan den andra avser avdrag för nedskrivning av finansiellt mervärde. Slutligen är det faktum att ingen annan medlemsstat har någon liknande åtgärd inte relevant eftersom skattesystemen inte är harmoniserade inom EU.

| (80) | När det gäller den berörda åtgärdens selektivitet är de paralleller som dras med domstolens dom av den 15 juli 2004 (46) felaktiga eftersom kommissionen i det fallet tydligt hade definierat stödmottagarens profil, vilket inte var möjligt att göra i det här fallet. Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen krävs det ingen koppling mellan ett förvärv av aktieinnehav och export av varor och tjänster. Den berörda åtgärden leder alltså inte till att exporten av spanska varor och tjänster ökar. Det faktum att denna icke-selektiva åtgärd inte är tillgänglig för inhemska transaktioner påverkar inte dess generella karaktär. Det yttersta syftet med den berörda åtgärden är i själva verket det samma som syftet med direktivet om gränsöverskridande beskattning, det vill säga att se till att investeringsbeslut bygger på ekonomiska, inte skattemässiga överväganden. Eftersom det går att göra inhemska men inte gränsöverskridande rörelseförvärv är det alltså inte bara rättsligt motiverat att behandla inhemska och gränsöverskridande transaktioner olika, utan faktiskt nödvändigt för att garantera neutraliteten i skattesystemet. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller den berörda åtgärdens selektivitet är de paralleller som dras med domstolens dom av den 15 juli 2004 (46) felaktiga eftersom kommissionen i det fallet tydligt hade definierat stödmottagarens profil, vilket inte var möjligt att göra i det här fallet. Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen krävs det ingen koppling mellan ett förvärv av aktieinnehav och export av varor och tjänster. Den berörda åtgärden leder alltså inte till att exporten av spanska varor och tjänster ökar. Det faktum att denna icke-selektiva åtgärd inte är tillgänglig för inhemska transaktioner påverkar inte dess generella karaktär. Det yttersta syftet med den berörda åtgärden är i själva verket det samma som syftet med direktivet om gränsöverskridande beskattning, det vill säga att se till att investeringsbeslut bygger på ekonomiska, inte skattemässiga överväganden. Eftersom det går att göra inhemska men inte gränsöverskridande rörelseförvärv är det alltså inte bara rättsligt motiverat att behandla inhemska och gränsöverskridande transaktioner olika, utan faktiskt nödvändigt för att garantera neutraliteten i skattesystemet.

| (81) | När det gäller den påstådda snedvridande verkan av åtgärden i fråga påpekar de spanska myndigheterna att alla skattelättnader som minskar ett företags driftskostnader stärker det företagets konkurrenskraft. Men detta konstaterande är inte relevant, eftersom den berörda åtgärden är generell. De olika skattesatser som tillämpas i medlemsstaterna och som påverkar konkurrenskraften hos deras företag omfattas inte av bestämmelserna för statligt stöd. Dessutom har det inte visats att åtgärden i fråga påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Avskrivningen av finansiellt mervärde måste inte heller leda till att högre priser erbjuds av konkurrenter. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller den påstådda snedvridande verkan av åtgärden i fråga påpekar de spanska myndigheterna att alla skattelättnader som minskar ett företags driftskostnader stärker det företagets konkurrenskraft. Men detta konstaterande är inte relevant, eftersom den berörda åtgärden är generell. De olika skattesatser som tillämpas i medlemsstaterna och som påverkar konkurrenskraften hos deras företag omfattas inte av bestämmelserna för statligt stöd. Dessutom har det inte visats att åtgärden i fråga påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Avskrivningen av finansiellt mervärde måste inte heller leda till att högre priser erbjuds av konkurrenter.

| (82) | När det gäller den ifrågasatta åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden anser de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är lämplig och proportionerlig för att rätta till ett marknadsmisslyckande genom att inrätta ett neutralt skattesystem för inhemska och gränsöverskridande transaktioner som bidrar till utvecklingen av EU-omfattande företag. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller den ifrågasatta åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden anser de spanska myndigheterna att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är lämplig och proportionerlig för att rätta till ett marknadsmisslyckande genom att inrätta ett neutralt skattesystem för inhemska och gränsöverskridande transaktioner som bidrar till utvecklingen av EU-omfattande företag.

VI.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (83) | För att avgöra om en åtgärd är statligt stöd måste kommissionen bedöma huruvida åtgärden uppfyller villkoren i artikel 87.1 i fördraget. Där anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Kommissionen kommer i det följande att bedöma om den berörda åtgärden är statligt stöd mot bakgrund av denna bestämmelse. |
| --- | --- |

(83)

För att avgöra om en åtgärd är statligt stöd måste kommissionen bedöma huruvida åtgärden uppfyller villkoren i artikel 87.1 i fördraget. Där anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Kommissionen kommer i det följande att bedöma om den berörda åtgärden är statligt stöd mot bakgrund av denna bestämmelse.

A.   Selektivitet och fördelar som är inbyggda i åtgärden

| (84) | För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd vara riktad eller selektiv i den bemärkelsen att den endast gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor. |
| --- | --- |

(84)

För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd vara riktad eller selektiv i den bemärkelsen att den endast gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor.

| (85) | I kommissionens meddelande (47) anges att det ”som alltså är mest relevant vid tillämpningen av artikel 92.1 [numera artikel 87.1] på en skatteåtgärd är att det genom denna åtgärd införs ett undantag från tillämpningen av skattesystemet till förmån för vissa företag i medlemsstaten. Det är alltså nödvändigt att först fastställa vilken generell ordning som är tillämplig. Därefter måste det undersökas om undantag från eller avvikelser inom denna ordning är motiverade ’av skattesystemets art eller funktion’, dvs. om de är en direkt följd av grundprinciperna i eller riktlinjerna för skattesystemet i den berörda medlemsstaten.” |
| --- | --- |

(85)

I kommissionens meddelande (47) anges att det ”som alltså är mest relevant vid tillämpningen av artikel 92.1 [numera artikel 87.1] på en skatteåtgärd är att det genom denna åtgärd införs ett undantag från tillämpningen av skattesystemet till förmån för vissa företag i medlemsstaten. Det är alltså nödvändigt att först fastställa vilken generell ordning som är tillämplig. Därefter måste det undersökas om undantag från eller avvikelser inom denna ordning är motiverade ’av skattesystemets art eller funktion’, dvs. om de är en direkt följd av grundprinciperna i eller riktlinjerna för skattesystemet i den berörda medlemsstaten.”

| (86) | I domstolens rättspraxis (48) anges följande: ”Vad beträffar bedömningen av kravet på selektivitet, som ingår i begreppet statligt stöd, följer det av fast rättspraxis att artikel 87.1 EG innebär att det skall fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ’vissa företag eller viss produktion’ i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen” (49). |
| --- | --- |

(86)

I domstolens rättspraxis (48) anges följande: ”Vad beträffar bedömningen av kravet på selektivitet, som ingår i begreppet statligt stöd, följer det av fast rättspraxis att artikel 87.1 EG innebär att det skall fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ’vissa företag eller viss produktion’ i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen” (49).

| (87) | Domstolen har också vid ett flertal tillfällen framhållit att det i artikel 87.1 i fördraget inte görs någon åtskillnad mellan orsakerna till och målen för statligt stöd, utan att det definieras i förhållande till sina effekter (50). Artikel 87.1 i fördraget omfattar framför allt skatteåtgärder som inte utgör en anpassning av det generella systemet till särskilda egenskaper hos vissa företag utan har utformats för att förbättra deras konkurrenskraft (51). |
| --- | --- |

(87)

Domstolen har också vid ett flertal tillfällen framhållit att det i artikel 87.1 i fördraget inte görs någon åtskillnad mellan orsakerna till och målen för statligt stöd, utan att det definieras i förhållande till sina effekter (50). Artikel 87.1 i fördraget omfattar framför allt skatteåtgärder som inte utgör en anpassning av det generella systemet till särskilda egenskaper hos vissa företag utan har utformats för att förbättra deras konkurrenskraft (51).

| (88) | Begreppet statligt stöd är dock inte tillämpligt på statliga åtgärder som gör åtskillnad mellan företag där åtskillnaden beror på egenskaperna eller den övergripande strukturen hos det system som de ingår i. I kommissionens meddelande anges följande (52): ”Vissa villkor kan slutligen motiveras av objektiva skillnader mellan skattebetalarna.” |
| --- | --- |

(88)

Begreppet statligt stöd är dock inte tillämpligt på statliga åtgärder som gör åtskillnad mellan företag där åtskillnaden beror på egenskaperna eller den övergripande strukturen hos det system som de ingår i. I kommissionens meddelande anges följande (52): ”Vissa villkor kan slutligen motiveras av objektiva skillnader mellan skattebetalarna.”

| (89) | Som förklaras mer ingående i det följande avsnittet anser kommissionen att den berörda åtgärden är selektiv eftersom den endast gynnar vissa grupper av företag som gör vissa investeringar utomlands och att denna riktade egenskap inte motiveras av ordningens karaktär, oavsett om referenssystemet definieras som bestämmelserna om skattebehandling av finansiellt mervärde enligt det spanska skattesystemet (se skäl 92–114) eller som skattebehandling av mervärde som uppstår ur ett ekonomiskt intresse i ett företag som är hemmahörande i ett annat land än Spanien (se skäl 115–119). Kommissionen anser att den berörda åtgärden bör bedömas mot bakgrund av de generella bestämmelserna i systemet för företagsbeskattning så som de tillämpas i situationer där uppkomsten av mervärde leder till en skatteförmån (se skäl 35–55), framför allt för att kommissionen anser att de situationer där finansiellt mervärde kan skrivas av inte täcker hela den kategori av skattebetalare som befinner sig i en liknande faktisk och rättslig situation. |
| --- | --- |

(89)

Som förklaras mer ingående i det följande avsnittet anser kommissionen att den berörda åtgärden är selektiv eftersom den endast gynnar vissa grupper av företag som gör vissa investeringar utomlands och att denna riktade egenskap inte motiveras av ordningens karaktär, oavsett om referenssystemet definieras som bestämmelserna om skattebehandling av finansiellt mervärde enligt det spanska skattesystemet (se skäl 92–114) eller som skattebehandling av mervärde som uppstår ur ett ekonomiskt intresse i ett företag som är hemmahörande i ett annat land än Spanien (se skäl 115–119). Kommissionen anser att den berörda åtgärden bör bedömas mot bakgrund av de generella bestämmelserna i systemet för företagsbeskattning så som de tillämpas i situationer där uppkomsten av mervärde leder till en skatteförmån (se skäl 35–55), framför allt för att kommissionen anser att de situationer där finansiellt mervärde kan skrivas av inte täcker hela den kategori av skattebetalare som befinner sig i en liknande faktisk och rättslig situation.

| (90) | Dessutom konstaterar kommissionen att även om ett alternativt referenssystem valdes med inspiration av de spanska myndigheternas förslag (se skäl 56–58) skulle den berörda åtgärden ändå utgöra statligt stöd, främst på grund av de olika faktiska och rättsliga villkor som ställs för att de olika scenarierna ska omfattas av bestämmelserna om mervärde som uppstår till följd av ett ekonomiskt intresse som förvärvats i ett företag som är hemmahörande i ett annat land än Spanien. |
| --- | --- |

(90)

Dessutom konstaterar kommissionen att även om ett alternativt referenssystem valdes med inspiration av de spanska myndigheternas förslag (se skäl 56–58) skulle den berörda åtgärden ändå utgöra statligt stöd, främst på grund av de olika faktiska och rättsliga villkor som ställs för att de olika scenarierna ska omfattas av bestämmelserna om mervärde som uppstår till följd av ett ekonomiskt intresse som förvärvats i ett företag som är hemmahörande i ett annat land än Spanien.

| (91) | Enligt detta alternativa scenario är den berörda åtgärden alltför vag och godtycklig eftersom det inte anges några villkor, t.ex. förekomsten av vissa, rättsligt avgränsade situationer som kan motivera en annan skattebehandling. Det slutar alltså med att åtgärden gynnar situationer som inte har visats vara tillräckligt annorlunda för att motivera ett selektivt undantag från generella mervärdesbestämmelser. Därför anser kommissionen att åtgärden i fråga är en skattelättnad för särskilda typer av kostnader och täcker en bred kategori av transaktioner på ett diskriminerande sätt som inte kan motiveras av objektiva skillnader mellan skattebetalare och därför leder till en snedvriden konkurrens (53). |
| --- | --- |

(91)

Enligt detta alternativa scenario är den berörda åtgärden alltför vag och godtycklig eftersom det inte anges några villkor, t.ex. förekomsten av vissa, rättsligt avgränsade situationer som kan motivera en annan skattebehandling. Det slutar alltså med att åtgärden gynnar situationer som inte har visats vara tillräckligt annorlunda för att motivera ett selektivt undantag från generella mervärdesbestämmelser. Därför anser kommissionen att åtgärden i fråga är en skattelättnad för särskilda typer av kostnader och täcker en bred kategori av transaktioner på ett diskriminerande sätt som inte kan motiveras av objektiva skillnader mellan skattebetalare och därför leder till en snedvriden konkurrens (53).

A.1   Skattebehandling av finansiellt mervärde enligt det spanska skattesystemet i fråga om förvärv inom gemenskapen

A.1.1   Referenssystem

| (92) | I sitt beslut om att inleda ett förfarande ansåg kommissionen att det lämpliga referenssystemet är det spanska systemet för företagsbeskattning, särskilt det spanska skattesystemets bestämmelser om skattebehandling av finansiellt mervärde. Denna metod är förenlig med kommissionens tidigare praxis och rättspraxis i EU-domstolarna, där det vanliga systemet för företagsbeskattning betraktas som referenssystemet (54). De spanska myndigheterna betonar i sina synpunkter att begränsningarna för gränsöverskridande rörelseförvärv innebär att skattebetalare som förvärvar aktieinnehav i inhemska företag befinner sig i en annan rättslig och faktisk situation än de skattebetalare som förvärvar aktieinnehav i utländska företag. Enligt de spanska myndigheterna beror detta på att det finns hinder som innebär att spanska investerare efter förvärv av aktieinnehav inte kan göra gränsöverskridande rörelseförvärv, på samma sätt som rörelseförvärv kan göras på det nationella planet. |
| --- | --- |

(92)

I sitt beslut om att inleda ett förfarande ansåg kommissionen att det lämpliga referenssystemet är det spanska systemet för företagsbeskattning, särskilt det spanska skattesystemets bestämmelser om skattebehandling av finansiellt mervärde. Denna metod är förenlig med kommissionens tidigare praxis och rättspraxis i EU-domstolarna, där det vanliga systemet för företagsbeskattning betraktas som referenssystemet (54). De spanska myndigheterna betonar i sina synpunkter att begränsningarna för gränsöverskridande rörelseförvärv innebär att skattebetalare som förvärvar aktieinnehav i inhemska företag befinner sig i en annan rättslig och faktisk situation än de skattebetalare som förvärvar aktieinnehav i utländska företag. Enligt de spanska myndigheterna beror detta på att det finns hinder som innebär att spanska investerare efter förvärv av aktieinnehav inte kan göra gränsöverskridande rörelseförvärv, på samma sätt som rörelseförvärv kan göras på det nationella planet.

| (93) | När det för det första gäller förekomsten av dessa påstådda hinder bör det betonas att de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte lämnade några detaljerade uppgifter om förekomsten av sådana hinder utan begränsade sig, även i sina sista inlämnade synpunkter, till generella och icke underbyggda påståenden där de lyfte fram allmänna företeelser som t.ex. skillnader på grund av att direktivet om bolagslagstiftning inte har genomförts, skillnader i fråga om minoritetsägares rättigheter, kreditgivares rättigheter, arbetslagstiftning, nationella varumärken och allmänna politiska och kommersiella överväganden. Om det gick att ta hänsyn till den här typen av icke underbyggda och generella faktorer för att avgöra räckvidden för artikel 87.1 i fördraget skulle begreppet stöd riskera att bli mer eller mindre godtyckligt. Inte heller utvecklas eller motiveras dessa subjektiva påståenden. Dessutom citerar de spanska myndigheterna kommissionens meddelande om genomförandet av direktivet om uppköpserbjudanden (55) men förklarar inte kopplingen mellan hindren för uppköp och de påstådda hindren för gränsöverskridande rörelseförvärv. |
| --- | --- |

(93)

När det för det första gäller förekomsten av dessa påstådda hinder bör det betonas att de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte lämnade några detaljerade uppgifter om förekomsten av sådana hinder utan begränsade sig, även i sina sista inlämnade synpunkter, till generella och icke underbyggda påståenden där de lyfte fram allmänna företeelser som t.ex. skillnader på grund av att direktivet om bolagslagstiftning inte har genomförts, skillnader i fråga om minoritetsägares rättigheter, kreditgivares rättigheter, arbetslagstiftning, nationella varumärken och allmänna politiska och kommersiella överväganden. Om det gick att ta hänsyn till den här typen av icke underbyggda och generella faktorer för att avgöra räckvidden för artikel 87.1 i fördraget skulle begreppet stöd riskera att bli mer eller mindre godtyckligt. Inte heller utvecklas eller motiveras dessa subjektiva påståenden. Dessutom citerar de spanska myndigheterna kommissionens meddelande om genomförandet av direktivet om uppköpserbjudanden (55) men förklarar inte kopplingen mellan hindren för uppköp och de påstådda hindren för gränsöverskridande rörelseförvärv.

| (94) | När det för det andra gäller dessa påstådda hinders egenskaper identifierade de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte uttryckligen något skattemässigt hinder på den gemensamma marknaden. Skattehindren för gränsöverskridande rörelseförvärv har varit undanröjda sedan den 1 januari 1992, då medlemsstaterna skulle genomföra direktivet om gränsöverskridande beskattning. Skattebehandlingen av rörelseförvärv, oavsett om de är inhemska eller gränsöverskridande, betraktas därför som harmoniserad. När det gäller andra hinder än skattemässiga sådana, särskilt hinder inom företagslagstiftningen som kan hänföras till målbolagets hemland, anser kommissionen att hindren för rörelseförvärv är avlägsnade från den gemensamma marknaden sedan den 8 oktober 2004, den dag då rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (56) antogs tillsammans med rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (57), eller senast sedan från dagen för införlivandet (58) av direktivet om gränsöverskridande fusioner. Behandlingen av rörelseförvärv i bolagslagstiftningen ska alltså åtminstone sedan den 15 december 2007 vara den samma för inhemska och gränsöverskridande transaktioner. I ingressen till Spaniens akt nr 3/2009 av den 3 april 2009 om strukturförändringar i företag, (59) som införlivar direktivet om bolagslagstiftning bekräftas denna analys, eftersom det där står att ”... spansk praxis har redan behandlat gränsöverskridande fusioner mellan företag som omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater...”. Kommissionen har inte fått någon information från de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna om något annat bekräftat hinder som kan motivera en annan rättslig behandling, som åtgärden i fråga. De spanska myndigheterna överlämnade visserligen en förteckning över svårigheter (60) i samband med begränsningar för gränsöverskridande förvärv den 16 juni 2009, men detta dokument innehöll inte några underbyggda uppgifter eller relevanta faktiska omständigheter som motiverar de diskriminerande aspekterna av åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(94)

När det för det andra gäller dessa påstådda hinders egenskaper identifierade de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte uttryckligen något skattemässigt hinder på den gemensamma marknaden. Skattehindren för gränsöverskridande rörelseförvärv har varit undanröjda sedan den 1 januari 1992, då medlemsstaterna skulle genomföra direktivet om gränsöverskridande beskattning. Skattebehandlingen av rörelseförvärv, oavsett om de är inhemska eller gränsöverskridande, betraktas därför som harmoniserad. När det gäller andra hinder än skattemässiga sådana, särskilt hinder inom företagslagstiftningen som kan hänföras till målbolagets hemland, anser kommissionen att hindren för rörelseförvärv är avlägsnade från den gemensamma marknaden sedan den 8 oktober 2004, den dag då rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (56) antogs tillsammans med rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (57), eller senast sedan från dagen för införlivandet (58) av direktivet om gränsöverskridande fusioner. Behandlingen av rörelseförvärv i bolagslagstiftningen ska alltså åtminstone sedan den 15 december 2007 vara den samma för inhemska och gränsöverskridande transaktioner. I ingressen till Spaniens akt nr 3/2009 av den 3 april 2009 om strukturförändringar i företag, (59) som införlivar direktivet om bolagslagstiftning bekräftas denna analys, eftersom det där står att ”... spansk praxis har redan behandlat gränsöverskridande fusioner mellan företag som omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater...”. Kommissionen har inte fått någon information från de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna om något annat bekräftat hinder som kan motivera en annan rättslig behandling, som åtgärden i fråga. De spanska myndigheterna överlämnade visserligen en förteckning över svårigheter (60) i samband med begränsningar för gränsöverskridande förvärv den 16 juni 2009, men detta dokument innehöll inte några underbyggda uppgifter eller relevanta faktiska omständigheter som motiverar de diskriminerande aspekterna av åtgärden i fråga.

| (95) | För det tredje konstaterar kommissionen att om medlemsstater inte behandlar gränsöverskridande rörelseförvärv på liknande villkor som inhemska rörelseförvärv kan detta enligt domstolens rättspraxis (61) strida mot de skyldigheter som följer av fördraget. Om en nationell lagstiftning innebär en särbehandling av företag beroende på om fusionen är inhemsk eller gränsöverskridande begränsar detta sannolikt utövandet av den etableringsfrihet som införs genom fördraget: ”En sådan särbehandling utgör en inskränkning i den mening som avses i artiklarna 43 EG och 48 EG, som står i strid med etableringsrätten och som bara är tillåten om den har ett legitimt syfte som överensstämmer med fördraget samt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset.” (62) Dessutom bör man komma ihåg att den beslutsrätt som kommissionen har i tillämpningen av artikel 87.3 i fördraget inte ger den rätt att bevilja medlemsstaterna tillstånd att göra undantag från bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen, bortsett från dem som rör tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget (63). |
| --- | --- |

(95)

För det tredje konstaterar kommissionen att om medlemsstater inte behandlar gränsöverskridande rörelseförvärv på liknande villkor som inhemska rörelseförvärv kan detta enligt domstolens rättspraxis (61) strida mot de skyldigheter som följer av fördraget. Om en nationell lagstiftning innebär en särbehandling av företag beroende på om fusionen är inhemsk eller gränsöverskridande begränsar detta sannolikt utövandet av den etableringsfrihet som införs genom fördraget: ”En sådan särbehandling utgör en inskränkning i den mening som avses i artiklarna 43 EG och 48 EG, som står i strid med etableringsrätten och som bara är tillåten om den har ett legitimt syfte som överensstämmer med fördraget samt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset.” (62) Dessutom bör man komma ihåg att den beslutsrätt som kommissionen har i tillämpningen av artikel 87.3 i fördraget inte ger den rätt att bevilja medlemsstaterna tillstånd att göra undantag från bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen, bortsett från dem som rör tillämpningen av artikel 87.1 i fördraget (63).

| (96) | Därför anser kommissionen att det inte finns någon anledning att använda något annat referenssystem än det som anges i beslutet om att inleda ett förfarande: den lämpliga referensramen för att bedöma åtgärden i fråga är det generella spanska systemet för företagsbeskattning, närmare bestämt bestämmelserna för skattebehandling av finansiellt mervärde i detta skattesystem. |
| --- | --- |

(96)

Därför anser kommissionen att det inte finns någon anledning att använda något annat referenssystem än det som anges i beslutet om att inleda ett förfarande: den lämpliga referensramen för att bedöma åtgärden i fråga är det generella spanska systemet för företagsbeskattning, närmare bestämt bestämmelserna för skattebehandling av finansiellt mervärde i detta skattesystem.

A.1.2   Förekomsten av ett undantag från det referenssystemet

| (97) | Enligt det spanska skattesystemet ska beskattningsunderlaget beräknas utifrån deklarationen, som därefter justeras genom tillämpning av särskilda skatteregler. Inledningsvis och på subsidiär grund konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga utgör ett undantag från det spanska redovisningssystemet. Uppkomsten av finansiellt mervärde kan endast beräknas abstrakt genom att målbolagets redovisning konsolideras med det förvärvande bolagets. Men enligt det spanska redovisningssystemet är konsolideringen obligatorisk i fråga om ”kontroll” (64) och ska göras för både inhemska och utländska sammanslutningar av företag för att ge en bild av det övergripande läget för en grupp av företag som kontrolleras från ett enda ställe. En sådan situation anses föreligga (65) om t.ex. moderbolaget innehar röstmajoritet i dotterbolaget. Men i den berörda åtgärden krävs ingen sådan kontroll, utan den tillämpas från och med ett aktieinnehav på 5 %. Slutligen noterar kommissionen också att finansiellt mervärde inte får skrivas av för något företag från och med den 1 januari 2005 (66) i enlighet med redovisningsbestämmelserna. De 30 berörda parterna hänvisar i det här sammanhanget till bestämmelser (67) som inte längre är i kraft i det nuvarande spanska redovisningssystemet. Till följd av akt nr 16/2007 av den 4 juli 2007 om reform och anpassning av handelsrätten på redovisningsområdet inför en internationell redovisningsharmonisering enligt EU-lagstiftningen och av kungligt dekret 1514/2007 av den 16 november 2007 om den allmänna räkenskapsplanen är det ur redovisningssynpunkt inte längre tillåtet att skriva av vare sig mervärde eller finansiellt mervärde. Dessa ändringar i den spanska redovisningslagen är förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (68). Mot bakgrund av ovanstående är åtgärden i fråga ett undantag från de vanliga redovisningsreglerna i Spanien. |
| --- | --- |

(97)

Enligt det spanska skattesystemet ska beskattningsunderlaget beräknas utifrån deklarationen, som därefter justeras genom tillämpning av särskilda skatteregler. Inledningsvis och på subsidiär grund konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga utgör ett undantag från det spanska redovisningssystemet. Uppkomsten av finansiellt mervärde kan endast beräknas abstrakt genom att målbolagets redovisning konsolideras med det förvärvande bolagets. Men enligt det spanska redovisningssystemet är konsolideringen obligatorisk i fråga om ”kontroll” (64) och ska göras för både inhemska och utländska sammanslutningar av företag för att ge en bild av det övergripande läget för en grupp av företag som kontrolleras från ett enda ställe. En sådan situation anses föreligga (65) om t.ex. moderbolaget innehar röstmajoritet i dotterbolaget. Men i den berörda åtgärden krävs ingen sådan kontroll, utan den tillämpas från och med ett aktieinnehav på 5 %. Slutligen noterar kommissionen också att finansiellt mervärde inte får skrivas av för något företag från och med den 1 januari 2005 (66) i enlighet med redovisningsbestämmelserna. De 30 berörda parterna hänvisar i det här sammanhanget till bestämmelser (67) som inte längre är i kraft i det nuvarande spanska redovisningssystemet. Till följd av akt nr 16/2007 av den 4 juli 2007 om reform och anpassning av handelsrätten på redovisningsområdet inför en internationell redovisningsharmonisering enligt EU-lagstiftningen och av kungligt dekret 1514/2007 av den 16 november 2007 om den allmänna räkenskapsplanen är det ur redovisningssynpunkt inte längre tillåtet att skriva av vare sig mervärde eller finansiellt mervärde. Dessa ändringar i den spanska redovisningslagen är förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (68). Mot bakgrund av ovanstående är åtgärden i fråga ett undantag från de vanliga redovisningsreglerna i Spanien.

| (98) | Eftersom åtgärden i fråga är av skattemässig natur måste förekomsten av ett undantag dock bedömas i jämförelse med referensskattesystemet och inte bara på redovisningsbasis. I detta sammanhang noterar kommissionen att det spanska skattesystemet aldrig har tillåtit avskrivning av finansiellt mervärde, utom inom ramen för artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Framför allt är det inte möjligt att göra sådana avskrivningar för inhemska transaktioner. Detta framgår av följande faktorer: |
| --- | --- |

(98)

Eftersom åtgärden i fråga är av skattemässig natur måste förekomsten av ett undantag dock bedömas i jämförelse med referensskattesystemet och inte bara på redovisningsbasis. I detta sammanhang noterar kommissionen att det spanska skattesystemet aldrig har tillåtit avskrivning av finansiellt mervärde, utom inom ramen för artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. Framför allt är det inte möjligt att göra sådana avskrivningar för inhemska transaktioner. Detta framgår av följande faktorer:

| (99) | Enligt det spanska skattesystemet får mervärde endast redovisas separat efter ett rörelseförvärv (69) som uppstår antingen genom förvärv eller genom överföring av de tillgångar som ingår i en oberoende verksamhet eller efter ett lagligt rörelseförvärv. I sådana fall utgör mervärdet redovisningsdifferensen mellan förvärvskostnaden och marknadsvärdet på de tillgångar som ingår i den förvärvade rörelsen eller som innehas av det kombinerade bolaget. När förvärvet av ett företags verksamhet görs i form av ett förvärv av dess aktieinnehav, vilket är fallet i den berörda åtgärden, kan mervärde endast uppstå om det förvärvande företaget därefter slås ihop med det förvärvade företaget och sedan har kontroll över detta. |
| --- | --- |

(99)

Enligt det spanska skattesystemet får mervärde endast redovisas separat efter ett rörelseförvärv (69) som uppstår antingen genom förvärv eller genom överföring av de tillgångar som ingår i en oberoende verksamhet eller efter ett lagligt rörelseförvärv. I sådana fall utgör mervärdet redovisningsdifferensen mellan förvärvskostnaden och marknadsvärdet på de tillgångar som ingår i den förvärvade rörelsen eller som innehas av det kombinerade bolaget. När förvärvet av ett företags verksamhet görs i form av ett förvärv av dess aktieinnehav, vilket är fallet i den berörda åtgärden, kan mervärde endast uppstå om det förvärvande företaget därefter slås ihop med det förvärvade företaget och sedan har kontroll över detta.

| (100) | Men enligt den berörda åtgärden krävs varken kontroll över eller rörelseförvärv av de båda företagen. Det räcker med ett förvärv av 5 % av ett utländskt företags aktier. Att tillåta att finansiellt mervärde, vilket är det mervärde som skulle ha redovisats om företagen hade slagits ihop, redovisas separat – även när det inte sker något rörelseförvärv – utgör därför ett undantag från referenssystemet. Det måste betonas att undantaget inte hänger ihop med längden på den period då finansiellt mervärde skrivs av jämfört med den period som gäller för traditionellt mervärde (70) utan med att inhemska och gränsöverskridande transaktioner behandlas olika. Åtgärden i fråga kan inte betraktas som en ny generell redovisningsregel i sig, eftersom det inte är tillåtet att skriva av mervärde som uppstår till följd av inhemska förvärv av aktieinnehav. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga är ett undantag från referenssystemet. Som kommer att visas i skäl 128–138 anser kommissionen att varken de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna har lagt fram tillräckligt övertygande argument för att ändra denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

(100)

Men enligt den berörda åtgärden krävs varken kontroll över eller rörelseförvärv av de båda företagen. Det räcker med ett förvärv av 5 % av ett utländskt företags aktier. Att tillåta att finansiellt mervärde, vilket är det mervärde som skulle ha redovisats om företagen hade slagits ihop, redovisas separat – även när det inte sker något rörelseförvärv – utgör därför ett undantag från referenssystemet. Det måste betonas att undantaget inte hänger ihop med längden på den period då finansiellt mervärde skrivs av jämfört med den period som gäller för traditionellt mervärde (70) utan med att inhemska och gränsöverskridande transaktioner behandlas olika. Åtgärden i fråga kan inte betraktas som en ny generell redovisningsregel i sig, eftersom det inte är tillåtet att skriva av mervärde som uppstår till följd av inhemska förvärv av aktieinnehav. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga är ett undantag från referenssystemet. Som kommer att visas i skäl 128–138 anser kommissionen att varken de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna har lagt fram tillräckligt övertygande argument för att ändra denna ståndpunkt.

A.1.3   Förekomst av en fördel

| (101) | Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen får en del av det finansiella mervärde som uppstår till följd av förvärv av aktieinnehav i utländska företag dras av från beskattningsunderlaget genom ett undantag från referenssystemet. I och med att mottagarens skattebörda minskas, innebär alltså artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen en ekonomisk fördel för mottagaren. De berörda företagen behöver därmed betala mindre skatt än de annars skulle ha gjort. Denna minskning står i proportion till skillnaden mellan det pris som har betalats vid förvärvet och marknadsvärdet på de underliggande bokförda tillgångarna i de aktieinnehav som förvärvas. |
| --- | --- |

(101)

Enligt artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen får en del av det finansiella mervärde som uppstår till följd av förvärv av aktieinnehav i utländska företag dras av från beskattningsunderlaget genom ett undantag från referenssystemet. I och med att mottagarens skattebörda minskas, innebär alltså artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen en ekonomisk fördel för mottagaren. De berörda företagen behöver därmed betala mindre skatt än de annars skulle ha gjort. Denna minskning står i proportion till skillnaden mellan det pris som har betalats vid förvärvet och marknadsvärdet på de underliggande bokförda tillgångarna i de aktieinnehav som förvärvas.

| (102) | Det exakta beloppet av fördelen i fråga om det betalade förvärvspriset motsvarar det diskonterade nettovärdet på den minskade skattebörda som den avdragsgilla avskrivningen medför under avskrivningsperioden efter förvärvet. Den beror alltså på företagets skattesats under motsvarande år och på den ränta som tillämpas. |
| --- | --- |

(102)

Det exakta beloppet av fördelen i fråga om det betalade förvärvspriset motsvarar det diskonterade nettovärdet på den minskade skattebörda som den avdragsgilla avskrivningen medför under avskrivningsperioden efter förvärvet. Den beror alltså på företagets skattesats under motsvarande år och på den ränta som tillämpas.

| (103) | Om det förvärvade aktieinnehavet säljs vidare kompenseras en del av fördelen genom skatt på kapitalvinst. Om det berörda utländska aktieinnehavet säljs vidare kan avskrivningen av finansiellt mervärde faktiskt leda till en ökad kapitalvinst som ska beskattas vid försäljningen. Men även om så vore fallet skulle fördelen inte försvinna helt, eftersom beskattning i ett senare skede inte tar hänsyn till likviditetskostnaden. Som de två parterna med rätta påpekar motsvarar fördelens storlek ur ekonomisk synvinkel minst en räntefri kredit som medger upp till 20 årliga uttag av en tjugondel av det finansiella mervärdet så länge aktieinnehavet ligger kvar i skattebetalarens redovisning. |
| --- | --- |

(103)

Om det förvärvade aktieinnehavet säljs vidare kompenseras en del av fördelen genom skatt på kapitalvinst. Om det berörda utländska aktieinnehavet säljs vidare kan avskrivningen av finansiellt mervärde faktiskt leda till en ökad kapitalvinst som ska beskattas vid försäljningen. Men även om så vore fallet skulle fördelen inte försvinna helt, eftersom beskattning i ett senare skede inte tar hänsyn till likviditetskostnaden. Som de två parterna med rätta påpekar motsvarar fördelens storlek ur ekonomisk synvinkel minst en räntefri kredit som medger upp till 20 årliga uttag av en tjugondel av det finansiella mervärdet så länge aktieinnehavet ligger kvar i skattebetalarens redovisning.

| (104) | I ett hypotetiskt exempel, som kommissionen tog upp redan i sitt beslut om att inleda förfarandet, skulle ett aktieinnehav som förvärvats 2002 ge en avkastning som motsvarar 20,6 % av beloppet för det finansiella mervärdet, vid en ränta på 5 % (71) och inom ramen för den nuvarande strukturen för företagsbeskattning fram till 2022 i enlighet med akt nr 35/2006 (72). De tredje parterna har inte bestridit dessa siffror. Om det förvärvade aktieinnehavet säljs vidare skulle fördelen motsvara den ränta som skattebetalaren skulle ha behövt betala för en kredit med de egenskaper som beskrivs i föregående punkt. |
| --- | --- |

(104)

I ett hypotetiskt exempel, som kommissionen tog upp redan i sitt beslut om att inleda förfarandet, skulle ett aktieinnehav som förvärvats 2002 ge en avkastning som motsvarar 20,6 % av beloppet för det finansiella mervärdet, vid en ränta på 5 % (71) och inom ramen för den nuvarande strukturen för företagsbeskattning fram till 2022 i enlighet med akt nr 35/2006 (72). De tredje parterna har inte bestridit dessa siffror. Om det förvärvade aktieinnehavet säljs vidare skulle fördelen motsvara den ränta som skattebetalaren skulle ha behövt betala för en kredit med de egenskaper som beskrivs i föregående punkt.

| (105) | Slutligen kan kommissionen inte godta de spanska myndigheternas och de 30 berörda parternas åsikt att den slutliga mottagaren för åtgärden i fråga skulle vara säljaren av det utländska skatteinnehavet eftersom denna skulle få ett högre pris. För det första finns ingen mekanism som garanterar att hela fördelen förs vidare till säljaren. För det andra beror förvärvspriset på en rad olika faktorer, inte bara på den berörda åtgärden. I det hypotetiska fallet att en ekonomisk fördel skulle överföras till säljaren skulle den berörda åtgärden för det tredje innebära att förvärvaren höjde sitt förvärvspris, vilket är av mycket stor betydelse i en konkurrensutsatt förvärvstransaktion. |
| --- | --- |

(105)

Slutligen kan kommissionen inte godta de spanska myndigheternas och de 30 berörda parternas åsikt att den slutliga mottagaren för åtgärden i fråga skulle vara säljaren av det utländska skatteinnehavet eftersom denna skulle få ett högre pris. För det första finns ingen mekanism som garanterar att hela fördelen förs vidare till säljaren. För det andra beror förvärvspriset på en rad olika faktorer, inte bara på den berörda åtgärden. I det hypotetiska fallet att en ekonomisk fördel skulle överföras till säljaren skulle den berörda åtgärden för det tredje innebära att förvärvaren höjde sitt förvärvspris, vilket är av mycket stor betydelse i en konkurrensutsatt förvärvstransaktion.

| (106) | Därför måste kommissionen dra slutsatsen att den berörda åtgärden under alla omständigheter innebär en fördel vid förvärvet av aktieinnehav i utlandet. |
| --- | --- |

(106)

Därför måste kommissionen dra slutsatsen att den berörda åtgärden under alla omständigheter innebär en fördel vid förvärvet av aktieinnehav i utlandet.

A.1.4   Åtgärden är befogad på grund av logiken i det spanska skattesystemet

| (107) | Kommissionen anser att EU-domstolens fasta rättspraxis (73) innebär att åtgärder som leder till att det görs åtskillnad mellan företag inte är statligt stöd om de är en följd av egenskaperna hos det övergripande avgiftssystem som de ingår i. Denna motivering som bygger på egenskaperna hos eller den övergripande strukturen i skattesystemet avspeglar en viss skatteåtgärds förenlighet med den inre logiken i skattesystemet i stort. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen anser att EU-domstolens fasta rättspraxis (73) innebär att åtgärder som leder till att det görs åtskillnad mellan företag inte är statligt stöd om de är en följd av egenskaperna hos det övergripande avgiftssystem som de ingår i. Denna motivering som bygger på egenskaperna hos eller den övergripande strukturen i skattesystemet avspeglar en viss skatteåtgärds förenlighet med den inre logiken i skattesystemet i stort.

| (108) | I detta avseende anser kommissionen för det första att de spanska myndigheterna inte har bevisat att den berörda åtgärden leder till att man undanröjer dubbelbeskattning. Ordningen innehåller inga villkor för att bevisa att säljaren verkligen har beskattats för vinsten från överföringen av aktieinnehavet, trots att ett sådant villkor ställs för avskrivning av mervärde som uppstår till följd av ett rörelseförvärv (74). Det bör understrykas att även om de spanska myndigheterna hävdar att de inte har behörighet att kontrollera en utländsk säljare som genomför transaktioner utomlands, noterar kommissionen att detta villkor ställs för tillämpning av andra spanska skatteregler (75), men inte för den berörda åtgärden. |
| --- | --- |

(108)

I detta avseende anser kommissionen för det första att de spanska myndigheterna inte har bevisat att den berörda åtgärden leder till att man undanröjer dubbelbeskattning. Ordningen innehåller inga villkor för att bevisa att säljaren verkligen har beskattats för vinsten från överföringen av aktieinnehavet, trots att ett sådant villkor ställs för avskrivning av mervärde som uppstår till följd av ett rörelseförvärv (74). Det bör understrykas att även om de spanska myndigheterna hävdar att de inte har behörighet att kontrollera en utländsk säljare som genomför transaktioner utomlands, noterar kommissionen att detta villkor ställs för tillämpning av andra spanska skatteregler (75), men inte för den berörda åtgärden.

| (109) | För det andra är den berörda åtgärden inte någon mekanism för att undvika dubbelbeskattning av framtida utdelningar som ska beskattas vid realisering av framtida vinster och inte bör beskattas två gånger när de betalas ut till det företag med ett betydande aktieinnehav för vars förvärv det finansiella mervärdet har betalats. I den berörda åtgärden ingår ingen koppling mellan mottagna utdelningar och det avdrag som får göras enligt åtgärden. I stället gynnas utdelningarna från betydande aktieinnehav av både det undantag som anges i artikel 21 i företagsbeskattningslagen och av den direkta skatteneutralitet som föreskrivs i artikel 32 i företagsbeskattningslagen för att undvika internationell dubbelbeskattning. I detta sammanhang resulterar avskrivningen av finansiellt mervärde i ytterligare en fördel vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag. |
| --- | --- |

(109)

För det andra är den berörda åtgärden inte någon mekanism för att undvika dubbelbeskattning av framtida utdelningar som ska beskattas vid realisering av framtida vinster och inte bör beskattas två gånger när de betalas ut till det företag med ett betydande aktieinnehav för vars förvärv det finansiella mervärdet har betalats. I den berörda åtgärden ingår ingen koppling mellan mottagna utdelningar och det avdrag som får göras enligt åtgärden. I stället gynnas utdelningarna från betydande aktieinnehav av både det undantag som anges i artikel 21 i företagsbeskattningslagen och av den direkta skatteneutralitet som föreskrivs i artikel 32 i företagsbeskattningslagen för att undvika internationell dubbelbeskattning. I detta sammanhang resulterar avskrivningen av finansiellt mervärde i ytterligare en fördel vid förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag.

| (110) | För det tredje har de spanska myndigheterna inte visat att den berörda åtgärden är en förlängning av nedskrivningsreglerna som förutsätter att det finns objektiva belägg för förluster baserade på en detaljerad och objektiv beräkning, vilket inte krävs enligt den berörda åtgärden. I stället är det enligt artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen tillåtet att göra delavdrag för avskrivning av aktieinnehav i inhemska och utländska enheter som inte är noterade på en sekundär marknad för nedskrivningar som görs under ett taxeringsår. Genom den berörda åtgärden kan mottagarna i enlighet med artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen (76) göra ytterligare avdrag i tillägg till minskningen av det teoretiska redovisningsvärde som är knutet till nedskrivningen. |
| --- | --- |

(110)

För det tredje har de spanska myndigheterna inte visat att den berörda åtgärden är en förlängning av nedskrivningsreglerna som förutsätter att det finns objektiva belägg för förluster baserade på en detaljerad och objektiv beräkning, vilket inte krävs enligt den berörda åtgärden. I stället är det enligt artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen tillåtet att göra delavdrag för avskrivning av aktieinnehav i inhemska och utländska enheter som inte är noterade på en sekundär marknad för nedskrivningar som görs under ett taxeringsår. Genom den berörda åtgärden kan mottagarna i enlighet med artikel 12.3 i företagsbeskattningslagen (76) göra ytterligare avdrag i tillägg till minskningen av det teoretiska redovisningsvärde som är knutet till nedskrivningen.

| (111) | För det fjärde konstaterar kommissionen att det finansiella mervärde som uppstår till följd av förvärvet av spanska aktieinnehav inte får skrivas av, medan finansiellt mervärde av utländska företag får skrivas av på vissa villkor. Olika skattebehandling av det finansiella mervärdet av utländska jämfört med inhemska företag är en särbehandling som införs genom den berörda åtgärden och som varken är nödvändig eller proportionerlig i förhållande till logiken i skattesystemet. Kommissionen anser att det är oproportionerligt i förhållande till det aktuella systemet att införa en väsentligt annorlunda nominell och faktisk beskattning av företag i jämförbara situationer bara för att vissa av dem har gjort investeringar utomlands. |
| --- | --- |

(111)

För det fjärde konstaterar kommissionen att det finansiella mervärde som uppstår till följd av förvärvet av spanska aktieinnehav inte får skrivas av, medan finansiellt mervärde av utländska företag får skrivas av på vissa villkor. Olika skattebehandling av det finansiella mervärdet av utländska jämfört med inhemska företag är en särbehandling som införs genom den berörda åtgärden och som varken är nödvändig eller proportionerlig i förhållande till logiken i skattesystemet. Kommissionen anser att det är oproportionerligt i förhållande till det aktuella systemet att införa en väsentligt annorlunda nominell och faktisk beskattning av företag i jämförbara situationer bara för att vissa av dem har gjort investeringar utomlands.

| (112) | Slutligen hävdar de spanska myndigheterna också att den berörda åtgärden är motiverad av den neutralitetsprincip som måste tillämpas i fråga om företagsbeskattning (77). I motiveringen till den akt om företagsbeskattning (78) som var i kraft när den berörda åtgärden infördes hänvisades tydligt till denna princip. Här konstaterar kommissionen att den ”princip om konkurrenskraft” (79) som de spanska myndigheterna hänvisar till och där det uttryckligen hänvisas till ”ökad export”, också ligger till grund för denna reform. I detta sammanhang bör man komma ihåg att det enligt kommissionens tidigare beslut (80) är oproportionerligt att införa olika faktiska beskattningar för företag i jämförbara situationer bara för att de deltar i exportrelaterade verksamheter eller gör investeringar utomlands. Dessutom påpekar kommissionen att domstolen har angivit följande (81): ”Principen om likhet inför lagar om beskattning och skatteförmåga är naturligtvis en grundläggande princip i den spanska skattelagstiftningen, men innebär inte att skatteskyldiga som befinner sig i olika situationer skall behandlas lika ...”. |
| --- | --- |

(112)

Slutligen hävdar de spanska myndigheterna också att den berörda åtgärden är motiverad av den neutralitetsprincip som måste tillämpas i fråga om företagsbeskattning (77). I motiveringen till den akt om företagsbeskattning (78) som var i kraft när den berörda åtgärden infördes hänvisades tydligt till denna princip. Här konstaterar kommissionen att den ”princip om konkurrenskraft” (79) som de spanska myndigheterna hänvisar till och där det uttryckligen hänvisas till ”ökad export”, också ligger till grund för denna reform. I detta sammanhang bör man komma ihåg att det enligt kommissionens tidigare beslut (80) är oproportionerligt att införa olika faktiska beskattningar för företag i jämförbara situationer bara för att de deltar i exportrelaterade verksamheter eller gör investeringar utomlands. Dessutom påpekar kommissionen att domstolen har angivit följande (81): ”Principen om likhet inför lagar om beskattning och skatteförmåga är naturligtvis en grundläggande princip i den spanska skattelagstiftningen, men innebär inte att skatteskyldiga som befinner sig i olika situationer skall behandlas lika ...”.

| (113) | Kommissionen anser därför att neutralitetsprincipen inte motiverar den berörda åtgärden. I själva verket visar det faktum att ett förvärv av en minoritetsandel på 5 % av aktieinnehavet omfattas av åtgärden i fråga att åtgärden kan omfatta vissa situationer som inte har någon verklig likhet med varandra, vilket även de två parterna framhåller. På så sätt kan man säga att situationer som inom ramen för referenssystemet är olika både faktiskt och rättsligt behandlas på samma sätt. Därför anser kommissionen att man inte kan hänvisa till neutralitetsprincipen för att motivera den berörda åtgärden. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen anser därför att neutralitetsprincipen inte motiverar den berörda åtgärden. I själva verket visar det faktum att ett förvärv av en minoritetsandel på 5 % av aktieinnehavet omfattas av åtgärden i fråga att åtgärden kan omfatta vissa situationer som inte har någon verklig likhet med varandra, vilket även de två parterna framhåller. På så sätt kan man säga att situationer som inom ramen för referenssystemet är olika både faktiskt och rättsligt behandlas på samma sätt. Därför anser kommissionen att man inte kan hänvisa till neutralitetsprincipen för att motivera den berörda åtgärden.

| (114) | Med hänsyn till skäl 107–113 drar kommissionen slutsatsen att den selektiva fördel som skattesystemet i fråga innebär inte kan motiveras av skattesystemets karaktär. Den ifrågasatta åtgärden måste därför anses innehålla ett diskriminerande inslag i form av en begränsning i fråga om det land där en transaktion som kan komma i fråga för skattefördelen äger rum (82) – och denna diskriminering är inte motiverad av logiken i det spanska skattesystemet. |
| --- | --- |

(114)

Med hänsyn till skäl 107–113 drar kommissionen slutsatsen att den selektiva fördel som skattesystemet i fråga innebär inte kan motiveras av skattesystemets karaktär. Den ifrågasatta åtgärden måste därför anses innehålla ett diskriminerande inslag i form av en begränsning i fråga om det land där en transaktion som kan komma i fråga för skattefördelen äger rum (82) – och denna diskriminering är inte motiverad av logiken i det spanska skattesystemet.

A.2   Ytterligare resonemang: analys av åtgärden i fråga inom ramen för ett referenssystem som utgörs av behandlingen av mervärde i transaktioner med tredjeländer

| (115) | De spanska myndigheterna har förklarat att syftet med åtgärden i fråga är att undvika olika skattebehandling mellan å ena sidan ett förvärv som direkt följs av ett rörelseförvärv och å andra sidan ett förvärv av aktieinnehav utan ett rörelseförvärv. På denna grund skulle den ifrågasatta ordningens omfattning vara begränsad till förvärv av ett betydande skatteinnehav i ett företag som inte är hemmahörande i Spanien eftersom vissa hinder skulle göra det svårare att genomföra ett gränsöverskridande rörelseförvärv än ett lokalt (83). Till följd av dessa hinder skulle spanska skattebetalare som investerar utomlands rättsligt och faktiskt befinna sig i en annan situation än dem som investerar i Spanien. De spanska myndigheterna hävdar följande (84): ”Sammanfattningsvis innebär inte vissa skatteåtgärders rent differentierande egenskaper med nödvändighet att de är statligt stöd, eftersom det också måste undersökas huruvida dessa åtgärder är nödvändiga eller funktionella för skattesystemets effektivitet i enlighet med kommissionens meddelande. Därför ska det spanska skattesystemet innehålla olika skatteordningar för objektivt olika situationer, vilket är fallet vid förvärv av aktieinnehav i utländska företag jämfört med förvärv i spanska företag (omöjligt att utföra fusionstransaktioner, riskhantering osv.) för att åstadkomma den skatteneutralitet som krävs enligt spansk lagstiftning och enligt gemenskapslagstiftningen och att säkerställa att logiken i det spanska skattesystemet är konsekvent och effektiv.” |
| --- | --- |

(115)

De spanska myndigheterna har förklarat att syftet med åtgärden i fråga är att undvika olika skattebehandling mellan å ena sidan ett förvärv som direkt följs av ett rörelseförvärv och å andra sidan ett förvärv av aktieinnehav utan ett rörelseförvärv. På denna grund skulle den ifrågasatta ordningens omfattning vara begränsad till förvärv av ett betydande skatteinnehav i ett företag som inte är hemmahörande i Spanien eftersom vissa hinder skulle göra det svårare att genomföra ett gränsöverskridande rörelseförvärv än ett lokalt (83). Till följd av dessa hinder skulle spanska skattebetalare som investerar utomlands rättsligt och faktiskt befinna sig i en annan situation än dem som investerar i Spanien. De spanska myndigheterna hävdar följande (84): ”Sammanfattningsvis innebär inte vissa skatteåtgärders rent differentierande egenskaper med nödvändighet att de är statligt stöd, eftersom det också måste undersökas huruvida dessa åtgärder är nödvändiga eller funktionella för skattesystemets effektivitet i enlighet med kommissionens meddelande. Därför ska det spanska skattesystemet innehålla olika skatteordningar för objektivt olika situationer, vilket är fallet vid förvärv av aktieinnehav i utländska företag jämfört med förvärv i spanska företag (omöjligt att utföra fusionstransaktioner, riskhantering osv.) för att åstadkomma den skatteneutralitet som krävs enligt spansk lagstiftning och enligt gemenskapslagstiftningen och att säkerställa att logiken i det spanska skattesystemet är konsekvent och effektiv.”

| (116) | Enligt de spanska myndigheterna är det nödvändigt med en särskild skattebehandling för gränsöverskridande förvärv av aktieinnehav för att säkerställa neutraliteten i det spanska skattesystemet och för att undvika att förvärv av spanska aktieinnehav behandlas mer gynnsamt. Därför anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att det korrekta referenssystemet för att bedöma den berörda åtgärden borde vara skattebehandlingen av mervärde för utländska förvärv. |
| --- | --- |

(116)

Enligt de spanska myndigheterna är det nödvändigt med en särskild skattebehandling för gränsöverskridande förvärv av aktieinnehav för att säkerställa neutraliteten i det spanska skattesystemet och för att undvika att förvärv av spanska aktieinnehav behandlas mer gynnsamt. Därför anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att det korrekta referenssystemet för att bedöma den berörda åtgärden borde vara skattebehandlingen av mervärde för utländska förvärv.

| (117) | Även om kommissionen anser att de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna under det här förfarandet inte har tillhandahållit tillräckliga bevis för att motivera att det föreligger skillnader i skattebehandlingen av spanska förvärv av aktieinnehav och transaktioner mellan företag som är etablerade i gemenskapen (som beskrivs i skäl 92–96) kan kommissionen inte på förhand helt utesluta en sådan differentiering i fråga om transaktioner som berör tredjeländer. Det kan mycket väl finnas kvar rättsliga hinder för gränsöverskridande rörelseförvärv utanför gemenskapen, vilket skulle försätta gränsöverskridande transaktioner i en annan rättslig och faktisk situation än transaktioner inom gemenskapen. Förvärv utanför gemenskapen som skulle ha kunnat leda till avskrivning av mervärde – som i fallet med ett majoritetsinnehav – kan därför vara utestängda från denna skattefördel eftersom det inte går att genomföra rörelseförvärv. Det kan vara nödvändigt med avskrivningar av finansiellt mervärde för dessa transaktioner, som ligger utanför den faktiska och rättsliga gemenskapsramen, för att garantera skatteneutralitet. |
| --- | --- |

(117)

Även om kommissionen anser att de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna under det här förfarandet inte har tillhandahållit tillräckliga bevis för att motivera att det föreligger skillnader i skattebehandlingen av spanska förvärv av aktieinnehav och transaktioner mellan företag som är etablerade i gemenskapen (som beskrivs i skäl 92–96) kan kommissionen inte på förhand helt utesluta en sådan differentiering i fråga om transaktioner som berör tredjeländer. Det kan mycket väl finnas kvar rättsliga hinder för gränsöverskridande rörelseförvärv utanför gemenskapen, vilket skulle försätta gränsöverskridande transaktioner i en annan rättslig och faktisk situation än transaktioner inom gemenskapen. Förvärv utanför gemenskapen som skulle ha kunnat leda till avskrivning av mervärde – som i fallet med ett majoritetsinnehav – kan därför vara utestängda från denna skattefördel eftersom det inte går att genomföra rörelseförvärv. Det kan vara nödvändigt med avskrivningar av finansiellt mervärde för dessa transaktioner, som ligger utanför den faktiska och rättsliga gemenskapsramen, för att garantera skatteneutralitet.

| (118) | Som den berörda åtgärden nu är utformad tillåter den att avskrivning av finansiellt mervärde görs separat, även i fall där mottagaren förvärvar ett aktieinnehav på 5 %, varför den berörda åtgärden kan vara ett undantag från referenssystemet, även om detta definieras så som anges i skäl 117. |
| --- | --- |

(118)

Som den berörda åtgärden nu är utformad tillåter den att avskrivning av finansiellt mervärde görs separat, även i fall där mottagaren förvärvar ett aktieinnehav på 5 %, varför den berörda åtgärden kan vara ett undantag från referenssystemet, även om detta definieras så som anges i skäl 117.

| (119) | I detta sammanhang håller kommissionen det förfarande som inleddes genom beslutet av den 10 oktober 2007 öppet i fråga om förvärv utanför gemenskapen mot bakgrund av de nya uppgifter som de spanska myndigheterna har åtagit sig att överlämna i fråga om hindren för gränsöverskridande fusioner utanför gemenskapen. Det förfarande som inleddes den 10 oktober 2007 pågår alltså fortfarande i fråga om förvärv utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

(119)

I detta sammanhang håller kommissionen det förfarande som inleddes genom beslutet av den 10 oktober 2007 öppet i fråga om förvärv utanför gemenskapen mot bakgrund av de nya uppgifter som de spanska myndigheterna har åtagit sig att överlämna i fråga om hindren för gränsöverskridande fusioner utanför gemenskapen. Det förfarande som inleddes den 10 oktober 2007 pågår alltså fortfarande i fråga om förvärv utanför gemenskapen.

B.   Förekomst av statliga medel

| (120) | Åtgärden omfattar användning av statliga medel eftersom den innebär att staten under minst 20 år efter förvärvet avstår från skatteinkomster till det belopp som motsvarar den sänkta skatten för de företag som är skattskyldiga i Spanien och som förvärvar ett betydande aktieinnehav i utländska företag. |
| --- | --- |

(120)

Åtgärden omfattar användning av statliga medel eftersom den innebär att staten under minst 20 år efter förvärvet avstår från skatteinkomster till det belopp som motsvarar den sänkta skatten för de företag som är skattskyldiga i Spanien och som förvärvar ett betydande aktieinnehav i utländska företag.

| (121) | Skattesänkningen leder till en minskad belastning på budgeten för ett företag och är alltså, utan att vara en subvention i ordets striktaste bemärkelse, lik en sådan och får samma effekt. Likaledes är en åtgärd som tillåter vissa företag att utnyttja ett skatteavdrag eller att skjuta upp betalningen av skatt som normalt ska betalas statligt stöd. Ur budgethänseende och med hänsyn till domstolens rättspraxis (85) och kommissionens meddelande (86) leder den berörda åtgärden till en förlust av skatteintäkter för staten på grund av att beskattningsunderlaget minskas, vilket är likvärdigt med användning av statliga medel. |
| --- | --- |

(121)

Skattesänkningen leder till en minskad belastning på budgeten för ett företag och är alltså, utan att vara en subvention i ordets striktaste bemärkelse, lik en sådan och får samma effekt. Likaledes är en åtgärd som tillåter vissa företag att utnyttja ett skatteavdrag eller att skjuta upp betalningen av skatt som normalt ska betalas statligt stöd. Ur budgethänseende och med hänsyn till domstolens rättspraxis (85) och kommissionens meddelande (86) leder den berörda åtgärden till en förlust av skatteintäkter för staten på grund av att beskattningsunderlaget minskas, vilket är likvärdigt med användning av statliga medel.

| (122) | Därför anser kommissionen att den berörda åtgärden innebär att statliga medel används. |
| --- | --- |

(122)

Därför anser kommissionen att den berörda åtgärden innebär att statliga medel används.

C.   Snedvridning av konkurrensen och handeln mellan medlemsstater

| (123) | Av domstolens rättspraxis (87) framgår följande: ”För att kvalificera en nationell åtgärd som otillåtet statligt stöd är det inte nödvändigt att styrka att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att det kan ha en sådan inverkan. Särskilt kan nämnas att om ett stöd som beviljas av en medlemsstat förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkad av detta stöd... Det är inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln mellan medlemsstaterna. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar.” För att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen enligt domstolens rättspraxis (88) räcker det dessutom med att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader. Kommissionen anser att de villkor som fastställs i rättspraxis är uppfyllda av följande skäl: |
| --- | --- |

(123)

Av domstolens rättspraxis (87) framgår följande: ”För att kvalificera en nationell åtgärd som otillåtet statligt stöd är det inte nödvändigt att styrka att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att det kan ha en sådan inverkan. Särskilt kan nämnas att om ett stöd som beviljas av en medlemsstat förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkad av detta stöd... Det är inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln mellan medlemsstaterna. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar.” För att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen enligt domstolens rättspraxis (88) räcker det dessutom med att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader. Kommissionen anser att de villkor som fastställs i rättspraxis är uppfyllda av följande skäl:

| (124) | För det första innebär åtgärden i fråga en finansieringsfördel och stärker alltså ställningen för den ekonomiska enhet som kan bildas av mottagaren och målbolaget. I detta avseende och i linje med domstolens rättspraxis (89) måste ägandet av ett kontrollerande aktieinnehav i ett målbolag och utnyttjandet av denna kontroll genom deltagande direkt eller indirekt i ledningen av det bolaget i sig betraktas som att man deltar i den ekonomiska verksamhet som det kontrollerade företaget bedriver. |
| --- | --- |

(124)

För det första innebär åtgärden i fråga en finansieringsfördel och stärker alltså ställningen för den ekonomiska enhet som kan bildas av mottagaren och målbolaget. I detta avseende och i linje med domstolens rättspraxis (89) måste ägandet av ett kontrollerande aktieinnehav i ett målbolag och utnyttjandet av denna kontroll genom deltagande direkt eller indirekt i ledningen av det bolaget i sig betraktas som att man deltar i den ekonomiska verksamhet som det kontrollerade företaget bedriver.

| (125) | För det andra snedvrider den berörda åtgärden sannolikt konkurrensen, särskilt bland europeiska konkurrenter, genom att göra det möjligt att sänka skatten för spanska bolag som förvärvar ett betydande aktieinnehav i målbolag. Denna analys bekräftas av att flera företag klagade eller uttalade sig efter beslutet om att inleda förfarandet för att hävda att åtgärden i fråga medförde en betydande fördel som ökade de spanska företagens vilja att göra fusioner, särskilt i samband med auktioner. Dessa uttalanden bekräftar åtminstone att en rad icke-spanska företag anser att deras ställning på marknaden påverkas av den berörda åtgärden, oavsett riktigheten i deras detaljerade uppgifter i fråga om förekomsten av stöd. |
| --- | --- |

(125)

För det andra snedvrider den berörda åtgärden sannolikt konkurrensen, särskilt bland europeiska konkurrenter, genom att göra det möjligt att sänka skatten för spanska bolag som förvärvar ett betydande aktieinnehav i målbolag. Denna analys bekräftas av att flera företag klagade eller uttalade sig efter beslutet om att inleda förfarandet för att hävda att åtgärden i fråga medförde en betydande fördel som ökade de spanska företagens vilja att göra fusioner, särskilt i samband med auktioner. Dessa uttalanden bekräftar åtminstone att en rad icke-spanska företag anser att deras ställning på marknaden påverkas av den berörda åtgärden, oavsett riktigheten i deras detaljerade uppgifter i fråga om förekomsten av stöd.

| (126) | Därför drar kommissionen slutsatsen att den berörda åtgärden sannolikt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, främst på den inre marknaden, genom att eventuellt förbättra driftsvillkoren för de mottagare som direkt deltar i ekonomiska verksamheter som ska beskattas i Spanien. |
| --- | --- |

(126)

Därför drar kommissionen slutsatsen att den berörda åtgärden sannolikt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, främst på den inre marknaden, genom att eventuellt förbättra driftsvillkoren för de mottagare som direkt deltar i ekonomiska verksamheter som ska beskattas i Spanien.

D.   Kommissionens svar på de inkomna synpunkterna

| (127) | Innan kommissionen drar några slutsatser om klassificeringen av åtgärden är det lämpligt att göra en mer ingående analys av vissa argument från de spanska myndigheterna och de tredje parter som ännu inte direkt eller indirekt har behandlats i avsnitten om bedömningen av ordningen (skäl 83 och följande). |
| --- | --- |

(127)

Innan kommissionen drar några slutsatser om klassificeringen av åtgärden är det lämpligt att göra en mer ingående analys av vissa argument från de spanska myndigheterna och de tredje parter som ännu inte direkt eller indirekt har behandlats i avsnitten om bedömningen av ordningen (skäl 83 och följande).

D.1.   Svar på uppgifterna ur 2006 års deklarationer och på synpunkterna på domstolens dom i mål C-501/00

| (128) | När det gäller de uppgifter som de spanska myndigheterna har hämtat ur 2006 års deklarationer för att visa att den berörda åtgärden inte är selektiv (90) vill kommissionen understryka den allmänna bristen på precision i den inlämnade informationen. För det första visar uppgifterna på fördelningen av mottagare per kategori (verksamhet, omsättning) men det framgår inte om de berörda mottagarna representerar en liten eller stor andel av de berörda kategorierna. För det andra kan statistik som baseras på mottagarnas omsättningsstorlek vara en intressant indikator för att visa att den berörda åtgärden gäller för alla företag i Spanien, men det måste betonas att den berörda åtgärden gäller förvärv av aktieinnehav. Den här typen av investering behöver inte generera någon betydande omsättning, vilket t.ex. innebär att de aktieägande företagen kan rapporteras som små och medelstora företag i de berörda uppgifterna. För att uppgifterna ska kunna betraktas som relevanta skulle man därför behöva ta hänsyn även till andra indikatorer, som den sammanlagda balansräkningen, och huruvida mottagarna kan konsolidera sina beskattningsunderlag med andra spanska skattebetalare. För det tredje verkar uppgifterna inte heller vara representativa eftersom de inte innehåller någon angivelse av nivån på det aktieinnehav (majoritets- eller enbart minoritetsandelar) som förvärvats av mottagarna. Slutligen innehåller de mottagna uppgifterna ingen indikation som gör det möjligt att avgöra om villkoren i kommissionens rekommendationer om små och medelstora företag från 2003 är uppfyllda (91). Därför anser kommissionen att dess slutsats att den ifrågasatta stödåtgärden är selektiv just på grund av egenskaperna i lagstiftningen i fråga inte har vederlagts av de ofullständiga och icke-representativa uppgifter som lämnats av de spanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(128)

När det gäller de uppgifter som de spanska myndigheterna har hämtat ur 2006 års deklarationer för att visa att den berörda åtgärden inte är selektiv (90) vill kommissionen understryka den allmänna bristen på precision i den inlämnade informationen. För det första visar uppgifterna på fördelningen av mottagare per kategori (verksamhet, omsättning) men det framgår inte om de berörda mottagarna representerar en liten eller stor andel av de berörda kategorierna. För det andra kan statistik som baseras på mottagarnas omsättningsstorlek vara en intressant indikator för att visa att den berörda åtgärden gäller för alla företag i Spanien, men det måste betonas att den berörda åtgärden gäller förvärv av aktieinnehav. Den här typen av investering behöver inte generera någon betydande omsättning, vilket t.ex. innebär att de aktieägande företagen kan rapporteras som små och medelstora företag i de berörda uppgifterna. För att uppgifterna ska kunna betraktas som relevanta skulle man därför behöva ta hänsyn även till andra indikatorer, som den sammanlagda balansräkningen, och huruvida mottagarna kan konsolidera sina beskattningsunderlag med andra spanska skattebetalare. För det tredje verkar uppgifterna inte heller vara representativa eftersom de inte innehåller någon angivelse av nivån på det aktieinnehav (majoritets- eller enbart minoritetsandelar) som förvärvats av mottagarna. Slutligen innehåller de mottagna uppgifterna ingen indikation som gör det möjligt att avgöra om villkoren i kommissionens rekommendationer om små och medelstora företag från 2003 är uppfyllda (91). Därför anser kommissionen att dess slutsats att den ifrågasatta stödåtgärden är selektiv just på grund av egenskaperna i lagstiftningen i fråga inte har vederlagts av de ofullständiga och icke-representativa uppgifter som lämnats av de spanska myndigheterna.

| (129) | Även om de spanska myndigheternas argument hade kompletterats med ytterligare belägg skulle detta inte ha motbevisat den berörda åtgärdens selektiva karaktär eftersom det faktiskt endast är vissa företag som gynnas av åtgärden, vilket också är i linje med domstolens dom i mål C-501/00, Spanien mot kommissionen (92). När det gäller de spanska myndigheternas klassificering av åtgärden som en generell åtgärd (93) för att den är öppen för alla företag som är hemmahörande i Spanien är det värt att påminna om denna dom från domstolen. Det ärendet gällde också ett undantag från den spanska företagslagstiftningen, närmare bestämt en åtgärd som kallades ”avdrag för exportverksamheter”. De spanska myndigheterna hävdade inför domstolen att ordningen var öppen för alla företag med skattehemvist i Spanien. Domstolen ansåg dock att skatteavdraget endast kunde ”komma en kategori av företag till godo, nämligen de som bedriver exportverksamhet och gör vissa investeringar som avses i de omtvistade åtgärderna” (94). Kommissionen anser att syftet med den ifrågasatta åtgärden även i det här fallet är att gynna export av kapital från Spanien, för att stärka spanska företags ställning utomlands och därigenom stärka stödmottagarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(129)

Även om de spanska myndigheternas argument hade kompletterats med ytterligare belägg skulle detta inte ha motbevisat den berörda åtgärdens selektiva karaktär eftersom det faktiskt endast är vissa företag som gynnas av åtgärden, vilket också är i linje med domstolens dom i mål C-501/00, Spanien mot kommissionen (92). När det gäller de spanska myndigheternas klassificering av åtgärden som en generell åtgärd (93) för att den är öppen för alla företag som är hemmahörande i Spanien är det värt att påminna om denna dom från domstolen. Det ärendet gällde också ett undantag från den spanska företagslagstiftningen, närmare bestämt en åtgärd som kallades ”avdrag för exportverksamheter”. De spanska myndigheterna hävdade inför domstolen att ordningen var öppen för alla företag med skattehemvist i Spanien. Domstolen ansåg dock att skatteavdraget endast kunde ”komma en kategori av företag till godo, nämligen de som bedriver exportverksamhet och gör vissa investeringar som avses i de omtvistade åtgärderna” (94). Kommissionen anser att syftet med den ifrågasatta åtgärden även i det här fallet är att gynna export av kapital från Spanien, för att stärka spanska företags ställning utomlands och därigenom stärka stödmottagarnas konkurrenskraft.

| (130) | Här är det värt att notera att domstolen anser att för att ”kunna motivera de omtvistade åtgärderna med hänvisning till systematiken i det skattesystem som de ingår i eller dess karaktär, är det emellertid inte tillräckligt att påstå att de är avsedda att gynna internationell handel. Ett sådant ändamål utgör förvisso ett ekonomiskt syfte, men det har inte visats att det är en del av en logik som omfattar hela det skattesystem som gäller i Spanien, såsom detta är tillämpligt på samtliga företag. Det är inte heller tillräckligt att syftet med de omtvistade åtgärderna är av handels- eller industripolitiskt slag, såsom att internationell handel gynnas genom stöd till investeringar utomlands, för att de direkt skall undgå att kvalificeras som stöd i den mening som avses i artikel 4 c KS” (95). I det här ärendet har de spanska myndigheterna helt enkelt förklarat att syftet med den berörda åtgärden är att främja internationell handel och konsolidering av företag utan att bevisa att en sådan åtgärd är motiverad av logiken i systemet. Mot bakgrund av det ovan anförda bekräftar kommissionen sin analys att den berörda åtgärden är selektiv. |
| --- | --- |

(130)

Här är det värt att notera att domstolen anser att för att ”kunna motivera de omtvistade åtgärderna med hänvisning till systematiken i det skattesystem som de ingår i eller dess karaktär, är det emellertid inte tillräckligt att påstå att de är avsedda att gynna internationell handel. Ett sådant ändamål utgör förvisso ett ekonomiskt syfte, men det har inte visats att det är en del av en logik som omfattar hela det skattesystem som gäller i Spanien, såsom detta är tillämpligt på samtliga företag. Det är inte heller tillräckligt att syftet med de omtvistade åtgärderna är av handels- eller industripolitiskt slag, såsom att internationell handel gynnas genom stöd till investeringar utomlands, för att de direkt skall undgå att kvalificeras som stöd i den mening som avses i artikel 4 c KS” (95). I det här ärendet har de spanska myndigheterna helt enkelt förklarat att syftet med den berörda åtgärden är att främja internationell handel och konsolidering av företag utan att bevisa att en sådan åtgärd är motiverad av logiken i systemet. Mot bakgrund av det ovan anförda bekräftar kommissionen sin analys att den berörda åtgärden är selektiv.

D.2   Svar på synpunkterna på kommissionens praxis

| (131) | När det gäller hänvisningen till den påstått innovativa tolkningen av begreppet selektivitet i det här ärendet bör det först och främst betonas att den här inställningen helt och hållet ligger i linje med kommissionens beslutspraxis och med domstolens rättspraxis så som den beskrivs i skäl 92. Inställningen i just detta ärende skiljer sig inte heller från kommissionens beslut N 480/2007 (96) som de spanska myndigheterna hänvisar till. I det beslutet tog kommissionen hänsyn till det avsedda målets särskilda karaktär, med hänvisning (97) till kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – I riktning mot en effektivare användning av skattelättnader till förmån för forskning och utveckling
   (98). Den ifrågasatta åtgärden i det här ärendet har inte något liknande mål. Till skillnad från den berörda åtgärden i det här ärendet gjordes i den spanska åtgärd som behandlades i det föregående beslutet inte heller någon åtskillnad mellan nationella och internationella transaktioner. |
| --- | --- |

(131)

När det gäller hänvisningen till den påstått innovativa tolkningen av begreppet selektivitet i det här ärendet bör det först och främst betonas att den här inställningen helt och hållet ligger i linje med kommissionens beslutspraxis och med domstolens rättspraxis så som den beskrivs i skäl 92. Inställningen i just detta ärende skiljer sig inte heller från kommissionens beslut N 480/2007 (96) som de spanska myndigheterna hänvisar till. I det beslutet tog kommissionen hänsyn till det avsedda målets särskilda karaktär, med hänvisning (97) till kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – I riktning mot en effektivare användning av skattelättnader till förmån för forskning och utveckling
   (98). Den ifrågasatta åtgärden i det här ärendet har inte något liknande mål. Till skillnad från den berörda åtgärden i det här ärendet gjordes i den spanska åtgärd som behandlades i det föregående beslutet inte heller någon åtskillnad mellan nationella och internationella transaktioner.

| (132) | När det slutligen gäller det undantag från systemet för företagsbeskattning som följer av genomförandet av direktiven (99), till exempel direktivet om moderbolag och dotterbolag eller direktivet om gränsöverskridande räntor och royalties, anser kommissionen att den situation som uppstår till följd av tillämpningen av dessa direktiv helt och hållet är förenlig med det resonemang som förs i det här beslutet. Efter harmoniseringen i gemenskapen bör gränsöverskridande transaktioner inom gemenskapen och inom varje medlemsstat anses ha jämförbara rättsliga och faktiska situationer. Dessutom vill kommissionen understryka att domstolen har angivit att (100)”på gemenskapsrättens nuvarande stadium omfattas direkt beskattning av medlemsstaternas behörighet, även om dessa, enligt fast rättspraxis, skall utöva denna behörighet på ett sätt som inte strider mot gemenskapsrätten (se bland annat dom av den 14 september 1999 i mål C-391/97, Gschwind, REG 1999, s. I-5451, punkt 20), och följaktligen avhålla sig från att i detta sammanhang vidta några åtgärder som kan utgöra ett med den gemensamma marknaden oförenligt statligt stöd.” |
| --- | --- |

(132)

När det slutligen gäller det undantag från systemet för företagsbeskattning som följer av genomförandet av direktiven (99), till exempel direktivet om moderbolag och dotterbolag eller direktivet om gränsöverskridande räntor och royalties, anser kommissionen att den situation som uppstår till följd av tillämpningen av dessa direktiv helt och hållet är förenlig med det resonemang som förs i det här beslutet. Efter harmoniseringen i gemenskapen bör gränsöverskridande transaktioner inom gemenskapen och inom varje medlemsstat anses ha jämförbara rättsliga och faktiska situationer. Dessutom vill kommissionen understryka att domstolen har angivit att (100)”på gemenskapsrättens nuvarande stadium omfattas direkt beskattning av medlemsstaternas behörighet, även om dessa, enligt fast rättspraxis, skall utöva denna behörighet på ett sätt som inte strider mot gemenskapsrätten (se bland annat dom av den 14 september 1999 i mål C-391/97, Gschwind, REG 1999, s. I-5451, punkt 20), och följaktligen avhålla sig från att i detta sammanhang vidta några åtgärder som kan utgöra ett med den gemensamma marknaden oförenligt statligt stöd.”

D.3   Svar på synpunkterna om artikel 58.1 a i fördraget

| (133) | Som redan påpekats måste man för det första komma ihåg att direktbeskattning visserligen omfattas av medlemsstaternas behörighet, men att medlemsstaterna ändå måste utöva den behörigheten i enlighet med gemenskapslagstiftningen (101), inklusive fördragets bestämmelser om statligt stöd. Artikel 58.1 a i fördraget bör med andra ord tolkas på ett sätt som är förenligt med fördragets bestämmelser om statligt stöd, inklusive dem som ger kommissionen kontrollbefogenheter inom det området. |
| --- | --- |

(133)

Som redan påpekats måste man för det första komma ihåg att direktbeskattning visserligen omfattas av medlemsstaternas behörighet, men att medlemsstaterna ändå måste utöva den behörigheten i enlighet med gemenskapslagstiftningen (101), inklusive fördragets bestämmelser om statligt stöd. Artikel 58.1 a i fördraget bör med andra ord tolkas på ett sätt som är förenligt med fördragets bestämmelser om statligt stöd, inklusive dem som ger kommissionen kontrollbefogenheter inom det området.

| (134) | Dessutom måste artikel 58 i fördraget, som de spanska myndigheterna hänvisar till, läsas tillsammans med artikel 56 i EG-fördraget, som innehåller ett förbud mot begränsningar av rörligheten för kapital mellan medlemsstater. I artikel 58.1 i fördraget anges följande: ”Bestämmelserna i artikel 56 skall inte påverka medlemsstaternas rätt att a) tillämpa sådana bestämmelser i sin skattelagstiftning som skiljer mellan skattebetalare som har olika bostadsort eller som har investerat sitt kapital på olika ort.” |
| --- | --- |

(134)

Dessutom måste artikel 58 i fördraget, som de spanska myndigheterna hänvisar till, läsas tillsammans med artikel 56 i EG-fördraget, som innehåller ett förbud mot begränsningar av rörligheten för kapital mellan medlemsstater. I artikel 58.1 i fördraget anges följande: ”Bestämmelserna i artikel 56 skall inte påverka medlemsstaternas rätt att a) tillämpa sådana bestämmelser i sin skattelagstiftning som skiljer mellan skattebetalare som har olika bostadsort eller som har investerat sitt kapital på olika ort.”

| (135) | Den möjlighet som medlemsstater ges enligt artikel 58.1 a i fördraget att tillämpa de relevanta bestämmelser i sin skattelagstiftning som skiljer mellan skattebetalare beroende på deras bostadsort eller den ort där de har investerat sitt kapital, har redan bekräftats av domstolen. Enligt den rättspraxis som rådde innan artikel 58.1 a i fördraget trädde i kraft kunde nationella skattebestämmelser som medförde vissa åtskillnader som framför allt byggde på skattebetalarnas hemvist vara förenliga med gemenskapslagstiftningen under förutsättning att de var tillämpliga på situationer som inte var objektivt jämförbara (102) eller kunde motiveras av skäl som var av ett väsentligt allmänintresse, framför allt i förhållande till sammanhållningen i skattesystemet (103). I vilket fall som helst kan rent ekonomiska mål inte utgöra ett skäl av väsentligt allmänintresse som motiverar en begränsning av en grundläggande frihet som garanteras genom fördraget (104). |
| --- | --- |

(135)

Den möjlighet som medlemsstater ges enligt artikel 58.1 a i fördraget att tillämpa de relevanta bestämmelser i sin skattelagstiftning som skiljer mellan skattebetalare beroende på deras bostadsort eller den ort där de har investerat sitt kapital, har redan bekräftats av domstolen. Enligt den rättspraxis som rådde innan artikel 58.1 a i fördraget trädde i kraft kunde nationella skattebestämmelser som medförde vissa åtskillnader som framför allt byggde på skattebetalarnas hemvist vara förenliga med gemenskapslagstiftningen under förutsättning att de var tillämpliga på situationer som inte var objektivt jämförbara (102) eller kunde motiveras av skäl som var av ett väsentligt allmänintresse, framför allt i förhållande till sammanhållningen i skattesystemet (103). I vilket fall som helst kan rent ekonomiska mål inte utgöra ett skäl av väsentligt allmänintresse som motiverar en begränsning av en grundläggande frihet som garanteras genom fördraget (104).

| (136) | När det gäller perioden efter ikraftträdandet av artikel 58.1 a i fördraget har domstolen också undersökt den eventuella förekomsten av objektivt jämförbara situationer som skulle kunna motivera en lagstiftning som begränsar den fria rörligheten för kapital. Med hänvisning till vissa skattelagstiftningar som ledde till att skattebetalare som bodde i en medlemsstat avskräcktes från att investera kapital i företag som var etablerade i en annan medlemsstat och som även hade en begränsande effekt i och med att de hindrade företagen från att få fram kapital i den berörda medlemsstaten, har domstolen konsekvent hävdat att sådan lagstiftning inte kan motiveras av en objektiv skillnad av det slag som kan motivera skillnader i skattebehandlingen i enlighet med artikel 58.1 a i fördraget (105). |
| --- | --- |

(136)

När det gäller perioden efter ikraftträdandet av artikel 58.1 a i fördraget har domstolen också undersökt den eventuella förekomsten av objektivt jämförbara situationer som skulle kunna motivera en lagstiftning som begränsar den fria rörligheten för kapital. Med hänvisning till vissa skattelagstiftningar som ledde till att skattebetalare som bodde i en medlemsstat avskräcktes från att investera kapital i företag som var etablerade i en annan medlemsstat och som även hade en begränsande effekt i och med att de hindrade företagen från att få fram kapital i den berörda medlemsstaten, har domstolen konsekvent hävdat att sådan lagstiftning inte kan motiveras av en objektiv skillnad av det slag som kan motivera skillnader i skattebehandlingen i enlighet med artikel 58.1 a i fördraget (105).

| (137) | I vilket fall som helst måste man komma ihåg att det i artikel 58.3 i fördraget särskilt anges att de nationella bestämmelser som avses i artikel 58.1 a inte får utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av den fria rörligheten för kapital och betalningar (106). |
| --- | --- |

(137)

I vilket fall som helst måste man komma ihåg att det i artikel 58.3 i fördraget särskilt anges att de nationella bestämmelser som avses i artikel 58.1 a inte får utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av den fria rörligheten för kapital och betalningar (106).

| (138) | Därför anser kommissionen i det här ärendet att inhemska förvärv av aktieinnehav och förvärv av aktieinnehav i företag som är etablerade i en annan medlemsstat av de skäl som framhålls ovan befinner sig i objektivt jämförbara situationer och att det inte finns några skäl av väsentligt allmänintresse som kan motivera en annan behandling av skattebetalare beroende på var deras kapital är placerat. |
| --- | --- |

(138)

Därför anser kommissionen i det här ärendet att inhemska förvärv av aktieinnehav och förvärv av aktieinnehav i företag som är etablerade i en annan medlemsstat av de skäl som framhålls ovan befinner sig i objektivt jämförbara situationer och att det inte finns några skäl av väsentligt allmänintresse som kan motivera en annan behandling av skattebetalare beroende på var deras kapital är placerat.

E.   Slutsats om klassificeringen av den ifrågasatta åtgärden

| (139) | Med hänsyn till samtliga överväganden ovan anser kommissionen att den berörda åtgärden vad avser förvärv inom gemenskapen uppfyller alla villkor i artikel 87.1 i fördraget och därför ska betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(139)

Med hänsyn till samtliga överväganden ovan anser kommissionen att den berörda åtgärden vad avser förvärv inom gemenskapen uppfyller alla villkor i artikel 87.1 i fördraget och därför ska betraktas som statligt stöd.

F.   Förenlighet

| (140) | Som anges i beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen att stödordningen i fråga inte uppfyller kraven för något av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Som anges i beslutet om att inleda förfarandet anser kommissionen att stödordningen i fråga inte uppfyller kraven för något av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget.

| (141) | Under förfarandets gång lade de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna fram sina argument för att visa att de undantag som anges i artikel 87.3 i fördraget skulle vara tillämpliga i det här ärendet (107). De två parterna ansåg att inga av bestämmelserna i artikel 87.2 eller 87.3 var tillämpliga i det här ärendet. |
| --- | --- |

(141)

Under förfarandets gång lade de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna fram sina argument för att visa att de undantag som anges i artikel 87.3 i fördraget skulle vara tillämpliga i det här ärendet (107). De två parterna ansåg att inga av bestämmelserna i artikel 87.2 eller 87.3 var tillämpliga i det här ärendet.

| (142) | De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget, som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte tillämpliga på detta fall. |
| --- | --- |

(142)

De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget, som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte tillämpliga på detta fall.

| (143) | Det undantag som anges i artikel 87.3 a, som handlar om att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan inte heller tillämpas eftersom åtgärden inte innehåller något villkor som går ut på att en viss typ av verksamhet ska bedrivas i vissa regioner (108). |
| --- | --- |

(143)

Det undantag som anges i artikel 87.3 a, som handlar om att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan inte heller tillämpas eftersom åtgärden inte innehåller något villkor som går ut på att en viss typ av verksamhet ska bedrivas i vissa regioner (108).

| (144) | Den ifrågasatta åtgärd som antogs 2001 kan inte heller anses främja genomförandet av ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i Spaniens ekonomi, i enlighet med artikel 87.3 b. Inte heller är syftet med åtgärden att främja kultur och bevara kulturarvet, som anges i artikel 87.3 d. |
| --- | --- |

(144)

Den ifrågasatta åtgärd som antogs 2001 kan inte heller anses främja genomförandet av ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i Spaniens ekonomi, i enlighet med artikel 87.3 b. Inte heller är syftet med åtgärden att främja kultur och bevara kulturarvet, som anges i artikel 87.3 d.

| (145) | Slutligen måste den berörda åtgärden granskas mot bakgrund av artikel 87.3 c, där det föreskrivs att stöd ska tillåtas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta sammanhang bör det först påpekas att åtgärden i fråga inte omfattas av några av de regelverk eller riktlinjer som fastställer villkoren för att vissa typer av stöd ska kunna anses förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(145)

Slutligen måste den berörda åtgärden granskas mot bakgrund av artikel 87.3 c, där det föreskrivs att stöd ska tillåtas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta sammanhang bör det först påpekas att åtgärden i fråga inte omfattas av några av de regelverk eller riktlinjer som fastställer villkoren för att vissa typer av stöd ska kunna anses förenliga med den gemensamma marknaden.

| (146) | När det gäller de argument som framförs av de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna med utgångspunkt i 2005 års handlingsplan för statligt stöd (109), där de hävdar att vissa åtgärder kan vara förenliga med den gemensamma marknaden om de främst handlar om att rätta till ett marknadsmisslyckande, påpekar kommissionen att de påstådda generella svårigheterna med att genomföra gränsöverskridande fusioner inte kan betraktas som ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(146)

När det gäller de argument som framförs av de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna med utgångspunkt i 2005 års handlingsplan för statligt stöd (109), där de hävdar att vissa åtgärder kan vara förenliga med den gemensamma marknaden om de främst handlar om att rätta till ett marknadsmisslyckande, påpekar kommissionen att de påstådda generella svårigheterna med att genomföra gränsöverskridande fusioner inte kan betraktas som ett marknadsmisslyckande.

| (147) | Det faktum att ett visst företag inte kan genomföra ett visst projekt eller en viss transaktion utan stöd behöver inte betyda att det föreligger ett marknadsmisslyckande. Det är endast när marknadskrafterna i sig inte kan åstadkomma ett effektivt resultat – dvs. när inte alla potentiella vinster från transaktionen realiseras – som det kan anses föreligga ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(147)

Det faktum att ett visst företag inte kan genomföra ett visst projekt eller en viss transaktion utan stöd behöver inte betyda att det föreligger ett marknadsmisslyckande. Det är endast när marknadskrafterna i sig inte kan åstadkomma ett effektivt resultat – dvs. när inte alla potentiella vinster från transaktionen realiseras – som det kan anses föreligga ett marknadsmisslyckande.

| (148) | Kommissionen ifrågasätter inte att kostnaderna mycket väl kan vara högre för vissa transaktioner än för andra. Men eftersom dessa kostnader är verkliga kostnader som korrekt avspeglar egenskaperna hos de projekt som övervägs – dvs. kostnader som är förknippade med den annorlunda geografiska placering eller rättsliga miljö som de ska genomföras i – är det effektivt för företagen att helt och hållet ta hänsyn till dessa kostnader när de fattar sina beslut. Däremot skulle ineffektiva resultat uppstå om dessa verkliga kostnader ignorerades eller rentav kompenserades genom statligt stöd. Samma typ av skillnader i verkliga kostnader uppstår oavsett om man jämför olika transaktioner inom ett och samma land eller gränsöverskridande transaktioner och förekomsten av sådana skillnader innebär inte att det kommer att uppstå ineffektiva marknadsresultat. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen ifrågasätter inte att kostnaderna mycket väl kan vara högre för vissa transaktioner än för andra. Men eftersom dessa kostnader är verkliga kostnader som korrekt avspeglar egenskaperna hos de projekt som övervägs – dvs. kostnader som är förknippade med den annorlunda geografiska placering eller rättsliga miljö som de ska genomföras i – är det effektivt för företagen att helt och hållet ta hänsyn till dessa kostnader när de fattar sina beslut. Däremot skulle ineffektiva resultat uppstå om dessa verkliga kostnader ignorerades eller rentav kompenserades genom statligt stöd. Samma typ av skillnader i verkliga kostnader uppstår oavsett om man jämför olika transaktioner inom ett och samma land eller gränsöverskridande transaktioner och förekomsten av sådana skillnader innebär inte att det kommer att uppstå ineffektiva marknadsresultat.

| (149) | Alla exempel som de spanska myndigheterna ger på påstådda ökade kostnader för att genomföra internationella transaktioner jämfört med nationella transaktioner är förknippade med de verkliga kostnaderna för att genomföra transaktioner och bör därför beaktas i sin helhet av marknadsaktörerna för att åstadkomma effektiva resultat. |
| --- | --- |

(149)

Alla exempel som de spanska myndigheterna ger på påstådda ökade kostnader för att genomföra internationella transaktioner jämfört med nationella transaktioner är förknippade med de verkliga kostnaderna för att genomföra transaktioner och bör därför beaktas i sin helhet av marknadsaktörerna för att åstadkomma effektiva resultat.

| (150) | För att det ska föreligga ett marknadsmisslyckande måste det finnas externa effekter (positiva spridningseffekter) som genereras av transaktionerna eller betydande ofullständig eller asymmetrisk information som leder till att transaktioner som annars skulle ha varit effektiva inte genomförs. Även om det teoretiskt kan finnas sådana faktorer i vissa transaktioner – såväl internationella som nationella – (t.ex. i samband med gemensamma FoU-program), kan de inte anses vara generellt förekommande i samtliga internationella transaktioner och framför allt inte i den typ av transaktioner som detta ärende gäller. Därför anser kommissionen att påståendet om marknadsmisslyckanden inte kan godtas. |
| --- | --- |

(150)

För att det ska föreligga ett marknadsmisslyckande måste det finnas externa effekter (positiva spridningseffekter) som genereras av transaktionerna eller betydande ofullständig eller asymmetrisk information som leder till att transaktioner som annars skulle ha varit effektiva inte genomförs. Även om det teoretiskt kan finnas sådana faktorer i vissa transaktioner – såväl internationella som nationella – (t.ex. i samband med gemensamma FoU-program), kan de inte anses vara generellt förekommande i samtliga internationella transaktioner och framför allt inte i den typ av transaktioner som detta ärende gäller. Därför anser kommissionen att påståendet om marknadsmisslyckanden inte kan godtas.

| (151) | Dessutom bör det påpekas att kommissionen när den bedömer om ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden gör en avvägning mellan åtgärdens positiva inverkan när det gäller att uppnå ett mål av gemensamt intresse och dess eventuella negativa sidoeffekter, som snedvridning av handel och konkurrens. I handlingsplanen för statligt stöd, som bygger på befintlig praxis, införs ett mer formellt avvägningstest i tre steg. De två första stegen tar upp de positiva effekterna av det statliga stödet och det tredje handlar om de negativa effekterna och vad resultatet blir av avvägningen mellan positiva och negativa effekter. Avvägningstestet är uppbyggt på följande sätt:






  a) | En bedömning av huruvida stödet är inriktat på ett särskilt mål av gemensamt intresse (t.ex. tillväxt, sysselsättning, sammanhållning, miljö eller energisäkerhet). |
| --- | --- | --- |

(151)

Dessutom bör det påpekas att kommissionen när den bedömer om ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden gör en avvägning mellan åtgärdens positiva inverkan när det gäller att uppnå ett mål av gemensamt intresse och dess eventuella negativa sidoeffekter, som snedvridning av handel och konkurrens. I handlingsplanen för statligt stöd, som bygger på befintlig praxis, införs ett mer formellt avvägningstest i tre steg. De två första stegen tar upp de positiva effekterna av det statliga stödet och det tredje handlar om de negativa effekterna och vad resultatet blir av avvägningen mellan positiva och negativa effekter. Avvägningstestet är uppbyggt på följande sätt:

a)

En bedömning av huruvida stödet är inriktat på ett särskilt mål av gemensamt intresse (t.ex. tillväxt, sysselsättning, sammanhållning, miljö eller energisäkerhet).

| b) | En bedömning av huruvida stödet är väl utformat för att uppnå målet av gemensamt intresse, t.ex. om det föreslagna stödet löser marknadsmisslyckandet eller något annat mål. För att kunna göra denna bedömning måste man kontrollera att






  i) | statligt stöd är ett lämpligt instrument, |
| --- | --- | --- |

b)

En bedömning av huruvida stödet är väl utformat för att uppnå målet av gemensamt intresse, t.ex. om det föreslagna stödet löser marknadsmisslyckandet eller något annat mål. För att kunna göra denna bedömning måste man kontrollera att

i)

statligt stöd är ett lämpligt instrument,

| ii) | det finns en stimulanseffekt, det vill säga att stödet påverkar företags beteende, |
| --- | --- |

ii)

det finns en stimulanseffekt, det vill säga att stödet påverkar företags beteende,

| iii) | åtgärden är proportionerlig, dvs. om samma beteendeförändring skulle kunna åstadkommas med mindre stöd. |
| --- | --- |

iii)

åtgärden är proportionerlig, dvs. om samma beteendeförändring skulle kunna åstadkommas med mindre stöd.

| c) | En bedömning av om snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln är begränsade, så att det övergripande resultatet är positivt. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av om snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln är begränsade, så att det övergripande resultatet är positivt.

| (152) | För det första måste man bedöma om målet för stödet verkligen är av gemensamt intresse. Trots påståendet om att syftet med den berörda åtgärden är att främja integrationen på den inre marknaden är målet för åtgärden inte klart definierat, eftersom det omfattar mer än marknadsintegration genom att det främjar spanska företags expansion på i synnerhet den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(152)

För det första måste man bedöma om målet för stödet verkligen är av gemensamt intresse. Trots påståendet om att syftet med den berörda åtgärden är att främja integrationen på den inre marknaden är målet för åtgärden inte klart definierat, eftersom det omfattar mer än marknadsintegration genom att det främjar spanska företags expansion på i synnerhet den europeiska marknaden.

| (153) | För det andra måste man bedöma om stödets utformning är lämplig för att uppnå det aktuella målet av gemensamt intresse. Det statliga stödet måste närmare bestämt ändra beteendet hos ett mottagarföretag så att det agerar på ett sätt som bidrar till att målet av gemensamt intresse uppnås och som det inte skulle ha gjort utan stödet, eller skulle ha utfört på ett begränsat eller annat sätt. De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna lade inte fram några särskilda argument som visar att det är sannolikt att denna stimulanseffekt skulle uppstå. |
| --- | --- |

(153)

För det andra måste man bedöma om stödets utformning är lämplig för att uppnå det aktuella målet av gemensamt intresse. Det statliga stödet måste närmare bestämt ändra beteendet hos ett mottagarföretag så att det agerar på ett sätt som bidrar till att målet av gemensamt intresse uppnås och som det inte skulle ha gjort utan stödet, eller skulle ha utfört på ett begränsat eller annat sätt. De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna lade inte fram några särskilda argument som visar att det är sannolikt att denna stimulanseffekt skulle uppstå.

| (154) | Den tredje frågan gäller det statliga stödets negativa effekter. Även om stödet är väl utformat för att uppnå ett mål av gemensamt intresse kan stöd som beviljas ett visst företag eller en viss ekonomisk sektor allvarligt snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Här anser de 30 berörda parterna att stödordningen inte påverkar konkurrenskraften hos företag som är skyldiga att betala företagsskatt i Spanien eftersom den finansiella effekten av artikel 12.5 skulle vara försumbar. Som redan har angivits i skäl 101 och följande finns det dock tydliga indikationer på att effekten av artikel 12.5 är långt ifrån försumbar. Eftersom stödordningen endast är tillämplig för utländska transaktioner blir effekten dessutom uppenbart en snedvridning av konkurrensen på utländska marknader. |
| --- | --- |

(154)

Den tredje frågan gäller det statliga stödets negativa effekter. Även om stödet är väl utformat för att uppnå ett mål av gemensamt intresse kan stöd som beviljas ett visst företag eller en viss ekonomisk sektor allvarligt snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Här anser de 30 berörda parterna att stödordningen inte påverkar konkurrenskraften hos företag som är skyldiga att betala företagsskatt i Spanien eftersom den finansiella effekten av artikel 12.5 skulle vara försumbar. Som redan har angivits i skäl 101 och följande finns det dock tydliga indikationer på att effekten av artikel 12.5 är långt ifrån försumbar. Eftersom stödordningen endast är tillämplig för utländska transaktioner blir effekten dessutom uppenbart en snedvridning av konkurrensen på utländska marknader.

| (155) | Sista steget i förenlighetsanalysen är att undersöka om stödets eventuella positiva effekter uppväger de negativa. Som anges ovan har de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte visat att det finns något särskilt mål som ger tydligt positiva effekter. De hävdar i allmänna ordalag att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen uppfyller gemenskapens mål att främja gränsöverskridande transaktioner utan att gå in på någon utvärdering av eventuella och faktiska negativa effekter av åtgärden i fråga. Även under förutsättning att den positiva effekten av åtgärden är att gränsöverskridande transaktioner främjas genom att hinder för sådana transaktioner undanröjs, anser kommissionen i vilket fall som helst att de positiva effekterna av åtgärden inte uppväger de negativa, särskilt som åtgärdens omfattning är otydlig och godtycklig. |
| --- | --- |

(155)

Sista steget i förenlighetsanalysen är att undersöka om stödets eventuella positiva effekter uppväger de negativa. Som anges ovan har de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna inte visat att det finns något särskilt mål som ger tydligt positiva effekter. De hävdar i allmänna ordalag att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen uppfyller gemenskapens mål att främja gränsöverskridande transaktioner utan att gå in på någon utvärdering av eventuella och faktiska negativa effekter av åtgärden i fråga. Även under förutsättning att den positiva effekten av åtgärden är att gränsöverskridande transaktioner främjas genom att hinder för sådana transaktioner undanröjs, anser kommissionen i vilket fall som helst att de positiva effekterna av åtgärden inte uppväger de negativa, särskilt som åtgärdens omfattning är otydlig och godtycklig.

| (156) | Sammanfattningsvis anser kommissionen vad gäller analysen i enlighet med artikel 87.3 c i synnerhet att de skattefördelar som beviljas inom ramen för åtgärden i fråga inte är knutna till investeringar, skapade arbetstillfällen eller särskilda projekt. De befriar helt enkelt de berörda företagen från kostnader som de normalt skulle ha haft och måste därför betraktas som driftsstöd. Rent generellt omfattas driftsstöd inte av artikel 87.3 c eftersom det snedvrider konkurrensen inom de sektorer där det beviljas och till sin natur innebär att det inte kan bidra till uppfyllandet av de mål som fastställs i den bestämmelsen (110). I linje med kommissionens praxis kan sådant stöd inte anses vara förenligt med den gemensamma marknaden eftersom det varken underlättar utvecklingen av några verksamheter eller ekonomiska områden eller är tidsbegränsat, degressivt eller står i proportion till vad som krävs för att uppväga ett visst ekonomiskt handikapp hos de berörda områdena. Resultatet av avvägningstestet bekräftar denna analys. |
| --- | --- |

(156)

Sammanfattningsvis anser kommissionen vad gäller analysen i enlighet med artikel 87.3 c i synnerhet att de skattefördelar som beviljas inom ramen för åtgärden i fråga inte är knutna till investeringar, skapade arbetstillfällen eller särskilda projekt. De befriar helt enkelt de berörda företagen från kostnader som de normalt skulle ha haft och måste därför betraktas som driftsstöd. Rent generellt omfattas driftsstöd inte av artikel 87.3 c eftersom det snedvrider konkurrensen inom de sektorer där det beviljas och till sin natur innebär att det inte kan bidra till uppfyllandet av de mål som fastställs i den bestämmelsen (110). I linje med kommissionens praxis kan sådant stöd inte anses vara förenligt med den gemensamma marknaden eftersom det varken underlättar utvecklingen av några verksamheter eller ekonomiska områden eller är tidsbegränsat, degressivt eller står i proportion till vad som krävs för att uppväga ett visst ekonomiskt handikapp hos de berörda områdena. Resultatet av avvägningstestet bekräftar denna analys.

| (157) | Mot bakgrund av ovanstående måste det konstateras att stödordningen i fråga är oförenlig med den gemensamma marknaden, i den del som avser förvärv inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(157)

Mot bakgrund av ovanstående måste det konstateras att stödordningen i fråga är oförenlig med den gemensamma marknaden, i den del som avser förvärv inom gemenskapen.

G.   Återkrav av stöd

| (158) | Åtgärden i fråga har genomförts utan att anmälas i förväg till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Den del av åtgärden som gäller förvärv inom gemenskapen är därför olagligt stöd. |
| --- | --- |

(158)

Åtgärden i fråga har genomförts utan att anmälas i förväg till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Den del av åtgärden som gäller förvärv inom gemenskapen är därför olagligt stöd.

| (159) | När olagligt stöd konstateras vara oförenligt med den gemensamma marknaden bör ett återkrav göras i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (111). Genom att återkräva stödet återställs så långt det är möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. Inga argument från de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna motiverar något generellt undantag från denna grundläggande princip. |
| --- | --- |

(159)

När olagligt stöd konstateras vara oförenligt med den gemensamma marknaden bör ett återkrav göras i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (111). Genom att återkräva stödet återställs så långt det är möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. Inga argument från de spanska myndigheterna eller de 30 berörda parterna motiverar något generellt undantag från denna grundläggande princip.

| (160) | I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 sägs dock att kommissionen inte ska ”återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. Enligt domstolens rättspraxis och kommissionens praxis strider återkrav mot en generell princip i gemenskapslagstiftningen om mottagaren av ett stöd på grund av kommissionens agerande har berättigade förväntningar på att stödet har beviljats i enlighet med gemenskapslagstiftningen (112). |
| --- | --- |

(160)

I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 sägs dock att kommissionen inte ska ”återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. Enligt domstolens rättspraxis och kommissionens praxis strider återkrav mot en generell princip i gemenskapslagstiftningen om mottagaren av ett stöd på grund av kommissionens agerande har berättigade förväntningar på att stödet har beviljats i enlighet med gemenskapslagstiftningen (112).

| (161) | I sin dom i Forum 187-målet (113) konstaterade domstolen att ”rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Det går för övrigt inte att åberopa ett åsidosättande av denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. Likaså gäller att när en försiktig och medveten ekonomisk aktör skulle kunna förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han inte åberopa en sådan princip när denna åtgärd har vidtagits.” |
| --- | --- |

(161)

I sin dom i Forum 187-målet (113) konstaterade domstolen att ”rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Det går för övrigt inte att åberopa ett åsidosättande av denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. Likaså gäller att när en försiktig och medveten ekonomisk aktör skulle kunna förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han inte åberopa en sådan princip när denna åtgärd har vidtagits.”

| (162) | De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna har hävdat att det finns berättigade förväntningar, främst med hänvisning till vissa av kommissionens svar på skriftliga frågor från Europarlamentet och till stödordningens påstådda likhet med tidigare åtgärder som kommissionen har förklarat förenliga med den gemensamma marknaden. För det tredje anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att principen om berättigade förväntningar innebär att kommissionen varken kan återkräva de avdrag som redan har gjorts eller de avdrag som återstår att göra under den 20-årsperiod som inrättas genom i företagsbeskattningslagen. |
| --- | --- |

(162)

De spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna har hävdat att det finns berättigade förväntningar, främst med hänvisning till vissa av kommissionens svar på skriftliga frågor från Europarlamentet och till stödordningens påstådda likhet med tidigare åtgärder som kommissionen har förklarat förenliga med den gemensamma marknaden. För det tredje anser de spanska myndigheterna och de 30 berörda parterna att principen om berättigade förväntningar innebär att kommissionen varken kan återkräva de avdrag som redan har gjorts eller de avdrag som återstår att göra under den 20-årsperiod som inrättas genom i företagsbeskattningslagen.

| (163) | När det gäller stödordningens påstådda likhet med andra åtgärder som inte har ansetts vara statligt stöd menar kommissionen att stödordningen skiljer sig väsentligt från de åtgärder som kommissionen behandlade i sitt beslut 1984 om belgiska samordningscenter. (114) Den berörda åtgärden har en annan omfattning eftersom den inte berör koncerninterna verksamheter, vilket var fallet med de belgiska samordningscentren. Dessutom har den berörda åtgärden en annan struktur som gör att den är selektiv, framför allt för att den endast är tillämplig på utlandstransaktioner. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller stödordningens påstådda likhet med andra åtgärder som inte har ansetts vara statligt stöd menar kommissionen att stödordningen skiljer sig väsentligt från de åtgärder som kommissionen behandlade i sitt beslut 1984 om belgiska samordningscenter. (114) Den berörda åtgärden har en annan omfattning eftersom den inte berör koncerninterna verksamheter, vilket var fallet med de belgiska samordningscentren. Dessutom har den berörda åtgärden en annan struktur som gör att den är selektiv, framför allt för att den endast är tillämplig på utlandstransaktioner.

| (164) | När det gäller vilken effekt kommissionens uttalanden fått på mottagarnas berättigade förväntningar anser kommissionen att det bör göras åtskillnad mellan två perioder: a) perioden från åtgärdens ikraftträdande den 1 januari 2002 fram till den dag då beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 21 december 2007 och b) perioden efter det att beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller vilken effekt kommissionens uttalanden fått på mottagarnas berättigade förväntningar anser kommissionen att det bör göras åtskillnad mellan två perioder: a) perioden från åtgärdens ikraftträdande den 1 januari 2002 fram till den dag då beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 21 december 2007 och b) perioden efter det att beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

| (165) | När det gäller den första perioden erkänner kommissionen sina svar på frågorna från Europaparlamentets ledamöter Erik Meijer och Sharon Bowles om huruvida åtgärden i fråga var statligt stöd. I sitt svar på parlamentsfrågan från Erik Meijer den 19 januari 2006 säger kommissionen genom en av sina ledamöter att den inte kan bekräfta att de höga buden från spanska företag beror på att Spaniens skattelagstiftning tillåter företag att skriva av mervärde snabbare än vad franska eller italienska företag kan göra. Däremot kan kommissionen bekräfta att den typen av nationell lagstiftning inte omfattas av bestämmelserna för statligt stöd eftersom de är generella avskrivningsregler som gäller för alla företag i Spanien (115). I sitt svar på parlamentsfrågan från Sharon Bowles den 17 februari 2006 sa kommissionen att det enligt den information som kommissionen för närvarande har tillgång till förefaller som om de spanska skattebestämmelserna om avskrivning av mervärde är tillämpliga på alla företag i Spanien, oberoende av storlek, sektor, juridisk form eller av om de är privata eller offentliga, eftersom de är generella avskrivningsregler. Därför verkar de inte omfattas av bestämmelserna för statligt stöd (116). |
| --- | --- |

(165)

När det gäller den första perioden erkänner kommissionen sina svar på frågorna från Europaparlamentets ledamöter Erik Meijer och Sharon Bowles om huruvida åtgärden i fråga var statligt stöd. I sitt svar på parlamentsfrågan från Erik Meijer den 19 januari 2006 säger kommissionen genom en av sina ledamöter att den inte kan bekräfta att de höga buden från spanska företag beror på att Spaniens skattelagstiftning tillåter företag att skriva av mervärde snabbare än vad franska eller italienska företag kan göra. Däremot kan kommissionen bekräfta att den typen av nationell lagstiftning inte omfattas av bestämmelserna för statligt stöd eftersom de är generella avskrivningsregler som gäller för alla företag i Spanien (115). I sitt svar på parlamentsfrågan från Sharon Bowles den 17 februari 2006 sa kommissionen att det enligt den information som kommissionen för närvarande har tillgång till förefaller som om de spanska skattebestämmelserna om avskrivning av mervärde är tillämpliga på alla företag i Spanien, oberoende av storlek, sektor, juridisk form eller av om de är privata eller offentliga, eftersom de är generella avskrivningsregler. Därför verkar de inte omfattas av bestämmelserna för statligt stöd (116).

| (166) | Genom dessa uttalanden till parlamentet gav kommissionen riktade, ovillkorade och enhetliga försäkringar som gav mottagarna för åtgärden i fråga berättigade förhoppningar om att ordningen för avskrivning av mervärde var laglig i den bemärkelsen att den inte omfattades av bestämmelserna för statligt stöd (117) och att eventuella fördelar av den ordningen därför inte kunde omfattas av några efterföljande återkrav. Även om dessa uttalanden inte utgjorde något formellt beslut från kommissionen där det slogs fast att avskrivningsordningen inte var statligt stöd hade de en likvärdig effekt i fråga om att skapa berättigade förväntningar, särskilt med hänsyn till att de tillämpliga förfarandena för att respektera principen om kollegialt ansvar hade följts i det här fallet. Eftersom begreppet statligt stöd är objektivt (118) och kommissionen inte har någon bestämmanderätt i fråga om tolkningen av detta begrepp – till skillnad från vad som gäller för bedömningen av förenlighet med den gemensamma marknaden – kommer alla tydliga och ovillkorade uttalanden från kommissionens sida som innebär att en nationell åtgärd inte ska betraktas som statligt stöd naturligtvis att uppfattas som att åtgärden inte utgör stöd (dvs. även innan uttalandet i fråga). Ett företag som tidigare varit osäkert på att det i framtiden i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd skulle tvingas återbetala eventuella fördelar som det hade fått genom systemet för avskrivning av mervärde som uppstår till följd av transaktioner som gjorts före kommissionens uttalande, skulle efter detta uttalande ha dragit slutsatsen att det inte fanns någon grund för den osäkerheten, eftersom företaget inte kunde förväntas vara noggrannare än kommissionen i detta avseende. Under dessa särskilda omständigheter och med hänsyn till att det enligt gemenskapslagstiftningen inte krävs bevis för att det finns ett orsakssamband mellan försäkringar från en gemenskapsinstitution och medborgares eller företags beteende (119) skulle alla ansvarstagande företag rimligen kunna förvänta sig att kommissionen inte senare skulle göra några återkrav (120) för åtgärder som den själv tidigare i ett uttalande hade konstaterat inte utgjorde statligt stöd, oavsett när den transaktion som gynnats av stödordningen i fråga genomfördes. |
| --- | --- |

(166)

Genom dessa uttalanden till parlamentet gav kommissionen riktade, ovillkorade och enhetliga försäkringar som gav mottagarna för åtgärden i fråga berättigade förhoppningar om att ordningen för avskrivning av mervärde var laglig i den bemärkelsen att den inte omfattades av bestämmelserna för statligt stöd (117) och att eventuella fördelar av den ordningen därför inte kunde omfattas av några efterföljande återkrav. Även om dessa uttalanden inte utgjorde något formellt beslut från kommissionen där det slogs fast att avskrivningsordningen inte var statligt stöd hade de en likvärdig effekt i fråga om att skapa berättigade förväntningar, särskilt med hänsyn till att de tillämpliga förfarandena för att respektera principen om kollegialt ansvar hade följts i det här fallet. Eftersom begreppet statligt stöd är objektivt (118) och kommissionen inte har någon bestämmanderätt i fråga om tolkningen av detta begrepp – till skillnad från vad som gäller för bedömningen av förenlighet med den gemensamma marknaden – kommer alla tydliga och ovillkorade uttalanden från kommissionens sida som innebär att en nationell åtgärd inte ska betraktas som statligt stöd naturligtvis att uppfattas som att åtgärden inte utgör stöd (dvs. även innan uttalandet i fråga). Ett företag som tidigare varit osäkert på att det i framtiden i enlighet med bestämmelserna om statligt stöd skulle tvingas återbetala eventuella fördelar som det hade fått genom systemet för avskrivning av mervärde som uppstår till följd av transaktioner som gjorts före kommissionens uttalande, skulle efter detta uttalande ha dragit slutsatsen att det inte fanns någon grund för den osäkerheten, eftersom företaget inte kunde förväntas vara noggrannare än kommissionen i detta avseende. Under dessa särskilda omständigheter och med hänsyn till att det enligt gemenskapslagstiftningen inte krävs bevis för att det finns ett orsakssamband mellan försäkringar från en gemenskapsinstitution och medborgares eller företags beteende (119) skulle alla ansvarstagande företag rimligen kunna förvänta sig att kommissionen inte senare skulle göra några återkrav (120) för åtgärder som den själv tidigare i ett uttalande hade konstaterat inte utgjorde statligt stöd, oavsett när den transaktion som gynnats av stödordningen i fråga genomfördes.

| (167) | Därför konstaterar kommissionen att mottagarna av stödet i fråga hade berättigade förväntningar på att stödet inte skulle återkrävas och ställer därför inga återkrav på det skattemässiga stöd som beviljats dessa mottagare i samband med eventuella aktieinnehav som ett spanskt företag har förvärvat direkt eller indirekt i ett utländskt företag före dagen för offentliggörandet (121) i Europeiska unionens officiella tidning av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 och som då kunde ha gynnats av åtgärden i fråga. Från och med den dag då det formella granskningsförfarandet inleddes anser kommissionen i linje med sin praxis (122) att alla ansvarstagande aktörer borde ha tagit hänsyn till de tvivel som kommissionen uttryckte i fråga om stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(167)

Därför konstaterar kommissionen att mottagarna av stödet i fråga hade berättigade förväntningar på att stödet inte skulle återkrävas och ställer därför inga återkrav på det skattemässiga stöd som beviljats dessa mottagare i samband med eventuella aktieinnehav som ett spanskt företag har förvärvat direkt eller indirekt i ett utländskt företag före dagen för offentliggörandet (121) i Europeiska unionens officiella tidning av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 och som då kunde ha gynnats av åtgärden i fråga. Från och med den dag då det formella granskningsförfarandet inleddes anser kommissionen i linje med sin praxis (122) att alla ansvarstagande aktörer borde ha tagit hänsyn till de tvivel som kommissionen uttryckte i fråga om stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (168) | Dessutom anser kommissionen att dessa mottagare bör få fortsätta att utnyttja åtgärden i fråga fram till utgången av den avskrivningsperiod som fastställs i åtgärden. Kommissionen inser att transaktionerna planerades och att investeringarna gjordes med rimliga och berättigade förväntningar på en viss grad av kontinuitet i de ekonomiska villkoren, däribland den berörda åtgärden. I linje med domstolens rättspraxis och kommissionens praxis (123) och eftersom det inte finns något väsentligt allmänintresse (124) anser kommissionen därför att mottagarna bör få fortsätta att utnyttja fördelarna med åtgärden i fråga under hela den avskrivningsperiod som anges i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen. |
| --- | --- |

(168)

Dessutom anser kommissionen att dessa mottagare bör få fortsätta att utnyttja åtgärden i fråga fram till utgången av den avskrivningsperiod som fastställs i åtgärden. Kommissionen inser att transaktionerna planerades och att investeringarna gjordes med rimliga och berättigade förväntningar på en viss grad av kontinuitet i de ekonomiska villkoren, däribland den berörda åtgärden. I linje med domstolens rättspraxis och kommissionens praxis (123) och eftersom det inte finns något väsentligt allmänintresse (124) anser kommissionen därför att mottagarna bör få fortsätta att utnyttja fördelarna med åtgärden i fråga under hela den avskrivningsperiod som anges i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen.

| (169) | Vidare anser kommissionen att det bör införas en rimlig övergångsperiod för företag som redan har gjort långsiktiga förvärv av aktieinnehav i utländska företag och som inte hade haft detta innehav under en oavbruten period på minst ett år den dag då beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes. Kommissionen anser därför att företag som uppfyllde alla övriga relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen (se skäl 21) den 21 december 2007, bortsett från villkoret att de haft sitt aktieinnehav under en oavbruten period på minst år, också ska anses ha haft berättigade förväntningar, om de haft sitt aktieinnehav under en oavbruten period på minst ett år senast den 21 december 2008. |
| --- | --- |

(169)

Vidare anser kommissionen att det bör införas en rimlig övergångsperiod för företag som redan har gjort långsiktiga förvärv av aktieinnehav i utländska företag och som inte hade haft detta innehav under en oavbruten period på minst ett år den dag då beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes. Kommissionen anser därför att företag som uppfyllde alla övriga relevanta villkor i artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen (se skäl 21) den 21 december 2007, bortsett från villkoret att de haft sitt aktieinnehav under en oavbruten period på minst år, också ska anses ha haft berättigade förväntningar, om de haft sitt aktieinnehav under en oavbruten period på minst ett år senast den 21 december 2008.

| (170) | I de fall då det spanska förvärvande företaget inte direkt eller indirekt hade aktieinnehavet förrän efter den 21 december 2007 ska däremot allt eventuellt oförenligt stöd återkrävas från den mottagaren, om det spanska företaget inte för det första före den 21 december 2007 har gjort ett oåterkalleligt åtagande om att inneha sådana rättigheter och den aktuella transaktionen för det andra måste godkännas av en regleringsmyndighet och transaktionen för det tredje hade anmälts före den 21 december 2007. Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning går det inte att hävda att en ansvarstagande aktör inte kunde ha förutsett att en gemenskapsåtgärd, som detta beslut, skulle vidtas som kunde påverka hans intresse. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att det ska göras ett återkrav för alla fall som inte omfattas av skäl 167 och 169 i det här beslutet. Kommissionen anser också att stödordningen i fråga inte är stöd om alla villkor som fastställts i lagstiftning som har antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid tidpunkten för skatteavdraget var uppfyllda när mottagaren tog emot stödet. |
| --- | --- |

(170)

I de fall då det spanska förvärvande företaget inte direkt eller indirekt hade aktieinnehavet förrän efter den 21 december 2007 ska däremot allt eventuellt oförenligt stöd återkrävas från den mottagaren, om det spanska företaget inte för det första före den 21 december 2007 har gjort ett oåterkalleligt åtagande om att inneha sådana rättigheter och den aktuella transaktionen för det andra måste godkännas av en regleringsmyndighet och transaktionen för det tredje hade anmälts före den 21 december 2007. Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning går det inte att hävda att en ansvarstagande aktör inte kunde ha förutsett att en gemenskapsåtgärd, som detta beslut, skulle vidtas som kunde påverka hans intresse. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att det ska göras ett återkrav för alla fall som inte omfattas av skäl 167 och 169 i det här beslutet. Kommissionen anser också att stödordningen i fråga inte är stöd om alla villkor som fastställts i lagstiftning som har antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid tidpunkten för skatteavdraget var uppfyllda när mottagaren tog emot stödet.

| (171) | Det exakta stödbeloppet för ett visst år för en viss mottagare motsvarar det diskonterade nettovärdet för den skatteminskning som avskrivningen i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen medfört. Den beror alltså på företagets skattesats under de berörda åren och på den ränta som tillämpas. |
| --- | --- |

(171)

Det exakta stödbeloppet för ett visst år för en viss mottagare motsvarar det diskonterade nettovärdet för den skatteminskning som avskrivningen i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen medfört. Den beror alltså på företagets skattesats under de berörda åren och på den ränta som tillämpas.

| (172) | För ett visst år och en viss mottagare motsvarar stödets nominella värde den skatteminskning som beviljats genom tillämpning av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen för aktieinnehav i utländska företag som inte uppfyller de villkor som anges i skäl 167 och 169. |
| --- | --- |

(172)

För ett visst år och en viss mottagare motsvarar stödets nominella värde den skatteminskning som beviljats genom tillämpning av artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen för aktieinnehav i utländska företag som inte uppfyller de villkor som anges i skäl 167 och 169.

| (173) | Det diskonterade värdet beräknas med tillämpning av räntesatsen på det nominella värdet i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004, ändrad genom förordning (EG) nr 271/2008. |
| --- | --- |

(173)

Det diskonterade värdet beräknas med tillämpning av räntesatsen på det nominella värdet i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004, ändrad genom förordning (EG) nr 271/2008.

| (174) | När skattebördan för mottagare utan den olagliga stödordningen beräknas ska de spanska myndigheterna utgå från de transaktioner som genomfördes under perioden innan beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning, enligt vad som anges ovan. Det går inte att hävda att mottagarna skulle ha utformat sina transaktioner annorlunda för att minska sin skattebörda om inte dessa olagliga fördelar hade funnits. Domstolen anger tydligt i sin dom i Unicredito-målet (125) att sådana hypotetiska överväganden inte får beaktas vid beräkningen av stöd. |
| --- | --- |

(174)

När skattebördan för mottagare utan den olagliga stödordningen beräknas ska de spanska myndigheterna utgå från de transaktioner som genomfördes under perioden innan beslutet om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning, enligt vad som anges ovan. Det går inte att hävda att mottagarna skulle ha utformat sina transaktioner annorlunda för att minska sin skattebörda om inte dessa olagliga fördelar hade funnits. Domstolen anger tydligt i sin dom i Unicredito-målet (125) att sådana hypotetiska överväganden inte får beaktas vid beräkningen av stöd.

VII.   SLUTSATSER

| (175) | Mot bakgrund av ovannämnda rättspraxis och de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget i den del som tillämpas på förvärv inom gemenskapen. Kommissionen konstaterar också att den berörda åtgärden, som har genomförts i strid med artikel 88.3 i fördraget, är en olaglig stödordning i den del som tillämpas på förvärv inom gemenskapen. Eftersom det fanns berättigade förväntningar fram till dagen för offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet, avstår kommissionen undantagsvis från återkrav på eventuella skattefördelar som har uppstått till följd av tillämpningen av stödordningen i fråga om stöd knutet till ett spanskt förvärvande företags direkta eller indirekta aktieinnehav i ett utländskt företag före dagen för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 utom då, för det första, ett spanskt förvärvande företag före den 21 december 2007 har ingått ett oåterkalleligt åtagande om att förvärva sådana rättigheter, för det andra, avtalet innehöll ett villkor med uppskjutande verkan knutet till det faktum att den berörda transaktionen måste godkännas av en regleringsmyndighet och för det tredje, transaktionen hade anmälts före den 21 december 2007. |
| --- | --- |

(175)

Mot bakgrund av ovannämnda rättspraxis och de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget i den del som tillämpas på förvärv inom gemenskapen. Kommissionen konstaterar också att den berörda åtgärden, som har genomförts i strid med artikel 88.3 i fördraget, är en olaglig stödordning i den del som tillämpas på förvärv inom gemenskapen. Eftersom det fanns berättigade förväntningar fram till dagen för offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet, avstår kommissionen undantagsvis från återkrav på eventuella skattefördelar som har uppstått till följd av tillämpningen av stödordningen i fråga om stöd knutet till ett spanskt förvärvande företags direkta eller indirekta aktieinnehav i ett utländskt företag före dagen för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 utom då, för det första, ett spanskt förvärvande företag före den 21 december 2007 har ingått ett oåterkalleligt åtagande om att förvärva sådana rättigheter, för det andra, avtalet innehöll ett villkor med uppskjutande verkan knutet till det faktum att den berörda transaktionen måste godkännas av en regleringsmyndighet och för det tredje, transaktionen hade anmälts före den 21 december 2007.

| (176) | Kommissionen håller det förfarande som inleddes den 10 oktober 2007 öppet i fråga om transaktioner utanför gemenskapen i väntan på de nya uppgifter som de spanska myndigheterna har åtagit sig att lämna. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen håller det förfarande som inleddes den 10 oktober 2007 öppet i fråga om transaktioner utanför gemenskapen i väntan på de nya uppgifter som de spanska myndigheterna har åtagit sig att lämna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den stödordning som Spanien har genomfört enligt artikel 12.5 i kungligt lagdekret nr 4/2004 av den 5 mars 2004 om konsolidering av ändringarna i den spanska lagen om företagsbeskattning och som olagligt har tillämpats av Spanien i strid med artikel 88.3 i fördraget är oförenlig med den gemensamma marknaden i den del som avser stöd till mottagare för förvärv inom gemenskapen.

2.   De skattesänkningar som mottagare har beviljats för förvärv inom gemenskapen i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen och som är knutna till rättigheter som innehas direkt eller indirekt i utländska företag som uppfyller de relevanta villkoren för stödordningen senast den 21 december 2007, med undantag för villkoret att de ska ha haft aktieinnehavet under en oavbruten period på minst ett år, får emellertid fortsätta att tillämpas under hela den avskrivningsperiod som fastställs i stödordningen.

3.   De skattesänkningar som mottagare har beviljats för förvärv inom gemenskapen i enlighet med artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen och som omfattas av ett oåterkalleligt åtagande som gjorts före den 21 december 2007 om att inneha sådana rättigheter där avtalet innehåller ett villkor med uppskjutande verkan knutet till det faktum att den berörda transaktionen måste godkännas av en regleringsmyndighet och där beslutet och transaktionen har anmälts före den 21 december 2007 får fortsätta att tillämpas under hela den avskrivningsperiod som fastställs i stödordningen för den del av rättigheterna som innehades den dag då villkoret med uppskjutande verkan upphörde att gälla.

Artikel 2

Den skattesänkning som beviljats inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 är inte stöd om det vid tidpunkten för beviljandet uppfyller de villkor som fastställs i lagstiftning som har antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som är tillämplig vid den tidpunkt då stödet beviljas.

Artikel 3

Den skattesänkning som beviljats inom ramen för den stödordning som avses i punkt 1 och som vid tidpunkten för beviljandet uppfyller de villkor som fastställs i lagstiftning som har antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98, eller inom ramen för någon annan då gällande stödordning, är förenlig med den gemensamma marknaden upp till de högsta tillåtna nivåerna för den typen av stöd.

Artikel 4

1.   Spanien ska återkräva det oförenliga stöd som motsvarar den skattesänkning som har beviljats inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1.1 från de mottagare vars rättigheter i utländska företag, som förvärvats inom gemenskapen, inte uppfyller villkoren i artikel 1.2.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004, ändrad genom förordning (EG) nr 271/2008.

4.   Spanien ska upphöra med alla utestående skattesänkningar som beviljats inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1.1 med verkan från den dag då detta beslut antas, utom i fråga om skattesänkning i samband med rättigheter i utländska företag som uppfyller villkoren i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Återkravet av det stöd som beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 1.1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Spanien ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 6

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Spanien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dem tagit emot. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dem tagit emot.

| b) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| d) | Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Spanien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1 är återbetalt. Spanien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Spanien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 28 oktober 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 311, 21.12.2007, s. 21.

1

(2)  Offentliggjord i Spaniens officiella tidning, 11.3.2004.

2

Spaniens officiella tidning

(3)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

3

(4)  Se http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Akt nr 4/2008 av den 23 december 2008 som ändrar flera bestämmelser i skattelagstiftningen.

6

(7)  Se artiklarna 46 och 39 i 1885 års handelslag.

7

(8)  Resultat av genomförandet av akt nr 16/2007 av den 4 juli 2007 om reformen och anpassningen av företagslagen på redovisningsområdet i syfte att göra en internationell harmonisering i enlighet med EU-lagstiftningen.

8

(9)  Se artikel 21.1 a i företagsbeskattningslagen.

9

(10)  Se artikel 21.1 b i företagsbeskattningslagen.

10

(11)  Se artikel 21.1 c.1 i företagsbeskattningslagen.

11

(12)  Se artikel 21.1 c.2 i företagsbeskattningslagen.

12

(13)  I den nuvarande lagstiftningen numreras denna bestämmelse som artikel 12.6 i företagsbeskattningslagen.

13

(14)  I artikel 12.5 andra stycket står följande: ”Avdraget av denna differens ska när så är lämpligt vara förenligt med de bestämmelser som anges i punkt 3 i den här artikeln.”

14

(15)  Se domstolens dom i de förenade målen 6/69 och 11/69, kommissionen mot Frankrike (REG 1969, s. 523; svensk specialutgåva, volym 1, s. 427). Se också punkt 18 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

15

kommissionen

Frankrike

(16)  Se skäl 7.

16

(17)  Se skäl 8.

17

(18)  De spanska myndigheterna hänvisade till artikel 194 i kungligt dekret 1564/1989 av den 22 december 1989.

18

(19)  De spanska myndigheterna hänvisade till ICAC:s (Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas, redovisnings- och revisionsinstitutet) resolution nr 3, BOICAC, 27.11.1996.

19

Instituto de Contabilidad y Auditoria de Cuentas,

(20)  Se kommissionens beslut av den 22 september 2004, N 354/04 irländsk ordning för holdingbolag (EUT C 131, 28.5.2005, s. 10).

20

(21)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

21

(22)  Se skäl 12.

22

(23)  Se förstainstansrättens dom av den 10 april 2008 i mål T-233/04, Nederländerna mot kommissionen, REG 2008, s. II-591.

23

Nederländerna

kommissionen

(24)  Se kommissionens beslut av den 14 februari 2008, N 480/07, Reducción ingresos procedentes de determinados activos intangibles (EUT C 80, 1.4.2008, s. 1).

24

(25)  Se domstolens dom av den 8 november 2001, mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH, REG 2001, s. I- 8365.

25

Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(26)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 49.

26

(27)  EUT L 7, 13.1.2004, s. 41.

27

(28)  Enligt artikel 89.3 i företagsbeskattningslagen.

28

(29)  Se de spanska myndigheternas skrivelse av den 5 december 2007 till kommissionen, s. 35, som det hänvisas till i skäl 7.

29

(30)  EGT L 225, 20.8.1990, s. 1.

30

(31)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

31

(32)  De spanska myndigheternas synpunkter inkom den 5 december 2007, medan medlemsstaterna skulle tillämpa direktiv 2005/56/EG senast den 15 december 2007.

32

(33)  Se skälen i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1) och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 28 april 2004, KOM(2003) 703 slutlig – 2003/2077(COD).

33

(34)  Se sida 8 i de spanska myndigheternas skrivelse av den 30 juni 2008 och även skäl 9 ovan.

34

(35)  Med hänvisning till kommissionens bedömning av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (EUT L 142, 30.4.2004, s. 12).

35

(36)  Se kommissionens beslut av den 10 juni 2005, Cesky Telecom, av den 10 januari 2005, O2, av den 23 maj 2006, Quebec, GIC, BAA, av den 15 september 2004, Abbey National samt av den 26 mars 2007, ScottishPower. Besluten finns att läsa på http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/

36

2

(37)  Handlingsplan för statligt stöd: Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009, KOM(2005) 107, slutlig (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

37

(38)  Se förstainstansrättens dom av den 12 september 2007 i mål T-348/03, Koninklijke Friesland Foods mot kommissionen, REG 2007, s. II-591.

38

Koninklijke Friesland Foods

kommissionen

(39)  Skriftliga frågor E-4431/05 och E-4772/05.

39

(40)  T.ex. kommissionens beslut av den 30 juli 2004 i ärende N 354/04, irländsk ordning för holdingbolag (EUT C 131, 28.5.2005, s. 11) och kommissionens beslut av den 13 juli 2006 i ärende C4/07 (f.d. N 465/06), Groepsrentebox (EUT C 66, 22.3.2007, s. 30).

40

(41)  Se kommissionens beslut nr 2001/168/EKSG av den 31 oktober 2000 om den spanska lagstiftningen om företagsbeskattning (EGT L 60, 1.3.2001, s. 57).

41

(42)  Domstolens dom av den 15 juli 2004, i mål C 501/00, Spanien mot kommissionen, REG 2004, s. I- 6717.

42

Spanien

kommissionen

(43)  Se avsnitt II.1 b ff i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, som finns på http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/rapportaidesfiscales_sv.pdf

43

(44)  Se kommissionens beslut 82/364/EEG av den 17 maj 1982 om subventionering av räntor på exportkrediter från Frankrike till Grekland efter Greklands anslutning till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ej översatt till svenska) (EGT L 159, 10.6.1982, s. 44), särskilt del IV där det hänvisas till målen 6/69 och 11/69 kommissionen mot Frankrike.

44

ej översatt till svenska

kommissionen

Frankrike

(45)  Se ICAC:s resolution nr 3 från november 1996, BIOCAC 27.

45

(46)  Se fotnot 42.

46

(47)  Se fotnot 21.

47

(48)  Se domstolens dom av den 8 november 2001 i mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, REG 2001, se fotnot 25, punkt 41, av den 29 april 2004 i mål C-308/01, GIL Insurance m.fl., REG 2004, s. I-4777, punkt 68, av den 3 mars 2005 i mål C-172/03, Heiser, REG 2005, s. I-1627, punkt 40 och av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 54.

48

Adria-Wien

GIL Insurance

Heiser

Portugal

kommissionen

(49)  Se domstolens dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 54.

49

Portugal

kommissionen

(50)  Se t.ex. domstolens dom av den 29 februari 1996 i mål C-56/93, Belgien mot kommissionen, REG 1996, s I-723, punkt 79, av den 26 september 1996 i mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen, REG 1996, s. I-4551, punkt 20, av den 17 juni 1999 i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkt 25 samt av den 13 februari 2003 i mål C-409/00, Spanien mot kommissionen, REG 2003, s. I-10901, punkt 46.

50

Belgien

kommissionen

Frankrike

kommissionen

Belgien

kommissionen

Spanien

kommissionen

(51)  Se t.ex. domstolens dom av den 15 december 2006 i mål C-66/02, Italien mot kommissionen, REG 2005, s. I-10901, punkt 101. Se även kommissionens beslut av den 8 juli 2009 om Groepsrenteboxordningen (C 4/07 – f.d. N 465/06), ännu ej offentliggjort i EUT, särskilt skäl 75 och följande.

51

Italien

kommissionen

(52)  Se fotnot 21.

52

(53)  Se fotnot 52, beslut om Groepsrenteboxordningen, särskilt skäl 83 och följande.

53

(54)  Se bl.a. förstainstansrättens dom av den 7 juli 2004 i mål T-308/00, Salzgitter mot kommissionen, REG 2004, s II-1933, punkt 82.

54

Salzgitter

kommissionen

(55)  Se dokument SEK(2007) 0268 av den 21 februari 2007.

55

(56)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22, direktiv som trädde i kraft den 10 november 2001.

56

(57)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1, förordning som trädde i kraft den 8 oktober 2004.

57

(58)  15 december 2007, i enlighet med artikel 19 i direktivet om bolagslagstiftning.

58

(59)  Tillgänglig på http://noticias.juridicas.com/base_datos/Vacatio/l3-2009.html

59

(60)  Direktivet om gränsöverskridande fusioner har inte genomförts, minoritetsägares rättigheter, kreditgivares rättigheter, arbetsrätt, nationellt varumärke, lokala partner, regelverk, ekonomiska skalfördelar, politiska, strategiska och kommersiella överväganden.

60

(61)  Domstolens dom av den 13 december 2005 i mål C-411/03, SEVIC Systems, REG 2005, s. I- 10805, punkterna 23–31.

61

SEVIC Systems

(62)  Ovannämnda dom i mål C-411/03, SEVIC Systems, punkt 23.

62

SEVIC Systems

(63)  Förstainstansrättens dom av den 27 september 2000 i mål T-184/97, BP Chemicals mot kommissionen, REG 2000, s. II-3145, punkt 55. Se även domstolens dom av den 12 november 1992 i förenade målen C-134/91 och C-135/91, Kerafina-Keramische und Finanz-Holding och Vioktimatiki, REG 1992, s. I-5699, punkt 20 samt av den 15 juni 1993 i mål C-225/91, Matra mot kommissionen, REG 1993, s. I-03203, svensk specialutgåva s. I-00213, punkt 41.

63

BP Chemicals

kommissionen

Kerafina

Matra

kommissionen

(64)  Enligt artikel 42 i 1885 års handelslag.

64

(65)  Se artikel 42.1 i 1885 års handelslag.

65

(66)  Företag som har ställt ut säkerheter som får tas upp till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat i den mening som avses i artikel 1.13 i rådets direktiv 93/22/EEG, i enlighet med artikel 4 i det direktivet.

66

(67)  Artikel 194 i kungligt dekret 1564/1989 av den 22 december 1989 om godkännande av den ändrade lagen om aktiebolag.

67

(68)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

68

(69)  Enligt artikel 89.3 i företagsbeskattningslagen.

69

(70)  Enligt artikel 11.4 i företagsbeskattningslagen.

70

(71)  I enlighet med i företagsbeskattningslagen ändrad genom akt 35/2006 byggde beräkningen på en företagsskatt på 35 % för 2002–2006, 32,5 % för 2007 och 30 % för efterföljande år.

71

(72)  Åtta ytterligare bestämmelser, akt 35/2006 av den 28 november om privat inkomstskatt och delvis ändring av lagarna om företagsbeskattning och inkomstskatt för icke-invånare samt förmögenhetsskatt, Spaniens officiella tidning nr 285, 29.11.2006.

72

Spaniens officiella tidning

(73)  Se domstolens dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, punkt 81, som det hänvisas till i fotnot 49. Se förstainstansrättens dom av den 9 september 2009 i mål T-227/01, Diputación Foral de Álava m.fl. mot kommissionen, ännu ej offentliggjord, punkt 179 och av den 9 september 2009 i mål T-230/01, Diputación Foral de Álava m.fl. mot kommissionen, ännu ej offentliggjord, punkt 190.

73

Portugal

kommissionen

Diputación Foral de Álava m.fl.

Diputación Foral de Álava m.fl.

(74)  Enligt artikel 89.3 a.1 i företagsbeskattningslagen.

74

(75)  Se artiklarna 89, 21 och 22 i företagsbeskattningslagen.

75

(76)  Vilket uttryckligen anges i artikel 12.5 andra stycket: ”Avdraget av denna differens [dvs. artikel 12.5 i företagsbeskattningslagen] ska när så är lämpligt vara förenligt med de förluster på grund av värdeminskningar som anges i punkt 3 i den här artikeln.”

76

(77)  Se särskilt skäl 48.

77

(78)  Akt om företagsbeskattning 43/1995 som upphävdes genom kungligt lagdekret 4/2004.

78

(79)  Definieras som följande av de spanska myndigheterna i motiveringen till akt 43/1995: ”Enligt principen om konkurrenskraft måste systemet för företagsbeskattning stödja och vara förenligt med de ekonomipolitiska åtgärderna för att öka konkurrenskraften... och det krävs också incitament för att göra företagen mer internationella och därmed öka exporten, för att följa denna princip.”

79

(80)  Se bl.a. kommissionens beslut av den 22 mars 2006 om direkta skatteincitament till förmån för exportrelaterade investeringar, EUT C 302, 14.12.2007, s. 3, skäl 51.

80

(81)  Se punkt 127 i den dom som anges i fotnot 42.

81

(82)  Se kommissionens beslut av den 8 juli 2009 i ärende C-2/2007, Groepsrentebox, ännu ej offentliggjort i EUT, särskilt skäl 107.

82

(83)  Se det e-brev av den 16 juni 2009 från de spanska myndigheterna som det hänvisas till i skäl 13.

83

(84)  Se framför allt s. 6 i de spanska myndigheternas skrivelse av den 22 april 2009 (A-9531) som det hänvisas till i skäl 9.

84

(85)  Se domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., REG 2006, s. I-289.

85

Cassa di Risparmio di Firenze m.fl.

(86)  Se fotnot 21. Se framför allt punkterna 9 och 10 i kommissionens meddelande.

86

(87)  Se fotnot 42, punkterna 139–143.

87

(88)  Förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-214/95, Vlaams Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

88

Vlaams Gewest

kommissionen

(89)  Se domstolens dom i mål C-222/04, som anges i fotnot 85.

89

(90)  Se skäl 12.

90

(91)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

91

(92)  Se fotnot 42.

92

(93)  Se särskilt skäl 31 och 44.

93

(94)  Se framför allt punkt 120 i domen.

94

(95)  Se fotnot 42, punkt 124.

95

(96)  Se fotnot 24 och skäl 44.

96

(97)  Se kommissionens beslut av den 14 februari 2008, ärende N 480/07, som det hänvisas till i fotnot 24.

97

(98)  SEK(2006) 1515, KOM(2006) 728 slutlig, avsnitt 1.2.

98

(99)  Se skäl 47.

99

(100)  Se punkt 123 i domstolens dom i mål C-501/00, som det hänvisas till i fotnot 42.

100

(101)  Se domstolens dom av den 11 augusti 1995 i mål C-80/94, Wielockx, REG 1995, s. I-2493, punkt 16, av den 16 juli 1998 i mål C-264/96, ICI mot Colmer (HMIT), REG 1998, s. I-4695, punkt 19, och av den 29 april 1999 i mål C-311/97, Royal Bank of Scotland, REG 1999, s. I-2651, punkt 19.

101

Wielockx

ICI

Colmer (HMIT)

Royal Bank of Scotland

(102)  Se särskilt domstolens dom av den 14 februari 1995 i mål C-279/93, Finanzamt Köln-Altstadt mot Roland Schumacker, REG 1995, s. I-225.

102

Schumacker

(103)  Se domstolens domar av den 28 januari 1992 i mål C-204/90, Bachmann mot Belgien, REG 1992, s. I-249 och av den 28 januari 1992 i mål C-300/90, kommissionen mot Belgien, REG 1992, s. I-305.

103

Bachmann

Belgien

kommissionen

Belgien

(104)  Se domstolens dom av den 28 april 1998 i mål C-120/95, Decker mot Caisse de Maladie des Employés Privés, REG 1998, s. I-1831, punkt 39, av den 28 april 1998 i mål C-158/96, Kohll mot Union des Caisses de Maladie, REG 1998, s. I-1931, punkt 41 och av den 6 juni 2000 i mål C-35/98, Staatssecretaris van Financiën mot B.G.M. Verkooijen, citerad i punkt 48.

104

Decker

Caisse de Maladie des Employés Privés

Kohll

Union des Caisses de Maladie

Verkooijen

(105)  Se domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-315/02, Annelise Lenz mot Finanzlandesdirektion für Tirol, REG 2004, s. I- 7063 och av den 7 september 2004 i mål C-319/02, Manninen, REG 2004, s. I-7477.

105

Lenz

Manninen

(106)  Se domstolens dom i mål Case C-35/98, Verkooijen, som det hänvisas till i punkt 44.

106

Verkooijen

(107)  Se skäl 56 och följande.

107

(108)  Se andra exempel på kommissionens tidigare praxis, t.ex. beslut 2004/76/EG av den 13 maj 2003 om den stödordning som Frankrike genomfört till förmån för samordningscentraler och logistikcentrum, EUT L 23, 28.1.2004, s. 1, skäl 73. Se även ett liknande resonemang i kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet, EUT L 180, 18.7.2003, s. 52, skäl 105 och kommissionens beslut 2004/77/EG av den 24 juni 2003 om ett belgiskt skattesystem i form av ruling som tillämpas på amerikanska försäljningsbolag (US Foreign Sales Corporations), EUT L 23, 28.1.2004, s. 14, skäl 70.

108

(109)  Se fotnot 37.

109

(110)  Se förstainstansrättens dom av den 4 september 2009 i mål T-211/05, Italien mot kommissionen, ännu ej offentliggjord, punkt 173 och av den 8 juni 1995 i mål T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675, punkt 48.

110

Italien

kommissionen

Siemens

kommissionen

(111)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

111

(112)  Se de beslut som det hänvisas till i fotnot 108.

112

(113)  Domstolens dom av den 22 juni 2006 i mål C-182/03 och C-217/03, Forum 187 ASBL, REG 2006, s. I-5479, punkt 147, av den 24 november 2005 i mål C-506/03, Tyskland mot kommissionen, ännu ej offentliggjord, punkt 58 och av den 11 mars 1987 i mål 265/85, Van den Bergh och Jurgens m.fl. mot kommissionen, REG. 1987, s. 1155, punkt 44.

113

Forum 187 ASBL

Tyskland

kommissionen

Van den Bergh och Jurgens m.fl.

kommissionen

(114)  Kommissionens beslut SG (84) D/6421 av den 16 maj 1984.

114

(115)  Skriftlig fråga E-4431/05 (ej översatt till svenska).

115

ej översatt till svenska

(116)  Skriftlig fråga E-4772/05 (ej översatt till svenska).

116

ej översatt till svenska

(117)  Se i fråga om principen om berättigade förväntningar domstolens dom i det redan citerade målet Van den Bergh en Jurgens BV mot kommissionen, punkt 44, domstolens dom av den 22 juni 2006 i förenade målen C-182/03 och C-217/03, Forum 187 ASBL mot kommissionen, REG 2006, s. I- 5479, punkt 147 och förstainstansrättens dom av den 18 januari 2008 i mål T-290/97, Mehibas Dordtselaan mot kommissionen, REG 2000, s. II-15, punkt 59.

117

Van den Bergh en Jurgens BV

kommissionen

Forum 187 ASBL

kommissionen

Mehibas Dordtselaan

kommissionen

(118)  Domstolens dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06 P, British Aggregates mot kommissionen, REG 2008, s. I- 10505, punkterna 111–114, 185 och 186, förstainstansrättens dom av den 17 oktober 2002 i mål T-98/00, Linde mot kommissionen, REG 2002, s. II– 3961, punkt 33.

118

British Aggregates

kommissionen

Linde

kommissionen

(119)  Dvs. det måste inte visas att den enskilda personen eller företaget deltagit i verksamheter som de kanske annars inte skulle ha deltagit på grund av försäkran i fråga.

119

(120)  Se även analogt kommissionens beslut av den 17 februari 2003 om belgiska samordningscenter (2003/757/EG) och kommissionens beslut av den 20 december 2006, GIE Fiscaux (C46/2004).

120

(121)  Se fotnot 1.

121

(122)  Se bl.a. kommissionens beslut 2007/375/EG av den 7 februari 2007 om den befrielse från punktskatt som Frankrike, Irland och Italien tillämpar för mineraloljor som används som bränsle vid framställning av aluminiumoxid i Gardanne, i Shannon-regionen och på Sardinien (EUT L 147, 8.6.2007, s. 29) och kommissionens beslut av den 24 juni 2003 om den stödordning som Belgien genomfört, som citerats i skäl 79.

122

(123)  Se kommissionens beslut 2003/755/EG av den 17 februari 2003 om den stödordning som Belgien har genomfört till förmån för samordningscenter som är etablerade i Belgien (EUT L 282, 30.10.2003, s. 25) och domstolens dom i förenade målen C-182/03 och C-217/03, Forum 187 ASBL, punkterna 162 och 163.

123

Forum 187 ASBL

(124)  Se ovan nämnda dom i Forum 187-målet, punkt 149 och domstolens dom av den 15 juni 1976 i mål 74/74, CNTA mot kommissionen, REG 1975, s. 533, punkt 44.

124

Forum 187

(125)  Domstolens dom av den 15 december 2005 i mål C-148/04, Unicredito Italiano Spa mot Agenzia delle Entrate, REG 2005, s. I-11137, punkterna 117–119.

125

Unicredito Italiano Spa

Agenzia delle Entrate

---

BILAGA

Förteckning över berörda parter som inkom med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet och som inte har begärt att få vara anonyma

| | Abertis Infraestructuras SA |
| --- | --- |

Abertis Infraestructuras SA

| | Acerinox SA |
| --- | --- |

Acerinox SA

| | Aeropuerto de Belfast SA |
| --- | --- |

Aeropuerto de Belfast SA

| | Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA |
| --- | --- |

Altadis SA, Fomento de Construcciones y Contratas SA

| | Amey UK Ltd |
| --- | --- |

Amey UK Ltd

| | Applus Servicios Tecnológicos SL |
| --- | --- |

Applus Servicios Tecnológicos SL

| | Asociación Española de Banca (AEB) |
| --- | --- |

Asociación Española de Banca (AEB)

| | Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA) |
| --- | --- |

Asociación Española de la Industria Eléctrica (UNESA)

| | Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN) |
| --- | --- |

Asociación de Empresas Constructoras de Ámbito Nacional (SEOPAN)

| | Asociación de Marcas Renombradas Españolas |
| --- | --- |

Asociación de Marcas Renombradas Españolas

| | Asociación Española de Asesores Fiscales |
| --- | --- |

Asociación Española de Asesores Fiscales

| | Amadeus IT Group SA |
| --- | --- |

Amadeus IT Group SA

| | Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA |
| --- | --- |

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) SA

| | Banco Santander SA |
| --- | --- |

Banco Santander SA

| | Club de Exportadores e Inversores Españoles |
| --- | --- |

Club de Exportadores e Inversores Españoles

| | Compañía de distribución integral Logista SA |
| --- | --- |

Compañía de distribución integral Logista SA

| | Confederacion Española de Organizaciones Empresariales |
| --- | --- |

Confederacion Española de Organizaciones Empresariales

| | Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME) |
| --- | --- |

Confederacion Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

| | Ebro Puleva SA |
| --- | --- |

Ebro Puleva SA

| | Ferrovial Servicios SA |
| --- | --- |

Ferrovial Servicios SA

| | Hewlett-Packard Española SL |
| --- | --- |

Hewlett-Packard Española SL

| | La Caixa SA, |
| --- | --- |

La Caixa SA,

| | Iberdrola SA |
| --- | --- |

Iberdrola SA

| | Norvarem SA |
| --- | --- |

Norvarem SA

| | Prosegur Compañía de Seguridad SA |
| --- | --- |

Prosegur Compañía de Seguridad SA

| | Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR) |
| --- | --- |

Sociedad General de Aguas de Barcelona SA (Grupo AGBAR)

| | Telefónica SA |
| --- | --- |

Telefónica SA

---