# Europos Sąjungos L 15/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.015.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 15 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. sausio 20d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.015.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 15

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. sausio 20d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. sausio 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 38/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei | 1 |
| | | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 39/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 5 |
| | | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 40/2011 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2011 m. sausio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą | 7 |
| | | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 41/2011 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2011 m. sausio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas | 8 |
| | | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 42/2011, kuriuo sustabdomas licencijos paraiškų dėl cukraus produktų pagal tam tikras tarifines kvotas teikimas | 10 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/30/ES |
| | * | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas dėl tam tikrų trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų lygiavertiškumo ir dėl pereinamojo tam tikrų trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos Europos Sąjungoje laikotarpio
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 117)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2011/31/ES |
| | * | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų | 17 |
| | | 2011/32/ES |
| | * | 2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų | 22 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. sausio 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 38/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei

1

2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 39/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

5

2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 40/2011 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2011 m. sausio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą

7

2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 41/2011 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2011 m. sausio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

8

2011 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 42/2011, kuriuo sustabdomas licencijos paraiškų dėl cukraus produktų pagal tam tikras tarifines kvotas teikimas

10

SPRENDIMAI

2011/30/ES

*

2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas dėl tam tikrų trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų lygiavertiškumo ir dėl pereinamojo tam tikrų trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos Europos Sąjungoje laikotarpio
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 117)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 117)

1

12

2011/31/ES

*

2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

17

2011/32/ES

*

2011 m. sausio 19 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

22

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. balandžio 22 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 190/09/COL, šešiasdešimt devintą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant peržiūrėtą skyrių apie laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis | 26 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

*

2009 m. balandžio 22 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 190/09/COL, šešiasdešimt devintą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant peržiūrėtą skyrių apie laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 38/2011

2011 m. sausio 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės

| (1) | 2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (2) Taryba importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (2) Taryba importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma.

| (2) | 2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 %, atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų galiojimo termino peržiūros išvadas (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 367/2006 (4)). |
| --- | --- |

(2)

2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 %, atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų galiojimo termino peržiūros išvadas (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 367/2006 (4)).

| (3) | 2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 tai bendrovei nustatytą galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 tai bendrovei nustatytą galutinį antidempingo muitą.

| (4) | 2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (6) dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatytas 15,5 % dempingo skirtumas ir 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(4)

2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (6) dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatytas 15,5 % dempingo skirtumas ir 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (5) | 2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (7) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (7) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai.

| (6) | 2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija inicijavo savo iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (8) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus. |
| --- | --- |

(6)

2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija inicijavo savo iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (8) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus.

| (7) | Be to Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 806/2010 (9). |
| --- | --- |

(7)

Be to Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 806/2010 (9).

| (8) | Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Garware Polyester Limited šiuo metu taikomas 14,7 % galutinis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(8)

Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Garware Polyester Limited šiuo metu taikomas 14,7 % galutinis antidempingo muitas.

2.   Galiojančios kompensacinės priemonės

| (9) | Be to, būtina pažymėti, kad bendrovei Garware Polyester Limited taikomas Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 nustatytas 5,4 % kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

(9)

Be to, būtina pažymėti, kad bendrovei Garware Polyester Limited taikomas Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 nustatytas 5,4 % kompensacinis muitas.

3.   Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą

| (10) | 2009 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Garware Polyester Limited (toliau – Garware arba pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebėra būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Garware Polyester Limited (toliau – Garware arba pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebėra būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

4.   Peržiūros inicijavimas

| (11) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2009 m. gruodžio 1 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros, kurios metu nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą. |
| --- | --- |

(11)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2009 m. gruodžio 1 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (10) paskelbtu pranešimu apie inicijavimą pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros, kurios metu nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą.

| (12) | Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą. |
| --- | --- |

(12)

Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą.

5.   Tyrimas

| (13) | Atliekant dempingo lygio tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(13)

Atliekant dempingo lygio tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (14) | Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(14)

Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.

| (15) | Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. |
| --- | --- |

(15)

Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.

| (16) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (17) | Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pat kaip ir apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatytos galiojančios priemonės, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(17)

Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pat kaip ir apibrėžtas Reglamente (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatytos galiojančios priemonės, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

2.   Panašus produktas

| (18) | Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati. |
| --- | --- |

(18)

Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.

| (19) | Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(19)

Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

a)   Normalioji vertė

| (20) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(20)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent 5 % viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.

| (21) | Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios. |
| --- | --- |

(21)

Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios.

| (22) | Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė bent 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(22)

Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė bent 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

| (23) | Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis. |
| --- | --- |

(23)

Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.

| (24) | Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(24)

Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

b)   Eksporto kaina

| (25) | Kadangi bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

c)   Palyginimas

| (26) | Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo sąnaudų skirtumus. |
| --- | --- |

(26)

Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo sąnaudų skirtumus.

d)   Dempingo skirtumas

| (27) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Taip palyginus, dempingas nenustatytas. |
| --- | --- |

(27)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Taip palyginus, dempingas nenustatytas.

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (28) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(28)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.

| (29) | Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad po ankstesnio tyrimo, t. y. po 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytos galiojimo termino peržiūros, bendrovė Garware iš esmės pakeitė gamybos procesą ir technologiją. Kaip pagrindinę žaliavą bendrovė naudojo nebe dimetiltereftalatą (DMT), o grynintą tereftalio rūgštį (PTA). Nurodytos galiojimo termino peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė Garware buvo vienintelis Indijos eksportuojantis gamintojas, dar naudojantis seną dimetiltereftalatu (DMT) pagrįstą technologiją. Dėl pakeistos technologijos ir investicijų į naują plėvelės pusgaminių gamyklą nuo ankstesnės galiojimo termino peržiūros iki dabartinės peržiūros iš esmės sumažėjo gamybos sąnaudos. Šis sąnaudų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(29)

Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad po ankstesnio tyrimo, t. y. po 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytos galiojimo termino peržiūros, bendrovė Garware iš esmės pakeitė gamybos procesą ir technologiją. Kaip pagrindinę žaliavą bendrovė naudojo nebe dimetiltereftalatą (DMT), o grynintą tereftalio rūgštį (PTA). Nurodytos galiojimo termino peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė Garware buvo vienintelis Indijos eksportuojantis gamintojas, dar naudojantis seną dimetiltereftalatu (DMT) pagrįstą technologiją. Dėl pakeistos technologijos ir investicijų į naują plėvelės pusgaminių gamyklą nuo ankstesnės galiojimo termino peržiūros iki dabartinės peržiūros iš esmės sumažėjo gamybos sąnaudos. Šis sąnaudų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti ilgalaikėmis.

| (30) | Be to, būtina pažymėti, kad preliminarus eksportui į trečiąsias šalis per PTL pareiškėjo parduotam produktui apskaičiuotas dempingo skirtumas buvo neigiamas. Pagal kiekį taip buvo parduota kelis kartus daugiau nei parduota eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(30)

Be to, būtina pažymėti, kad preliminarus eksportui į trečiąsias šalis per PTL pareiškėjo parduotam produktui apskaičiuotas dempingo skirtumas buvo neigiamas. Pagal kiekį taip buvo parduota kelis kartus daugiau nei parduota eksportui į Sąjungą.

| (31) | Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Todėl daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas. |
| --- | --- |

(31)

Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Todėl daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.

E.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (32) | Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti iš bendrovės Garware importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomą antidempingo muito normą nustatant 0 % normą. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti iš bendrovės Garware importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomą antidempingo muito normą nustatant 0 % normą.

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (11) 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui vienu metu neturi būti taikomi antidempingo ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjui taikomas kompensacinis muitas. Kadangi pareiškėjui nustatytas 0 % dydžio antidempingo muitas nagrinėjamajam produktui, šiuo atveju nurodyta padėtis nesusidaro. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (11) 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui vienu metu neturi būti taikomi antidempingo ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjui taikomas kompensacinis muitas. Kadangi pareiškėjui nustatytas 0 % dydžio antidempingo muitas nagrinėjamajam produktui, šiuo atveju nurodyta padėtis nesusidaro.

| (34) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta galimybė pateikti pastabų. Pastabų pateikta nebuvo, |
| --- | --- |

(34)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta galimybė pateikti pastabų. Pastabų pateikta nebuvo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas dėl Garware Polyester Limited pakeičiamas taip:

| „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028“ |
| --- | --- | --- |

„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

0,0

A028“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. MATOLCSY

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 227, 2001 8 23, p. 1.

2

(3)  OL L 68, 2006 3 8, p. 6.

3

(4)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

4

(5)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

5

(6)  OL L 270, 2006 9 29, p. 1.

6

(7)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

7

(8)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

8

(9)  OL L 242, 2010 9 15, p. 6.

9

(10)  OL C 291, 2009 12 1, p. 28.

10

(11)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

11

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 39/2011

2011 m. sausio 19 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. sausio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 120,5 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 87,5 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 90 70 | MA | 35,5 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 80 | EG | 219,6 |
| ZZ | 219,6 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 57,5 |
| MA | 58,1 |
| TR | 67,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 51,3 |
| 0805 20 10 | MA | 68,6 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 74,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 69,6 |
| HR | 46,1 |
| IL | 67,1 |
| JM | 101,1 |
| MA | 103,8 |
| PK | 69,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 56,0 |
| UY | 45,3 |
| ZZ | 48,9 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 117,8 |
| CL | 82,5 |
| CN | 101,3 |
| MK | 50,7 |
| US | 139,1 |
| ZZ | 95,0 |
| 0808 20 50 | CN | 79,5 |
| NZ | 97,8 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 101,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

65,3

TN

120,5

TR

109,9

ZZ

98,6

0707 00 05

EG

158,2

JO

87,5

TR

93,6

ZZ

113,1

0709 90 70

MA

35,5

TR

113,3

ZZ

74,4

0709 90 80

EG

219,6

ZZ

219,6

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

57,5

MA

58,1

TR

67,4

ZA

41,5

ZZ

51,3

0805 20 10

MA

68,6

TR

79,6

ZZ

74,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

69,6

HR

46,1

IL

67,1

JM

101,1

MA

103,8

PK

69,0

TR

70,3

ZZ

75,3

0805 50 10

AR

45,3

TR

56,0

UY

45,3

ZZ

48,9

0808 10 80

AR

78,5

CA

117,8

CL

82,5

CN

101,3

MK

50,7

US

139,1

ZZ

95,0

0808 20 50

CN

79,5

NZ

97,8

US

128,0

ZZ

101,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 40/2011

2011 m. sausio 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2011 m. sausio mėnesio dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 620/2009, kuriuo nustatomos aukštos kokybės jautienos importo tarifinės kvotos administravimo taisyklės (3), išdėstytos išsamios importo licencijos paraiškų teikimo ir importo licencijų išdavimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 620/2009, kuriuo nustatomos aukštos kokybės jautienos importo tarifinės kvotos administravimo taisyklės (3), išdėstytos išsamios importo licencijos paraiškų teikimo ir importo licencijų išdavimo taisyklės.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai licencijos paraiškose nurodyti kiekiai viršija kiekius, kuriuos galima importuoti atitinkamu importo tarifinės kvotos laikotarpiu, turėtų būti nustatyti kiekvienoje licencijos paraiškoje nurodyto kiekio paskirstymo koeficientai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį 2011 m. sausio 1–7 d. laikotarpiu pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis viršijo kiekį, kurį galima importuoti. Todėl turėtų būti nustatytas kiekis, kuriam galima išduoti importo licencijas, ir paskirstymo koeficientas, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai licencijos paraiškose nurodyti kiekiai viršija kiekius, kuriuos galima importuoti atitinkamu importo tarifinės kvotos laikotarpiu, turėtų būti nustatyti kiekvienoje licencijos paraiškoje nurodyto kiekio paskirstymo koeficientai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį 2011 m. sausio 1–7 d. laikotarpiu pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis viršijo kiekį, kurį galima importuoti. Todėl turėtų būti nustatytas kiekis, kuriam galima išduoti importo licencijas, ir paskirstymo koeficientas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2011 m. sausio 1–7 d. laikotarpiu pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis, kuriam taikoma kvota, kurios eilės numeris 09.4449, dauginamas iš paskirstymo koeficiento 84,156557 %.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 182, 2009 7 15, p. 25.

3

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 41/2011

2011 m. sausio 19 d.

dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmas septynias 2011 m. sausio mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leidžiamas naudoti paukštienos tarifines kvotas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 616/2007, leidžiantį naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalys yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir numatantį jų administravimą (3), ypač į jo 5 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 buvo leista naudoti tarifines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | Kiekiai, dėl kurių per pirmas septynias 2011 m. sausio mėn. dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2011 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą, |
| --- | --- |

(2)

Kiekiai, dėl kurių per pirmas septynias 2011 m. sausio mėn. dienas kvotos dalies importo licencijų paraiškos pateiktos 2011 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. laikotarpiui, tam tikrų kvotų atveju viršija turimus kiekius. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 pateiktoms 2011 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškoms taikomi šio reglamento priede pateikiami paskirstymo koeficientai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. sausio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 142, 2007 6 5, p. 3.

3

---

PRIEDAS

| Grupės Nr. | Eilės Nr. | 1.4.2011-30.6.2011 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,317153 |
| 5 | 09.4215 | 0,296808 |
| 6 | 09.4216 | 0,430733 |

Grupės Nr.

Eilės Nr.

1.4.2011-30.6.2011 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai

(%)

1

09.4211

0,317153

5

09.4215

0,296808

6

09.4216

0,430733

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 42/2011

2011 m. sausio 19 d.

kuriuo sustabdomas licencijos paraiškų dėl cukraus produktų pagal tam tikras tarifines kvotas teikimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 25 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 891/2009, kuriuo leidžiama naudoti tam tikras Bendrijos tarifines kvotas cukraus sektoriuje ir nustatoma jų administravimo tvarka (2), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 891/2009 kompetentingoms institucijoms 2011 m. sausio 1–7 d. pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis lygus pagal eilės numerius 09.4317 ir 09.4318 skirtam kiekiui. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 891/2009 kompetentingoms institucijoms 2011 m. sausio 1–7 d. pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis lygus pagal eilės numerius 09.4317 ir 09.4318 skirtam kiekiui.

| (2) | Paraiškų pagal tuos eilės numerius 09.4317 ir 09.4318 teikimas turėtų būti sustabdytas iki prekybos metų pabaigos, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 891/2009, |
| --- | --- |

(2)

Paraiškų pagal tuos eilės numerius 09.4317 ir 09.4318 teikimas turėtų būti sustabdytas iki prekybos metų pabaigos, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 891/2009,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Licencijos paraiškų, atitinkančių priede nurodytus eilės numerius, teikimas sustabdomas iki 2010-2011 m. prekybos metų pabaigos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 254 2009 9 26, p. 82.

2

---

PRIEDAS

„CXL lengvatinis cukrus“

2010/2011 prekybos metai

2011 1 1–2011 1 7 pateiktos paraiškos

| Eilės Nr. | Šalis | Paskirstymo koeficientas
  (%) | Tolimesnis paraiškų teikimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australija | (1) | Sustabdytas |
| 09.4318 | Brazilija | (1) | Sustabdytas |
| 09.4319 | Kuba | — | |
| 09.4320 | Kitos trečiosios šalys | — | Sustabdytas |
| 09.4321 | Indija | — | Sustabdytas |
| „—“ | : | Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta. |

Eilės Nr.

Šalis

Paskirstymo koeficientas

(%)

Tolimesnis paraiškų teikimas

09.4317

Australija

(1)

Sustabdytas

09.4318

Brazilija

(1)

Sustabdytas

09.4319

Kuba

—

09.4320

Kitos trečiosios šalys

—

Sustabdytas

09.4321

Indija

—

Sustabdytas

„—“

:

Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

„Balkanų cukrus“

2010/2011 prekybos metai

2011 1 1–2011 1 7 pateiktos paraiškos

| Eilės Nr. | Šalis | Paskirstymo koeficientas
  (%) | Tolimesnis paraiškų teikimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | — | |
| 09.4325 | Bosnija ir Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbija | (2) | |
| 09.4327 | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija | — | |
| 09.4328 | Kroatija | (2) | |
| „—“ | : | Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta. |

Eilės Nr.

Šalis

Paskirstymo koeficientas

(%)

Tolimesnis paraiškų teikimas

09.4324

Albanija

—

09.4325

Bosnija ir Hercegovina

(2)

09.4326

Serbija

(2)

09.4327

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

—

09.4328

Kroatija

(2)

„—“

:

Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

Susidarius ypatingoms sąlygoms importuojamas cukrus ir pramoninis importuojamas cukrus

2010/2011 prekybos metai

2011 1 1–2011 1 7 pateiktos paraiškos

| Eilės Nr. | Rūšis | Paskirstymo koeficientas
  (%) | Tolimesnis paraiškų teikimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Susidarius ypatingoms sąlygoms | — | |
| 09.4390 | Pramoninis | — | |
| „—“ | : | Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta. |

Eilės Nr.

Rūšis

Paskirstymo koeficientas

(%)

Tolimesnis paraiškų teikimas

09.4380

Susidarius ypatingoms sąlygoms

—

09.4390

Pramoninis

—

„—“

:

Netaikoma: licencijos paraiškų Komisijai nepateikta.

---

(1)  Netaikoma: paraiškose nurodytas kiekis skirto kiekio neviršija ir suteikiamas visas.

(2)  Netaikoma: paraiškose nurodytas kiekis skirto kiekio neviršija ir suteikiamas visas.

---

SPRENDIMAI

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. sausio 19 d.

dėl tam tikrų trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų lygiavertiškumo ir dėl pereinamojo tam tikrų trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos Europos Sąjungoje laikotarpio

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 117)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/30/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinančią Tarybos direktyvą 84/253/EEB (1), ypač į jos 46 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnio 1 dalį valstybių narių kompetentingos institucijos privalo registruoti visus auditorius ir audito subjektus, kurie teikia audito išvadas dėl tam tikrų ne Bendrijoje įregistruotų įmonių, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje Bendrijos rinkoje, metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnio 3 dalį valstybės narės tokiems auditoriams ir audito subjektams turi taikyti savo viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnio 1 dalį valstybių narių kompetentingos institucijos privalo registruoti visus auditorius ir audito subjektus, kurie teikia audito išvadas dėl tam tikrų ne Bendrijoje įregistruotų įmonių, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje Bendrijos rinkoje, metinių finansinių ataskaitų ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnio 3 dalį valstybės narės tokiems auditoriams ir audito subjektams turi taikyti savo viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas.

| (2) | 2008 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimu 2008/627/EB dėl pereinamojo kai kurių trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos laikotarpio (2) auditoriams ir audito subjektams iš to sprendimo priede išvardytų trečiųjų šalių leista Europos Sąjungoje tęsti veiklą, susijusią su audito išvadomis dėl 2008 m. birželio 29 d.–2010 m. liepos 1 d. prasidedančių finansinių metų metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimu 2008/627/EB dėl pereinamojo kai kurių trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos laikotarpio (2) auditoriams ir audito subjektams iš to sprendimo priede išvardytų trečiųjų šalių leista Europos Sąjungoje tęsti veiklą, susijusią su audito išvadomis dėl 2008 m. birželio 29 d.–2010 m. liepos 1 d. prasidedančių finansinių metų metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų.

| (3) | Komisija įvertino Sprendimo 2008/627/EB priede išvardytų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas. Vertinimus padėjo atlikti Europos auditorių priežiūros institucijų grupė. Tų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų principai įvertinti pagal Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose nustatytus kriterijus, kuriais remiantis reglamentuojamos valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomos viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos. Pagrindinis valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo auditoriams ir audito subjektams taikant viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas tikslas turėtų būti įgyti abipusį pasitikėjimą viena kitos priežiūros sistemomis, remiantis sistemų lygiavertiškumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija įvertino Sprendimo 2008/627/EB priede išvardytų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas. Vertinimus padėjo atlikti Europos auditorių priežiūros institucijų grupė. Tų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų principai įvertinti pagal Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose nustatytus kriterijus, kuriais remiantis reglamentuojamos valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomos viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos. Pagrindinis valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo auditoriams ir audito subjektams taikant viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas tikslas turėtų būti įgyti abipusį pasitikėjimą viena kitos priežiūros sistemomis, remiantis sistemų lygiavertiškumu.

| (4) | Atlikus tokius vertinimus paaiškėjo, kad Australija, Kanada, Kinija, Kroatija, Japonija, Singapūras, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir Šveicarija turi auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas, kurios veikia pagal taisykles, panašias į pateiktas Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose. Todėl šių trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas reikėtų laikyti lygiavertėmis valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms. |
| --- | --- |

(4)

Atlikus tokius vertinimus paaiškėjo, kad Australija, Kanada, Kinija, Kroatija, Japonija, Singapūras, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir Šveicarija turi auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas, kurios veikia pagal taisykles, panašias į pateiktas Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose. Todėl šių trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas reikėtų laikyti lygiavertėmis valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms.

| (5) | Pietų Afrikos teisės aktuose reikalaujama išankstinio auditoriaus ar audito įmonės sutikimo, kad Pietų Afrikos kompetentingos institucijos galėtų perduoti informaciją valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Dėl šio reikalavimo gauti išankstinį sutikimą gali kilti sunkumų veiksmingai įgyvendinti Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 1 dalį. Todėl, kol atitinkamuose Pietų Afrikos teisės aktuose nebus padaryti būtini pakeitimai, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų reikalauti, kad registruojant auditorius ir audito subjektus, kurie teikia audito išvadas dėl Pietų Afrikoje įsteigtų įmonių, auditoriai ir audito subjektai atsisakytų savo išankstinio sutikimo teisės. |
| --- | --- |

(5)

Pietų Afrikos teisės aktuose reikalaujama išankstinio auditoriaus ar audito įmonės sutikimo, kad Pietų Afrikos kompetentingos institucijos galėtų perduoti informaciją valstybių narių kompetentingoms institucijoms. Dėl šio reikalavimo gauti išankstinį sutikimą gali kilti sunkumų veiksmingai įgyvendinti Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 1 dalį. Todėl, kol atitinkamuose Pietų Afrikos teisės aktuose nebus padaryti būtini pakeitimai, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų reikalauti, kad registruojant auditorius ir audito subjektus, kurie teikia audito išvadas dėl Pietų Afrikoje įsteigtų įmonių, auditoriai ir audito subjektai atsisakytų savo išankstinio sutikimo teisės.

| (6) | Jungtinės Amerikos Valstijos turi auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą, kuri veikia pagal taisykles, panašias į pateiktas Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose. Tačiau Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentingos institucijos nemano, kad pagrindinis bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis tikslas – įgyti savo ir valstybių narių kompetentingų institucijų, atsakingų už auditoriams ir audito įmonėms taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas, abipusį pasitikėjimą. Kol nėra abipusio pasitikėjimo, valstybės narės negali visų 46 straipsnio 1 dalies nuostatų nuolat taikyti auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl Jungtinėse Amerikos Valstijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Todėl Jungtinių Amerikos Valstijų auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą reikėtų peržiūrėti, kad būtų galima įvertinti pažangą, padarytą siekiant įgyti abipusį pasitikėjimą. Dėl tų priežasčių reikėtų apriboti šio sprendimo galiojimo laiką ir nuo 2013 m. liepos 31 d. jo nebetaikyti Jungtinių Amerikos Valstijų auditoriams ir audito subjektams taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms. |
| --- | --- |

(6)

Jungtinės Amerikos Valstijos turi auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą, kuri veikia pagal taisykles, panašias į pateiktas Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose. Tačiau Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentingos institucijos nemano, kad pagrindinis bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis tikslas – įgyti savo ir valstybių narių kompetentingų institucijų, atsakingų už auditoriams ir audito įmonėms taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas, abipusį pasitikėjimą. Kol nėra abipusio pasitikėjimo, valstybės narės negali visų 46 straipsnio 1 dalies nuostatų nuolat taikyti auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl Jungtinėse Amerikos Valstijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Todėl Jungtinių Amerikos Valstijų auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą reikėtų peržiūrėti, kad būtų galima įvertinti pažangą, padarytą siekiant įgyti abipusį pasitikėjimą. Dėl tų priežasčių reikėtų apriboti šio sprendimo galiojimo laiką ir nuo 2013 m. liepos 31 d. jo nebetaikyti Jungtinių Amerikos Valstijų auditoriams ir audito subjektams taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms.

| (7) | Komisijai priėmus sprendimą, kuriuo pripažįstama, kad trečiosios šalies ar teritorijos auditoriams ir audito subjektams taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema yra lygiavertė pagal Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 1 dalį, valstybės narės, vadovaudamosi abipusiškumo principu, tos trečiosios šalies ar teritorijos auditoriams ir audito subjektams gali netaikyti 45 straipsnio 1 ir 3 dalių reikalavimų arba juos pakeisti. Sąlygos, kuriomis 45 straipsnio 1 ir 3 dalių reikalavimai bus netaikomi arba pakeisti, turi būti nustatytos valstybės narės ir atitinkamos trečiosios šalies ar teritorijos bendradarbiavimo susitarime, kaip nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 3 dalyje, ir apie jas turi būti pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai priėmus sprendimą, kuriuo pripažįstama, kad trečiosios šalies ar teritorijos auditoriams ir audito subjektams taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema yra lygiavertė pagal Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 1 dalį, valstybės narės, vadovaudamosi abipusiškumo principu, tos trečiosios šalies ar teritorijos auditoriams ir audito subjektams gali netaikyti 45 straipsnio 1 ir 3 dalių reikalavimų arba juos pakeisti. Sąlygos, kuriomis 45 straipsnio 1 ir 3 dalių reikalavimai bus netaikomi arba pakeisti, turi būti nustatytos valstybės narės ir atitinkamos trečiosios šalies ar teritorijos bendradarbiavimo susitarime, kaip nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 3 dalyje, ir apie jas turi būti pranešta Komisijai.

| (8) | Abu Dabis, Brazilija, Dubajaus tarptautinis finansų centras, Gernsis, Honkongas, Indija, Indonezija, Meno Sala, Džersis, Malaizija, Mauricijus, Rusija, Taivanas, Tailandas ir Turkija įdiegė arba šiuo metu diegia auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas. Tačiau informacijos apie tokių sistemų veikimą ir jas reglamentuojančias taisykles nepakanka. Siekiant atlikti tolesnį vertinimą, kad būtų galima priimti galutinį sprendimą dėl tokių sistemų lygiavertiškumo, iš tų trečiųjų šalių ir teritorijų būtina gauti papildomos informacijos. Todėl reikėtų pratęsti pereinamąjį laikotarpį, Sprendimu 2008/627/EB suteiktą auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. |
| --- | --- |

(8)

Abu Dabis, Brazilija, Dubajaus tarptautinis finansų centras, Gernsis, Honkongas, Indija, Indonezija, Meno Sala, Džersis, Malaizija, Mauricijus, Rusija, Taivanas, Tailandas ir Turkija įdiegė arba šiuo metu diegia auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas. Tačiau informacijos apie tokių sistemų veikimą ir jas reglamentuojančias taisykles nepakanka. Siekiant atlikti tolesnį vertinimą, kad būtų galima priimti galutinį sprendimą dėl tokių sistemų lygiavertiškumo, iš tų trečiųjų šalių ir teritorijų būtina gauti papildomos informacijos. Todėl reikėtų pratęsti pereinamąjį laikotarpį, Sprendimu 2008/627/EB suteiktą auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų.

| (9) | Nors Egiptas nebuvo įtrauktas į Sprendimą 2008/627/EB, nuo to laiko jis įdiegė auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą. Siekiant atlikti tolesnį vertinimą, kad būtų galima priimti galutinį sprendimą dėl Egipto sistemos lygiavertiškumo, iš tos trečiosios šalies būtina gauti papildomos informacijos. Todėl reikėtų suteikti pereinamąjį laikotarpį auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl Egipte įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. |
| --- | --- |

(9)

Nors Egiptas nebuvo įtrauktas į Sprendimą 2008/627/EB, nuo to laiko jis įdiegė auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą. Siekiant atlikti tolesnį vertinimą, kad būtų galima priimti galutinį sprendimą dėl Egipto sistemos lygiavertiškumo, iš tos trečiosios šalies būtina gauti papildomos informacijos. Todėl reikėtų suteikti pereinamąjį laikotarpį auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl Egipte įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų.

| (10) | Bermuda, Kaimanų Salos, Izraelis ir Naujoji Zelandija dar neturi auditoriams ir audito subjektams taikomos viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos. Tačiau tos trečiosios šalys ir teritorijos aiškiai viešai įsipareigojo Komisijai įdiegti auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą pagal tokias pat taisykles, kokios pateiktos Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose, ir pateikė konkretų veiksmų planą. Todėl reikėtų pratęsti pereinamąjį laikotarpį, Sprendimu 2008/627/EB suteiktą auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Nepaisant to, Komisija turėtų įvertinti tų šalių ir teritorijų 2011 m. padarytą pažangą priimant teisės aktus, kuriais įdiegiama auditoriams ir audito subjektams taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema, ir įvertinti poreikį toms trečiosioms šalims ir teritorijoms sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

Bermuda, Kaimanų Salos, Izraelis ir Naujoji Zelandija dar neturi auditoriams ir audito subjektams taikomos viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos. Tačiau tos trečiosios šalys ir teritorijos aiškiai viešai įsipareigojo Komisijai įdiegti auditoriams ir audito subjektams taikomą viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemą pagal tokias pat taisykles, kokios pateiktos Direktyvos 2006/43/EB 29, 30 ir 32 straipsniuose, ir pateikė konkretų veiksmų planą. Todėl reikėtų pratęsti pereinamąjį laikotarpį, Sprendimu 2008/627/EB suteiktą auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Nepaisant to, Komisija turėtų įvertinti tų šalių ir teritorijų 2011 m. padarytą pažangą priimant teisės aktus, kuriais įdiegiama auditoriams ir audito subjektams taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema, ir įvertinti poreikį toms trečiosioms šalims ir teritorijoms sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį.

| (11) | Auditoriai ir audito subjektai, kurie teikia audito išvadas dėl Argentinoje, Bahamose, Čilėje, Kazachstane, Maroke, Meksikoje, Pakistane ir Ukrainoje įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, pasinaudojo Sprendimu 2008/627/EB suteiktu pereinamuoju laikotarpiu. Nuo to laiko tos šalys nepateikė informacijos apie savo audito reguliavimo ir priežiūros sistemas. Šiomis aplinkybėmis manoma, kad šios trečiosios šalys nebesiekia, kad Komisija pripažintų jų audito reguliavimo sistemą lygiaverte valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms. Todėl Sprendimu 2008/627/EB joms suteikto pereinamojo laikotarpio, taikomo auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, pratęsti nereikėtų. |
| --- | --- |

(11)

Auditoriai ir audito subjektai, kurie teikia audito išvadas dėl Argentinoje, Bahamose, Čilėje, Kazachstane, Maroke, Meksikoje, Pakistane ir Ukrainoje įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, pasinaudojo Sprendimu 2008/627/EB suteiktu pereinamuoju laikotarpiu. Nuo to laiko tos šalys nepateikė informacijos apie savo audito reguliavimo ir priežiūros sistemas. Šiomis aplinkybėmis manoma, kad šios trečiosios šalys nebesiekia, kad Komisija pripažintų jų audito reguliavimo sistemą lygiaverte valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms. Todėl Sprendimu 2008/627/EB joms suteikto pereinamojo laikotarpio, taikomo auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl tose trečiosiose šalyse įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, pratęsti nereikėtų.

| (12) | Siekiant apsaugoti investuotojus, auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, galimybė pereinamuoju laikotarpiu tęsti audito veiklą Europos Sąjungoje jų neregistruojant pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnį turėtų būti suteikta tik tuo atveju, jei jie pateikia reikalaujamą informaciją. Jei tie auditoriai ir audito subjektai pateikia informaciją, jie turėtų turėti galimybę tęsti veiklą, susijusią su audito išvadomis dėl finansinių metų, prasidedančių nuo 2010 m. liepos 2 d. iki 2012 m. liepos 31 d., metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Šis sprendimas neturėtų daryti įtakos valstybių narių teisėms taikyti tokiems auditoriams ir audito subjektams savo tyrimų ir sankcijų sistemas. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant apsaugoti investuotojus, auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, galimybė pereinamuoju laikotarpiu tęsti audito veiklą Europos Sąjungoje jų neregistruojant pagal Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnį turėtų būti suteikta tik tuo atveju, jei jie pateikia reikalaujamą informaciją. Jei tie auditoriai ir audito subjektai pateikia informaciją, jie turėtų turėti galimybę tęsti veiklą, susijusią su audito išvadomis dėl finansinių metų, prasidedančių nuo 2010 m. liepos 2 d. iki 2012 m. liepos 31 d., metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų. Šis sprendimas neturėtų daryti įtakos valstybių narių teisėms taikyti tokiems auditoriams ir audito subjektams savo tyrimų ir sankcijų sistemas.

| (13) | Jei vienoje iš šio sprendimo 1 straipsnyje išvardytų trečiųjų šalių ar teritorijų įsteigta įmonė, kurios perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, bet neleidžiama prekiauti trečiojoje šalyje ar teritorijoje, kurioje įmonė įsteigta, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visoms audito užduotims, susijusioms su tokios įmonės finansinėmis ataskaitomis, būtų taikomi bendradarbiavimo susitarimai, sudaryti su atitinkama trečiąja šalimi ar teritorija, kad būtų nustatyta, kokia viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema bus taikoma tokių įmonių auditoriams. Tuo atveju, kai tokias audito užduotis atlieka kitos valstybės narės auditorius ar audito subjektas, valstybės narės turėtų bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad audito užduočiai būtų taikoma viena iš jų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų. |
| --- | --- |

(13)

Jei vienoje iš šio sprendimo 1 straipsnyje išvardytų trečiųjų šalių ar teritorijų įsteigta įmonė, kurios perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, bet neleidžiama prekiauti trečiojoje šalyje ar teritorijoje, kurioje įmonė įsteigta, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visoms audito užduotims, susijusioms su tokios įmonės finansinėmis ataskaitomis, būtų taikomi bendradarbiavimo susitarimai, sudaryti su atitinkama trečiąja šalimi ar teritorija, kad būtų nustatyta, kokia viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema bus taikoma tokių įmonių auditoriams. Tuo atveju, kai tokias audito užduotis atlieka kitos valstybės narės auditorius ar audito subjektas, valstybės narės turėtų bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad audito užduočiai būtų taikoma viena iš jų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų.

| (14) | Jei vienoje iš šio sprendimo priede išvardytų trečiųjų šalių ar teritorijų įsteigta įmonė, kurios perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, bet neleidžiama prekiauti trečiojoje šalyje ar teritorijoje, kurioje įmonė įsteigta, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su atitinkama trečiąja šalimi ar teritorija siekdamos užtikrinti, kad visoms audito užduotims, susijusioms su tokios įmonės finansinėmis ataskaitomis, būtų taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema. Tuo atveju, kai tokias audito užduotis atlieka kitos valstybės narės auditorius ar audito subjektas, valstybės narės turėtų bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad audito užduočiai būtų taikoma viena iš jų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų. |
| --- | --- |

(14)

Jei vienoje iš šio sprendimo priede išvardytų trečiųjų šalių ar teritorijų įsteigta įmonė, kurios perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, bet neleidžiama prekiauti trečiojoje šalyje ar teritorijoje, kurioje įmonė įsteigta, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su atitinkama trečiąja šalimi ar teritorija siekdamos užtikrinti, kad visoms audito užduotims, susijusioms su tokios įmonės finansinėmis ataskaitomis, būtų taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema. Tuo atveju, kai tokias audito užduotis atlieka kitos valstybės narės auditorius ar audito subjektas, valstybės narės turėtų bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad audito užduočiai būtų taikoma viena iš jų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų.

| (15) | Pereinamuoju laikotarpiu valstybėms narėms nacionaliniu lygmeniu nereikėtų priimti sprendimų dėl lygiavertiškumo. Tai, kad pagal šį sprendimą auditoriai ir audito subjektai, kurie teikia audito išvadas dėl šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, gali tęsti Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnyje nurodytų įmonių audito veiklą, neturėtų būti kliūtis valstybėms narėms sudaryti valstybės narės kompetentingų institucijų ir trečiosios šalies ar teritorijos kompetentingų institucijų bendradarbiavimo susitarimus dėl atskirų kokybės užtikrinimo peržiūrų. |
| --- | --- |

(15)

Pereinamuoju laikotarpiu valstybėms narėms nacionaliniu lygmeniu nereikėtų priimti sprendimų dėl lygiavertiškumo. Tai, kad pagal šį sprendimą auditoriai ir audito subjektai, kurie teikia audito išvadas dėl šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, gali tęsti Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnyje nurodytų įmonių audito veiklą, neturėtų būti kliūtis valstybėms narėms sudaryti valstybės narės kompetentingų institucijų ir trečiosios šalies ar teritorijos kompetentingų institucijų bendradarbiavimo susitarimus dėl atskirų kokybės užtikrinimo peržiūrų.

| (16) | Komisija turėtų stebėti, kaip taikoma pereinamojo laikotarpio tvarka, ir nagrinėti trečiųjų šalių ir teritorijų, kurioms suteiktas ar pratęstas pereinamasis laikotarpis, padarytą pažangą. Pereinamojo laikotarpio pabaigoje Komisija gali priimti sprendimus dėl atitinkamų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų lygiavertiškumo. Komisija turėtų patikrinti, ar valstybės narės turėjo sunkumų dėl valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų pripažinimo lygiavertėmis trečiosiose šalyse ir teritorijose, kurioms taikomas šis sprendimas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija turėtų stebėti, kaip taikoma pereinamojo laikotarpio tvarka, ir nagrinėti trečiųjų šalių ir teritorijų, kurioms suteiktas ar pratęstas pereinamasis laikotarpis, padarytą pažangą. Pereinamojo laikotarpio pabaigoje Komisija gali priimti sprendimus dėl atitinkamų trečiųjų šalių ir teritorijų auditoriams ir audito subjektams taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų lygiavertiškumo. Komisija turėtų patikrinti, ar valstybės narės turėjo sunkumų dėl valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemų pripažinimo lygiavertėmis trečiosiose šalyse ir teritorijose, kurioms taikomas šis sprendimas.

| (17) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/43/EB 48 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(17)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/43/EB 48 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikant Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 1 dalį, toliau išvardytų trečiųjų šalių auditoriams ir audito subjektams taikomos viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos laikomos lygiavertėmis valstybių narių auditoriams ir audito įmonėms taikomoms viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemoms, vykdant audito veiklą, susijusią su finansinių metų, prasidedančių nuo 2010 m. liepos 2 d., metinėmis ar konsoliduotosiomis finansinėmis ataskaitomis:

| 1. | Australijos |
| --- | --- |

1.

Australijos

| 2. | Kanados |
| --- | --- |

2.

Kanados

| 3. | Kinijos |
| --- | --- |

3.

Kinijos

| 4. | Kroatijos |
| --- | --- |

4.

Kroatijos

| 5. | Japonijos |
| --- | --- |

5.

Japonijos

| 6. | Singapūro |
| --- | --- |

6.

Singapūro

| 7. | Pietų Afrikos |
| --- | --- |

7.

Pietų Afrikos

| 8. | Pietų Korėjos |
| --- | --- |

8.

Pietų Korėjos

| 9. | Šveicarijos |
| --- | --- |

9.

Šveicarijos

| 10. | Jungtinių Amerikos Valstijų. |
| --- | --- |

10.

Jungtinių Amerikos Valstijų.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės netaiko Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnio auditoriams ir audito subjektams, kurie teikia audito išvadas dėl įmonių, įsteigtų šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose, nuo 2010 m. liepos 2 d. iki 2012 m. liepos 31 d. prasidedančių finansinių metų metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, kaip nurodyta tos direktyvos 45 straipsnio 1 dalyje, jei atitinkamas auditorius ar audito subjektas valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikia visą toliau nurodytą informaciją:

| a) | auditoriaus ar audito subjekto vardą ir pavardę (pavadinimą), adresą ir informaciją apie jo teisinę struktūrą; |
| --- | --- |

a)

auditoriaus ar audito subjekto vardą ir pavardę (pavadinimą), adresą ir informaciją apie jo teisinę struktūrą;

| b) | tinklo aprašą, jeigu auditorius arba audito subjektas priklauso tinklui; |
| --- | --- |

b)

tinklo aprašą, jeigu auditorius arba audito subjektas priklauso tinklui;

| c) | audito standartus ir nepriklausomumo reikalavimus, taikytus atitinkamo audito metu; |
| --- | --- |

c)

audito standartus ir nepriklausomumo reikalavimus, taikytus atitinkamo audito metu;

| d) | audito subjekto vidaus kokybės kontrolės sistemos aprašą; |
| --- | --- |

d)

audito subjekto vidaus kokybės kontrolės sistemos aprašą;

| e) | ar atlikta ir kada atlikta paskutinė auditoriaus ar audito subjekto kokybės užtikrinimo peržiūra ir būtiną informaciją apie tos peržiūros rezultatus, jei šios informacijos neteikia trečiosios šalies kompetentinga institucija. Kai būtina informacija apie paskutinės kokybės užtikrinimo peržiūros rezultatus nėra viešai prieinama, valstybių narių kompetentingos institucijos tokią informaciją laiko konfidencialia. |
| --- | --- |

e)

ar atlikta ir kada atlikta paskutinė auditoriaus ar audito subjekto kokybės užtikrinimo peržiūra ir būtiną informaciją apie tos peržiūros rezultatus, jei šios informacijos neteikia trečiosios šalies kompetentinga institucija. Kai būtina informacija apie paskutinės kokybės užtikrinimo peržiūros rezultatus nėra viešai prieinama, valstybių narių kompetentingos institucijos tokią informaciją laiko konfidencialia.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų pateikti auditorių ir audito subjektų, kurie teikia audito išvadas dėl šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų, vardai ir pavardės (pavadinimai) bei adresai ir informacija, kad tų trečiųjų šalių ir teritorijų viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemos dar nepripažintos lygiavertėmis pagal Direktyvos 2006/43/EB 46 straipsnio 2 dalį. Siekdamos šių tikslų Direktyvos 2006/43/EB 45 straipsnyje nurodytos valstybių narių kompetentingos institucijos taip pat gali registruoti auditorius ir audito subjektus, kurie atlieka šio sprendimo priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą.

3.   Nepaisant 1 dalies, valstybės narės gali taikyti savo tyrimų ir sankcijų sistemas auditoriams ir audito subjektams, kurie atlieka priede išvardytose trečiosiose šalyse ir teritorijose įsteigtų įmonių metinių ar konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditą.

4.   1 dalis neturi įtakos bendradarbiavimo susitarimams dėl kokybės užtikrinimo peržiūros, kuriuos sudaro valstybės narės kompetentingos institucijos ir priede nurodytos trečiosios šalies ar teritorijos kompetentingos institucijos, jeigu tie susitarimai atitinka visus šiuos kriterijus:

| a) | pagal tokį susitarimą kokybės užtikrinimo peržiūra atliekama vadovaujantis lygiateisiškumo principu; |
| --- | --- |

a)

pagal tokį susitarimą kokybės užtikrinimo peržiūra atliekama vadovaujantis lygiateisiškumo principu;

| b) | apie susitarimą iš anksto pranešama Komisijai; |
| --- | --- |

b)

apie susitarimą iš anksto pranešama Komisijai;

| c) | susitarimas netrukdo priimti bet kokio Komisijos sprendimo pagal Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

susitarimas netrukdo priimti bet kokio Komisijos sprendimo pagal Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnį.

3 straipsnis

Komisija stebi priede išvardytų trečiųjų šalių ir teritorijų padėtį. Visų pirma Komisija stebi, ar priede išvardytų trečiųjų šalių ir teritorijų, kurios viešai įsipareigojo Komisijai įdiegti auditoriams ir audito subjektams taikomas viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistemas, kompetentingos administracinės institucijos tokias sistemas įdiegė remdamosi šiais principais:

| a) | sistemos nepriklauso nuo auditoriaus profesijos; |
| --- | --- |

a)

sistemos nepriklauso nuo auditoriaus profesijos;

| b) | jomis užtikrinama tinkama į biržos prekybos sąrašus įtrauktų įmonių audito priežiūra; |
| --- | --- |

b)

jomis užtikrinama tinkama į biržos prekybos sąrašus įtrauktų įmonių audito priežiūra;

| c) | sistemos veikia skaidriai ir užtikrina, kad kokybės užtikrinimo peržiūros išvados būtų patikimos; |
| --- | --- |

c)

sistemos veikia skaidriai ir užtikrina, kad kokybės užtikrinimo peržiūros išvados būtų patikimos;

| d) | kartu su jomis veiksmingai vykdomi tyrimai ir taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

d)

kartu su jomis veiksmingai vykdomi tyrimai ir taikomos sankcijos.

Komisija įvertina Bermudos, Kaimanų Salų, Izraelio ir Naujosios Zelandijos 2011 m. padarytą pažangą priimant teisės aktus, kuriais įdiegiama auditoriams ir audito subjektams taikoma viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimų ir sankcijų sistema. Jei reikia, Komisija atitinkamai iš dalies keičia šio sprendimo priedą.

4 straipsnis

1 straipsnio 10 punktas nuo 2013 m. liepos 31 d. nebetaikomas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 157, 2006 6 9, p. 87.

1

(2)  OL L 202, 2008 7 31, p. 70.

2

---

PRIEDAS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ IR TERITORIJŲ SĄRAŠAS

| | Abu Dabis |
| --- | --- |

Abu Dabis

| | Bermuda |
| --- | --- |

Bermuda

| | Brazilija |
| --- | --- |

Brazilija

| | Kaimanų Salos |
| --- | --- |

Kaimanų Salos

| | Dubajaus tarptautinis finansų centras |
| --- | --- |

Dubajaus tarptautinis finansų centras

| | Egiptas |
| --- | --- |

Egiptas

| | Gernsis |
| --- | --- |

Gernsis

| | Honkongas |
| --- | --- |

Honkongas

| | Indija |
| --- | --- |

Indija

| | Indonezija |
| --- | --- |

Indonezija

| | Meno Sala |
| --- | --- |

Meno Sala

| | Izraelis |
| --- | --- |

Izraelis

| | Džersis |
| --- | --- |

Džersis

| | Malaizija |
| --- | --- |

Malaizija

| | Mauricijus |
| --- | --- |

Mauricijus

| | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

Naujoji Zelandija

| | Rusija |
| --- | --- |

Rusija

| | Taivanas |
| --- | --- |

Taivanas

| | Tailandas |
| --- | --- |

Tailandas

| | Turkija |
| --- | --- |

Turkija

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/17

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. sausio 19 d.

kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

(2011/31/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 13 d. gavus BP Aromatics Limited NV ir CEPSA Quimica S.A., kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje (toliau – skundo pateikėjai), pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto subsidijavimo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 13 d. gavus BP Aromatics Limited NV ir CEPSA Quimica S.A., kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje (toliau – skundo pateikėjai), pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto subsidijavimo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.

| (3) | Tą pačią dieną Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą. Šis tyrimas baigtas Komisijos sprendimu 2011/32/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

Tą pačią dieną Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą. Šis tyrimas baigtas Komisijos sprendimu 2011/32/ES (4).

| (4) | Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Tailando Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Tailando Vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Tailando Vyriausybė priėmė pasiūlymą konsultuotis ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abiem šalims priimtino sprendimo. Tačiau deramai atsižvelgta į Tailando valdžios institucijų pastabas dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuojamumo trūkumu. Konsultacijų metu Tailando Vyriausybė pateikė pastabų. |
| --- | --- |

(4)

Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Tailando Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Tailando Vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. Tailando Vyriausybė priėmė pasiūlymą konsultuotis ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abiem šalims priimtino sprendimo. Tačiau deramai atsižvelgta į Tailando valdžios institucijų pastabas dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuojamumo trūkumu. Konsultacijų metu Tailando Vyriausybė pateikė pastabų.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (5) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (6) | Komisija nusiuntė klausimynus eksportuojančios šalies valdžios institucijoms, skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, žinomiems nagrinėjamojo produkto importuotojams bei naudotojams ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nusiuntė klausimynus eksportuojančios šalies valdžios institucijoms, skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, žinomiems nagrinėjamojo produkto importuotojams bei naudotojams ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (7) | Klausimyno atsakymus pateikė Tailando valdžios institucijos, trys žinomi Tailando eksportuojantys gamintojai, trys Sąjungos gamintojai, vienas Sąjungos importuotojas ir penki Sąjungos naudotojai. |
| --- | --- |

(7)

Klausimyno atsakymus pateikė Tailando valdžios institucijos, trys žinomi Tailando eksportuojantys gamintojai, trys Sąjungos gamintojai, vienas Sąjungos importuotojas ir penki Sąjungos naudotojai.

| (8) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(8)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

| (9) | Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų valdžios institucijų patalpose.
  Investicijų tarybos biuras, Bankokas, Tailandas |
| --- | --- |

(9)

Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų valdžios institucijų patalpose.

Investicijų tarybos biuras, Bankokas, Tailandas

| (10) | Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai






  — | BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai

—

BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija

| — | CEPSA Química, S.A., Madridas, Ispanija |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madridas, Ispanija

| — | Lotte Chemical UK Ltd (buvusi Artenius), Viltonas, Redkaras, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (buvusi Artenius), Viltonas, Redkaras, Jungtinė Karalystė

| b) | Sąjungos importuotojai






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Briuselis, Belgija |
| --- | --- | --- |

b)

Sąjungos importuotojai

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Briuselis, Belgija

| c) | Sąjungos naudotojai






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zvolė, Olandija |
| --- | --- | --- |

c)

Sąjungos naudotojai

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zvolė, Olandija

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frozinonė), Italija |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frozinonė), Italija

| — | NOVAPET S.A., Barbastras (Hueska), Ispanija |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastras (Hueska), Ispanija

| — | UAB NEO Group, Klaipėda, Lietuva |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipėda, Lietuva

| d) | Tailando eksportuojantys gamintojai






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Tailando eksportuojantys gamintojai

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – TPT)

| — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – TPT) |
| --- | --- |

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Rayong, Tailandas (toliau – SMPC)

| (11) | Atsižvelgiant į tai, kad tiek TPT, tiek Indorama priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei, toliau šiame dokumente jos vadinamos Indorama grupe. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į tai, kad tiek TPT, tiek Indorama priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei, toliau šiame dokumente jos vadinamos Indorama grupe.

1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (12) | Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(12)

Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (13) | Nagrinėjamasis produktas – tereftalio rūgštis ir jos druskos, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjamasis produktas – tereftalio rūgštis ir jos druskos, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (14) | Gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos gaunamos gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu. |
| --- | --- |

(14)

Gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos gaunamos gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu.

2.2.   Panašus produktas

| (15) | Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Tailando vidaus rinkoje pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje. |
| --- | --- |

(15)

Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Tailando vidaus rinkoje pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Įžanga

| (16) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:






  — | atleidimas nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų arba jų sumažinimas, |
| --- | --- | --- |

(16)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama valdžios institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:

—

atleidimas nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų arba jų sumažinimas,

| — | atleidimas nuo pelno mokesčio, |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo pelno mokesčio,

| — | atleidimas nuo žaliavoms ir pagrindinėms medžiagoms, naudojamoms gaminant eksportuojamus produktus, taikomų importo muitų, |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo žaliavoms ir pagrindinėms medžiagoms, naudojamoms gaminant eksportuojamus produktus, taikomų importo muitų,

| — | dvigubas transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų per 10 metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos, |
| --- | --- |

—

dvigubas transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų per 10 metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos,

| — | 25 % projekto infrastruktūros įrengimo arba statybos išlaidų atskaitymas iš grynojo pelno papildomai prie įprastinio nusidėvėjimo, |
| --- | --- |

—

25 % projekto infrastruktūros įrengimo arba statybos išlaidų atskaitymas iš grynojo pelno papildomai prie įprastinio nusidėvėjimo,

| — | mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimas. |
| --- | --- |

—

mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimas.

3.2.   Bendrieji principai

| (17) | Investicijų skatinimo įstatyme B.E. 2544 (toliau – ISĮ) numatytos paskatos Tailando ekonomikos vystymuisi remti. Pagal ISĮ, kurį administruoja Tailando investicijų taryba (IT), suteikiamos lengvatos, gaunamos reikalavimus atitinkantiems projektams pritaikius 3.1 skirsnyje nurodytas schemas. Kad gautų ISĮ numatytas lengvatas, kiekviena bendrovė pateikia paraišką Investicijų tarybai, prašydama suteikti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodomos prekės, kurios turi būti pagamintos, ir suteikiamos lengvatos. |
| --- | --- |

(17)

Investicijų skatinimo įstatyme B.E. 2544 (toliau – ISĮ) numatytos paskatos Tailando ekonomikos vystymuisi remti. Pagal ISĮ, kurį administruoja Tailando investicijų taryba (IT), suteikiamos lengvatos, gaunamos reikalavimus atitinkantiems projektams pritaikius 3.1 skirsnyje nurodytas schemas. Kad gautų ISĮ numatytas lengvatas, kiekviena bendrovė pateikia paraišką Investicijų tarybai, prašydama suteikti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodomos prekės, kurios turi būti pagamintos, ir suteikiamos lengvatos.

| (18) | Mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimo įstatyme B.E. 2524 (1981 m.) nustatyti dalyvavimo mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms prekėms, kompensavimo schemoje kriterijai ir sąlygos. Šią schemą administruoja Tailando finansų ministerija. |
| --- | --- |

(18)

Mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimo įstatyme B.E. 2524 (1981 m.) nustatyti dalyvavimo mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms prekėms, kompensavimo schemoje kriterijai ir sąlygos. Šią schemą administruoja Tailando finansų ministerija.

| (19) | Visų kiekvienai bendrovei apskaičiuotų subsidijų suma yra mažesnė nei de minimis riba, t. y. mažesnė nei 2 % ad valorem. Todėl remiantis pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi, net jei visos nagrinėjamosios subsidijos būtų kompensuotinos, Tailando eksportuotojams nebūtų galima nustatyti antisubsidijų muitų. Kadangi subsidijavimas yra de minimis, nebuvo nagrinėta, ar 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytos schemos yra konkrečios. |
| --- | --- |

(19)

Visų kiekvienai bendrovei apskaičiuotų subsidijų suma yra mažesnė nei de minimis riba, t. y. mažesnė nei 2 % ad valorem. Todėl remiantis pagrindinio antisubsidijų reglamento 14 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi, net jei visos nagrinėjamosios subsidijos būtų kompensuotinos, Tailando eksportuotojams nebūtų galima nustatyti antisubsidijų muitų. Kadangi subsidijavimas yra de minimis, nebuvo nagrinėta, ar 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytos schemos yra konkrečios.

| (20) | Tačiau dėl aiškumo toliau pateikiama informacija apie schemas ir nurodomos atitinkamos atskiroms bendrovėms taikomų subsidijų normos, neatsižvelgiant į tai, ar subsidijos laikomos kompensuotinomis ar ne. |
| --- | --- |

(20)

Tačiau dėl aiškumo toliau pateikiama informacija apie schemas ir nurodomos atitinkamos atskiroms bendrovėms taikomų subsidijų normos, neatsižvelgiant į tai, ar subsidijos laikomos kompensuotinomis ar ne.

3.3.   Individualios schemos

3.3.1.   Atleidimas nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų arba jų sumažinimas

a)   Teisinis pagrindas

| (21) | Atleidimo nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 28 straipsnyje. Pagal šią schemą, patvirtinus Investicijų tarybai, bendrovės gali būti visiškai atleidžiamos nuo mašinoms taikomo importo muito mokėjimo, jeigu Tailande negaminamos arba nesurenkamos palyginamos kokybės mašinos. Importuojamoms mašinoms taikomų importo muitų 50 % sumažinimo teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 29 straipsnyje. |
| --- | --- |

(21)

Atleidimo nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 28 straipsnyje. Pagal šią schemą, patvirtinus Investicijų tarybai, bendrovės gali būti visiškai atleidžiamos nuo mašinoms taikomo importo muito mokėjimo, jeigu Tailande negaminamos arba nesurenkamos palyginamos kokybės mašinos. Importuojamoms mašinoms taikomų importo muitų 50 % sumažinimo teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 29 straipsnyje.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (22) | Kad galėtų pasinaudoti šia schema, bendrovė turi turėti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodyta, kad ji gali būti atleista nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų arba šie muitai gali būti sumažinti pagal ISĮ 28 ir 29 straipsnius. Muitinės departamentas gaus licencijos kopiją ir vadinamąjį „Pagrindinį mašinų sąrašą“, kurį anksčiau tvirtindavo IT, ir importuojant mašiną jai netaikys importo muito. |
| --- | --- |

(22)

Kad galėtų pasinaudoti šia schema, bendrovė turi turėti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodyta, kad ji gali būti atleista nuo importuojamoms mašinoms taikomų muitų arba šie muitai gali būti sumažinti pagal ISĮ 28 ir 29 straipsnius. Muitinės departamentas gaus licencijos kopiją ir vadinamąjį „Pagrindinį mašinų sąrašą“, kurį anksčiau tvirtindavo IT, ir importuojant mašiną jai netaikys importo muito.

c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (23) | Eksportuotojams suteikta lengvata buvo apskaičiuota remiantis nesumokėtu muitu, taikytinu importuojamoms gamybos priemonėms, šią sumą padalinus laikotarpiui, kuris atspindi įprastinį tokių gamybos priemonių nusidėvėjimą nagrinėjamojo produkto pramonės sektoriuje. Nustatyta, kad šis laikotarpis yra 15 metų, ir tai atitinka daugelio nagrinėjamąjį produktą gaminančių bendrovių tiek Tailande, tiek ES naudojamą nusidėvėjimo laikotarpį. Taip apskaičiuota tiriamajam laikotarpiui priskirtina suma buvo koreguojama pridedant per tiriamąjį laikotarpį susidarančias palūkanas, kad būtų nustatyta visa gavėjui pagal šią schemą suteiktos lengvatos vertė, per tiriamąjį laikotarpį Tailando komercines palūkanas laikant tinkamomis. Tuomet ši suma buvo padalyta visam pardavimui per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(23)

Eksportuotojams suteikta lengvata buvo apskaičiuota remiantis nesumokėtu muitu, taikytinu importuojamoms gamybos priemonėms, šią sumą padalinus laikotarpiui, kuris atspindi įprastinį tokių gamybos priemonių nusidėvėjimą nagrinėjamojo produkto pramonės sektoriuje. Nustatyta, kad šis laikotarpis yra 15 metų, ir tai atitinka daugelio nagrinėjamąjį produktą gaminančių bendrovių tiek Tailande, tiek ES naudojamą nusidėvėjimo laikotarpį. Taip apskaičiuota tiriamajam laikotarpiui priskirtina suma buvo koreguojama pridedant per tiriamąjį laikotarpį susidarančias palūkanas, kad būtų nustatyta visa gavėjui pagal šią schemą suteiktos lengvatos vertė, per tiriamąjį laikotarpį Tailando komercines palūkanas laikant tinkamomis. Tuomet ši suma buvo padalyta visam pardavimui per tiriamąjį laikotarpį.

d)   Išvada

| (24) | Indorama grupė gavo 0,3 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd – 0,19 % lengvatą. |
| --- | --- |

(24)

Indorama grupė gavo 0,3 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd – 0,19 % lengvatą.

3.3.2.   Atleidimas nuo pelno mokesčio

a)   Teisinis pagrindas

| (25) | Atleidimo nuo pelno mokesčio teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 31 straipsnyje. Įprastinis pelno mokestis Tailande yra 30 %. |
| --- | --- |

(25)

Atleidimo nuo pelno mokesčio teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 31 straipsnyje. Įprastinis pelno mokestis Tailande yra 30 %.

b)   Išvada

| (26) | Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Visi Tailando eksportuojantys gamintojai per tiriamąjį laikotarpį gautu pelnu kompensavo nuostolius, perkeltus iš ankstesnių finansinių laikotarpių. Tokia praktika pagal Tailando pajamų kodeksą leidžiama visoms bendrovėms, tiek remiamoms Investicijų tarybos, tiek jos neremiamoms, ir nelaikoma subsidija. Dėl šios priežasties tiriamos bendrovės nepasinaudojo atleidimo nuo pelno mokesčio schema. |
| --- | --- |

(26)

Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Visi Tailando eksportuojantys gamintojai per tiriamąjį laikotarpį gautu pelnu kompensavo nuostolius, perkeltus iš ankstesnių finansinių laikotarpių. Tokia praktika pagal Tailando pajamų kodeksą leidžiama visoms bendrovėms, tiek remiamoms Investicijų tarybos, tiek jos neremiamoms, ir nelaikoma subsidija. Dėl šios priežasties tiriamos bendrovės nepasinaudojo atleidimo nuo pelno mokesčio schema.

3.3.3.   Dvigubas transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų per 10 metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos

a)   Teisinis pagrindas

| (27) | Dvigubo transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymo iš apmokestinamųjų pajamų per 10 metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 35 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(27)

Dvigubo transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymo iš apmokestinamųjų pajamų per 10 metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 35 straipsnio 2 dalyje.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (28) | Kad galėtų pasinaudoti šia schema, bendrovė turi turėti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodyta, kad jai gali būti taikomas dvigubas transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų pagal ISĮ 35 straipsnio 2 dalį. Be įprastinio minėtų sąnaudų atskaitymo Investicijų tarybos remiamoms bendrovėms leidžiama tą pačią sumą iš pelno mokesčių deklaracijoje atskaityti antrą kartą. Bendrovė privalo metinėje mokesčių deklaracijoje užpildyti specialų stulpelį, skirtą skatinamai veiklai. Galiausiai ši suma atimama iš apmokestinamojo grynojo pelno arba pridedama prie grynojo nuostolio. |
| --- | --- |

(28)

Kad galėtų pasinaudoti šia schema, bendrovė turi turėti Skatinimo sertifikatą, kuriame nurodyta, kad jai gali būti taikomas dvigubas transporto, elektros energijos ir vandens sąnaudų atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų pagal ISĮ 35 straipsnio 2 dalį. Be įprastinio minėtų sąnaudų atskaitymo Investicijų tarybos remiamoms bendrovėms leidžiama tą pačią sumą iš pelno mokesčių deklaracijoje atskaityti antrą kartą. Bendrovė privalo metinėje mokesčių deklaracijoje užpildyti specialų stulpelį, skirtą skatinamai veiklai. Galiausiai ši suma atimama iš apmokestinamojo grynojo pelno arba pridedama prie grynojo nuostolio.

c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (29) | Pagal šią schemą gaunama lengvata turėtų būti apskaičiuojama remiantis antrą kartą iš grynojo pelno atskaityta suma, nurodyta mokesčių deklaracijoje specialiame skatinamai veiklai skirtame stulpelyje. Neskatinamai veiklai ši suma bus grynojo pelno dalis, apmokestinama pelno mokesčiu, todėl lengvatą bendrovėms sudaro 30 % šios sumos (įprastinė pelno mokesčio norma Tailande). Toliau ši suma buvo padalinta visam pardavimui per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(29)

Pagal šią schemą gaunama lengvata turėtų būti apskaičiuojama remiantis antrą kartą iš grynojo pelno atskaityta suma, nurodyta mokesčių deklaracijoje specialiame skatinamai veiklai skirtame stulpelyje. Neskatinamai veiklai ši suma bus grynojo pelno dalis, apmokestinama pelno mokesčiu, todėl lengvatą bendrovėms sudaro 30 % šios sumos (įprastinė pelno mokesčio norma Tailande). Toliau ši suma buvo padalinta visam pardavimui per tiriamąjį laikotarpį.

d)   Išvada

| (30) | Indorama grupė gavo 0,55 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd – 0,57 % lengvatą. |
| --- | --- |

(30)

Indorama grupė gavo 0,55 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd – 0,57 % lengvatą.

3.3.4.   25 % projekto infrastruktūros įrengimo arba statybos išlaidų atskaitymas iš grynojo pelno papildomai prie įprastinio nusidėvėjimo

a)   Teisinis pagrindas

| (31) | Šios schemos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 35 straipsnio 3 dalyje. Pagal schemą suteikiamas leidimas papildomai prie įprastinio nusidėvėjimo iš grynojo pelno atskaityti sumą, neviršijančią 25 % projekto infrastruktūros, naudojamos skatinamai veiklai, įrengimo arba statybos išlaidų. Lengvatos gavėjas lengvata turėtų pasinaudoti per dešimt metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos. |
| --- | --- |

(31)

Šios schemos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 35 straipsnio 3 dalyje. Pagal schemą suteikiamas leidimas papildomai prie įprastinio nusidėvėjimo iš grynojo pelno atskaityti sumą, neviršijančią 25 % projekto infrastruktūros, naudojamos skatinamai veiklai, įrengimo arba statybos išlaidų. Lengvatos gavėjas lengvata turėtų pasinaudoti per dešimt metų nuo pirmų už skatinamą veiklą gautų pajamų datos.

b)   Išvada

| (32) | Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Per laikotarpius iki tiriamojo laikotarpio visi eksportuojantys gamintojai nepasinaudojo atleidimo nuo pelno mokesčio schema (kadangi jie pelnu kompensavo ankstesnių laikotarpių nuostolius) arba veikė nuostolingai. Dėl šių priežasčių jie negalėjo pasinaudoti pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(32)

Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Per laikotarpius iki tiriamojo laikotarpio visi eksportuojantys gamintojai nepasinaudojo atleidimo nuo pelno mokesčio schema (kadangi jie pelnu kompensavo ankstesnių laikotarpių nuostolius) arba veikė nuostolingai. Dėl šių priežasčių jie negalėjo pasinaudoti pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

3.3.5.   Atleidimas nuo žaliavoms ir pagrindinėms medžiagoms, naudojamoms gaminant eksportuojamus produktus, taikomų importo muitų

a)   Teisinis pagrindas

| (33) | Šios schemos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 36 straipsnio 1 dalyje. Pagal šią schemą IT turi teisę atleisti nuo žaliavoms ir pagrindinėms medžiagoms, naudojamoms gaminant eksportuojamus produktus, taikomų importo muitų. Šia schema gali pasinaudoti bet kurioje zonoje esančios bendrovės, jeigu jos yra remiamos. |
| --- | --- |

(33)

Šios schemos teisinis pagrindas nustatytas ISĮ 36 straipsnio 1 dalyje. Pagal šią schemą IT turi teisę atleisti nuo žaliavoms ir pagrindinėms medžiagoms, naudojamoms gaminant eksportuojamus produktus, taikomų importo muitų. Šia schema gali pasinaudoti bet kurioje zonoje esančios bendrovės, jeigu jos yra remiamos.

b)   Išvada

| (34) | Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Pagrindinėms žaliavoms, naudojamoms grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų gamyboje, taikomas nulinis importo muitas. Todėl tiriami Tailando eksportuotojai negavo lengvatų pagal šią schemą. |
| --- | --- |

(34)

Nei viena iš tiriamų bendrovių per tiriamąjį laikotarpį nepasinaudojo šia schema. Pagrindinėms žaliavoms, naudojamoms grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų gamyboje, taikomas nulinis importo muitas. Todėl tiriami Tailando eksportuotojai negavo lengvatų pagal šią schemą.

3.3.6.   Mokesčių ir muitų, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimas

a)   Teisinis pagrindas

| (35) | Pagal šią schemą suteikiama lengvata numatyta Pranešime „Mokesčių, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimas 1/2547 – Kompensacijos norma“. |
| --- | --- |

(35)

Pagal šią schemą suteikiama lengvata numatyta Pranešime „Mokesčių, taikomų eksportuojamoms Tailande pagamintoms prekėms, kompensavimas 1/2547 – Kompensacijos norma“.

b)   Praktinis įgyvendinimas

| (36) | Bendrovės gauna 0,38 % eksportuojamų prekių FOB vertės kompensaciją. Lengvata apskaičiuojama kiekvienam eksporto sandoriui, tačiau paprastai bendrovės tuo pačiu metu pateikia kelias paraiškas kompensuoti mokesčius. Bendrovės pateikia paraiškas kompensuoti mokesčius atitinkamai valdžios institucijai ir gauna kompensaciją. |
| --- | --- |

(36)

Bendrovės gauna 0,38 % eksportuojamų prekių FOB vertės kompensaciją. Lengvata apskaičiuojama kiekvienam eksporto sandoriui, tačiau paprastai bendrovės tuo pačiu metu pateikia kelias paraiškas kompensuoti mokesčius. Bendrovės pateikia paraiškas kompensuoti mokesčius atitinkamai valdžios institucijai ir gauna kompensaciją.

c)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (37) | Pagal šią schemą suteikiama lengvata yra faktinė suma, gaunama kaip mokesčių kompensacija, kuri bendrovės apskaitoje registruojama kaip pajamos. Toliau ši suma buvo padalinta visam pardavimui eksportui per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(37)

Pagal šią schemą suteikiama lengvata yra faktinė suma, gaunama kaip mokesčių kompensacija, kuri bendrovės apskaitoje registruojama kaip pajamos. Toliau ši suma buvo padalinta visam pardavimui eksportui per tiriamąjį laikotarpį.

d)   Išvada

| (38) | Indorama grupė gavo 0,36 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd taip pat gavo 0,36 % lengvatą. |
| --- | --- |

(38)

Indorama grupė gavo 0,36 % lengvatą, o Siam Mitsui PTA Co., Ltd taip pat gavo 0,36 % lengvatą.

3.4.   Subsidijų suma

| (39) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis laikinos subsidijų sumos, išreikštos ad valorem, Tailando eksportuojantiems gamintojams yra:
  —   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %
  —   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %
  —   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 % |
| --- | --- |

(39)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis laikinos subsidijų sumos, išreikštos ad valorem, Tailando eksportuojantiems gamintojams yra:

—   Indorama Petrochem Limited: 1,3 %

—   TPT Petrochemical Public Company Limited: 1 %

—   Siam Mitsui PTA Co., Ltd: 1,1 %

| (40) | Kadangi Indorama Petrochem Limited ir TPT Petrochemical Public Company Limited priklauso tai pačiai grupei, joms nustatyta bendra antisubsidijų muito norma. Galutinė Indorama/TPT grupės norma yra 1,2 %.

  Suvestinė lentelė | Atleidimo nuo mašinoms taikomų importo muitų arba jų sumažinimo schema | Dvigubo atskaitymo iš apmokestinamųjų pajamų schema | Eksporto mokesčių kompensavimo schema | Bendras subsidijų skirtumas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Siam Mitsui | 0,19 % | 0,57 % | 0,36 % | 1,1 % |
| Indorama | 0,18 % | 0,78 % | 0,35 % | 1,3 % |
| TPT | 0,47 % | 0,23 % | 0,36 % | 1 % |
| Indorama/TPT grupė | 0,3 % | 0,55 % | 0,36 % | 1,2 % |

(40)

Kadangi Indorama Petrochem Limited ir TPT Petrochemical Public Company Limited priklauso tai pačiai grupei, joms nustatyta bendra antisubsidijų muito norma. Galutinė Indorama/TPT grupės norma yra 1,2 %.

Suvestinė lentelė

Atleidimo nuo mašinoms taikomų importo muitų arba jų sumažinimo schema

Dvigubo atskaitymo iš apmokestinamųjų pajamų schema

Eksporto mokesčių kompensavimo schema

Bendras subsidijų skirtumas

Siam Mitsui

0,19 %

0,57 %

0,36 %

1,1 %

Indorama

0,18 %

0,78 %

0,35 %

1,3 %

TPT

0,47 %

0,23 %

0,36 %

1 %

Indorama/TPT grupė

0,3 %

0,55 %

0,36 %

1,2 %

| (41) | Atsižvelgiant į Tailando eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotas de minimis kompensuotinų subsidijų sumas, importuojamai Tailando kilmės grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į Tailando eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotas de minimis kompensuotinų subsidijų sumas, importuojamai Tailando kilmės grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms laikinosios priemonės neturėtų būti nustatytos.

4.   ŽALA, PRIEŽASTINIS RYŠYS IR SĄJUNGOS INTERESAI

| (42) | Atsižvelgiant į šiuos faktus, nustatytus nagrinėjant subsidijavimą, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į šiuos faktus, nustatytus nagrinėjant subsidijavimą, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės.

5.   TYRIMO BAIGIMAS

| (43) | Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes Tailando eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos yra mažesnės nei 2 % ad valorem. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(43)

Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes Tailando eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotos kompensuotinų subsidijų sumos yra mažesnės nei 2 % ad valorem. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas.

| (44) | Tailando Vyriausybė ir vienas skundo pateikėjų pateikė pastabų dėl subsidijų. |
| --- | --- |

(44)

Tailando Vyriausybė ir vienas skundo pateikėjų pateikė pastabų dėl subsidijų.

| (45) | Tailando Vyriausybė teigė, kad tirtų schemų negalima laikyti konkrečiomis subsidijų schemomis, nes jos sudaro šalies decentralizacijos politikos dalį, nepriklauso nuo eksporto ir suteikiamos ne tik konkretiems verslo sektoriams ar regionams. Šiuo klausimu pažymima, kad atliekant tyrimą aiškiai nustatyta, kad tiriamos schemos, kuriomis eksportuojantys gamintojai pasinaudojo per TL (atleidimas nuo mašinoms taikomo importo muito, dvigubas atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų, eksporto mokesčio kompensavimas) yra kompensuotinos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento nuostatomis. Todėl Tailando Vyriausybės teiginius tenka atmesti. |
| --- | --- |

(45)

Tailando Vyriausybė teigė, kad tirtų schemų negalima laikyti konkrečiomis subsidijų schemomis, nes jos sudaro šalies decentralizacijos politikos dalį, nepriklauso nuo eksporto ir suteikiamos ne tik konkretiems verslo sektoriams ar regionams. Šiuo klausimu pažymima, kad atliekant tyrimą aiškiai nustatyta, kad tiriamos schemos, kuriomis eksportuojantys gamintojai pasinaudojo per TL (atleidimas nuo mašinoms taikomo importo muito, dvigubas atskaitymas iš apmokestinamųjų pajamų, eksporto mokesčio kompensavimas) yra kompensuotinos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento nuostatomis. Todėl Tailando Vyriausybės teiginius tenka atmesti.

| (46) | Vienas skundo pateikėjų teigė, kad kai kurios subsidijos, visų pirma pagal atleidimo nuo pelno mokesčio schemą, turėjo būti padalytos trumpesniam laikotarpiui. Šį tvirtinimą teko atmesti, nes nei vienas eksportuojančių gamintojų per TL nepasinaudojo šia schema. |
| --- | --- |

(46)

Vienas skundo pateikėjų teigė, kad kai kurios subsidijos, visų pirma pagal atleidimo nuo pelno mokesčio schemą, turėjo būti padalytos trumpesniam laikotarpiui. Šį tvirtinimą teko atmesti, nes nei vienas eksportuojančių gamintojų per TL nepasinaudojo šia schema.

| (47) | Nei viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl žalos. |
| --- | --- |

(47)

Nei viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl žalos.

| (48) | Taigi, nė vienos suinteresuotosios šalies pastabos nedaro neigiamo poveikio išvadoms, kad apsaugos priemonės nebūtinos. |
| --- | --- |

(48)

Taigi, nė vienos suinteresuotosios šalies pastabos nedaro neigiamo poveikio išvadoms, kad apsaugos priemonės nebūtinos.

| (49) | Todėl, atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad antisubsidijų tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antisubsidijų priemonių, |
| --- | --- |

(49)

Todėl, atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad antisubsidijų tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antisubsidijų priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Antisubsidijų tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 baigiamas.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL C 313, 2009 12 22, p. 22.

2

(3)  OL C 313, 2009 12 22, p. 17.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22.

4

---

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. sausio 19 d.

kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų

(2011/32/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Antidempingo tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 13 d. gavus BP Aromatics Limited NV ir CEPSA Quimica S.A., kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje (toliau - skundo pateikėjai), pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Antidempingo tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 13 d. gavus BP Aromatics Limited NV ir CEPSA Quimica S.A., kurios pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų Sąjungoje (toliau - skundo pateikėjai), pateiktą skundą. Skunde buvo pateikta nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamojo produkto dempingo ir dėl to patirtos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimui pradėti.

| (3) | Tą pačią dieną Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą. Šis tyrimas baigtas Komisijos sprendimu 2011/31/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

Tą pačią dieną Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų inicijavimą. Šis tyrimas baigtas Komisijos sprendimu 2011/31/ES (4).

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, susijusios eksportuojančios šalies atstovams ir žinomiems importuotojams bei naudotojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Komisija nusiuntė klausimynus skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, žinomiems nagrinėjamojo produkto importuotojams bei naudotojams ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nusiuntė klausimynus skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Tailando eksportuojantiems gamintojams, žinomiems nagrinėjamojo produkto importuotojams bei naudotojams ir visoms kitoms šalims, kurios klausimyno paprašė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (6) | Klausimyno atsakymus pateikė trys žinomi Tailando eksportuojantys gamintojai, trys Sąjungos gamintojai, vienas Sąjungos importuotojas ir penki Sąjungos naudotojai. |
| --- | --- |

(6)

Klausimyno atsakymus pateikė trys žinomi Tailando eksportuojantys gamintojai, trys Sąjungos gamintojai, vienas Sąjungos importuotojas ir penki Sąjungos naudotojai.

| (7) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojai:






  — | BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojai:

—

BP Aromatics Limited NV, Gelis, Belgija

| — | CEPSA Química, S.A., Madridas, Ispanija |
| --- | --- |

—

CEPSA Química, S.A., Madridas, Ispanija

| — | Lotte Chemical UK Ltd (buvusi Artenius), Viltonas, Redkaras, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical UK Ltd (buvusi Artenius), Viltonas, Redkaras, Jungtinė Karalystė

| b) | Sąjungos importuotojai:






  — | Mitsui & Co. Benelux NV, Briuselis, Belgija |
| --- | --- | --- |

b)

Sąjungos importuotojai:

—

Mitsui & Co. Benelux NV, Briuselis, Belgija

| c) | Sąjungos naudotojai:






  — | DSM Powder Coating Resins B.V., Zvolė, Olandija |
| --- | --- | --- |

c)

Sąjungos naudotojai:

—

DSM Powder Coating Resins B.V., Zvolė, Olandija

| — | M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frozinonė), Italija |
| --- | --- |

—

M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frozinonė), Italija

| — | NOVAPET S.A., Barbastras (Hueska), Ispanija |
| --- | --- |

—

NOVAPET S.A., Barbastras (Hueska), Ispanija

| — | UAB NEO Group, Klaipėda, Lietuva |
| --- | --- |

—

UAB NEO Group, Klaipėda, Lietuva

| d) | Tailando eksportuojantys gamintojai:






  — | TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – TPT) |
| --- | --- | --- |

d)

Tailando eksportuojantys gamintojai:

—

TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – TPT)

| — | Indorama Petrochem Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – Indorama) |
| --- | --- |

—

Indorama Petrochem Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – Indorama)

| — | Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – SMPC) |
| --- | --- |

—

Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bankokas, Tailandas (toliau – SMPC)

| e) | Susijęs eksportuotojas:






  — | Mitsui Chemicals Inc, Tokijas, Japonija (toliau – MCI) – SMPC eksporto atstovas ir akcininkas |
| --- | --- | --- |

e)

Susijęs eksportuotojas:

—

Mitsui Chemicals Inc, Tokijas, Japonija (toliau – MCI) – SMPC eksporto atstovas ir akcininkas

| (8) | Atsižvelgiant į tai, kad tiek TPT, tiek Indorama priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei, toliau šiame dokumente jos vadinamos Indorama grupe. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į tai, kad tiek TPT, tiek Indorama priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei, toliau šiame dokumente jos vadinamos Indorama grupe.

1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (9) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(9)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (10) | Nagrinėjamasis produktas – tereftalio rūgštis ir jos druskos, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(10)

Nagrinėjamasis produktas – tereftalio rūgštis ir jos druskos, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (11) | Gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos gaunamos gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu. |
| --- | --- |

(11)

Gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos gaunamos gryninant neišgrynintą tereftalio rūgštį, kuri gaunama paraksilenui (PX) reaguojant su tirpikliu ir katalizatoriaus tirpalu.

2.2.   Panašus produktas

| (12) | Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Tailando vidaus rinkoje pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(12)

Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, Tailando vidaus rinkoje pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos ir Sąjungoje Sąjungos pramonės pagaminta ir parduota gryninta tereftalio rūgštis ir jos druskos pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir yra tos pačios paskirties. Todėl šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Preliminarios pastabos

| (13) | Klausimyno atsakymus pateikė visi trys skunde nurodyti eksportuojantys gamintojai. Atliekant tyrimą nustatyta, kad kitų Tailando grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas eksportuojančių gamintojų nėra ir atsakymai aprėpia 100 % Tailando eksporto į ES rinką. |
| --- | --- |

(13)

Klausimyno atsakymus pateikė visi trys skunde nurodyti eksportuojantys gamintojai. Atliekant tyrimą nustatyta, kad kitų Tailando grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas eksportuojančių gamintojų nėra ir atsakymai aprėpia 100 % Tailando eksporto į ES rinką.

| (14) | Šios trys bendrovės prašė dempingą apskaičiuoti remiantis mėnesiniais duomenimis, nes pagrindinės žaliavos kainos, todėl ir nagrinėjamojo produkto kainos, per TL labai kito. Dėl 26 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nuspręsta, kad prašoma metodika nėra pagrįsta. |
| --- | --- |

(14)

Šios trys bendrovės prašė dempingą apskaičiuoti remiantis mėnesiniais duomenimis, nes pagrindinės žaliavos kainos, todėl ir nagrinėjamojo produkto kainos, per TL labai kito. Dėl 26 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių nuspręsta, kad prašoma metodika nėra pagrįsta.

| (15) | Reikėtų paminėti, kad pardavimo apimtis vidaus ir ES rinkose buvo grindžiama neatidėliotino atsiskaitymo kainomis arba sutartimis, remiantis PX (pagrindinės žaliavos) kaina, arba formule, paremta grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų kainų indeksu Kinijoje. Pastaruoju atveju keliais atvejais susidarė didelis uždelsimo laikotarpis, kol buvo gaunamas galutinis indeksas. Kad būtų galima taikyti formulę, teko panaudoti sąskaitų faktūrų išrašymo sistemą, pagal kurią galutinė kaina buvo nustatoma keli mėnesiai po pirminės laikinosios sąskaitos faktūros išrašymo. Kad būtų pataisyta galutinė sutartyje sutarta kaina, buvo išduodami debetiniai arba kreditiniai dokumentai. |
| --- | --- |

(15)

Reikėtų paminėti, kad pardavimo apimtis vidaus ir ES rinkose buvo grindžiama neatidėliotino atsiskaitymo kainomis arba sutartimis, remiantis PX (pagrindinės žaliavos) kaina, arba formule, paremta grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų kainų indeksu Kinijoje. Pastaruoju atveju keliais atvejais susidarė didelis uždelsimo laikotarpis, kol buvo gaunamas galutinis indeksas. Kad būtų galima taikyti formulę, teko panaudoti sąskaitų faktūrų išrašymo sistemą, pagal kurią galutinė kaina buvo nustatoma keli mėnesiai po pirminės laikinosios sąskaitos faktūros išrašymo. Kad būtų pataisyta galutinė sutartyje sutarta kaina, buvo išduodami debetiniai arba kreditiniai dokumentai.

| (16) | Visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Tailando gamintojams taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai. |
| --- | --- |

(16)

Visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Tailando gamintojams taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai.

3.2.   Normalioji vertė

| (17) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar Tailando gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jų viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį Tailando gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar Tailando gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jų viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį Tailando gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

| (18) | Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(18)

Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per TL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

| (19) | Kadangi visų 3 gamintojų panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje vidurkis. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi visų 3 gamintojų panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje vidurkis.

3.3.   Eksporto kaina

| (20) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų (SMPC) pardavė grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas ES rinkai per savo didžiausią akcininką (MCI, Japonijoje įsikūrusią bendrovę), kuri toliau ją perpardavė keliems Japonijos prekiautojams, kurie galiausiai ją pardavė šalims ES rinkoje. Ištirta, ar MCI ir didžiausias Japonijos prekiautojas buvo susiję ir ar toks ryšys turėjo poveikio kainoms. |
| --- | --- |

(20)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad vienas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų (SMPC) pardavė grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas ES rinkai per savo didžiausią akcininką (MCI, Japonijoje įsikūrusią bendrovę), kuri toliau ją perpardavė keliems Japonijos prekiautojams, kurie galiausiai ją pardavė šalims ES rinkoje. Ištirta, ar MCI ir didžiausias Japonijos prekiautojas buvo susiję ir ar toks ryšys turėjo poveikio kainoms.

| (21) | Nustatyta, kad svarbiausias ryšys – bendra Japonijos bankų labai nedidelio procentinio dydžio akcijų paketo nuosavybė, kurią jie valdė kelių patikėtinių vardu. Todėl nustatyta, kad ryšys nebuvo tokio pobūdžio, kad turėtų poveikio kainų dydžiui. Iš tiesų, atsižvelgiant į i) pirmiau aprašytą kainų nustatymo ir (arba) sutarčių sąlygų sistemą, būdingą šiam pramonės sektoriui, ir ii) pirmiau aprašytą bendrovių ryšį, kainos buvo nustatomos sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Todėl nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto eksporto kaina galėjo būti nustatyta remiantis MCI pardavimu Japonijos prekiautojams. |
| --- | --- |

(21)

Nustatyta, kad svarbiausias ryšys – bendra Japonijos bankų labai nedidelio procentinio dydžio akcijų paketo nuosavybė, kurią jie valdė kelių patikėtinių vardu. Todėl nustatyta, kad ryšys nebuvo tokio pobūdžio, kad turėtų poveikio kainų dydžiui. Iš tiesų, atsižvelgiant į i) pirmiau aprašytą kainų nustatymo ir (arba) sutarčių sąlygų sistemą, būdingą šiam pramonės sektoriui, ir ii) pirmiau aprašytą bendrovių ryšį, kainos buvo nustatomos sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Todėl nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto eksporto kaina galėjo būti nustatyta remiantis MCI pardavimu Japonijos prekiautojams.

| (22) | MCI nusiųstas raštas, kuriuo jai pranešta apie atsisakymo bendradarbiauti padarinius, nes per tikrinimą Tokijuje tyrimą atliekantiems pareigūnams nebuvo leista susipažinti su visa apskaitos informacija, susijusia su tam tikrais koregavimais. |
| --- | --- |

(22)

MCI nusiųstas raštas, kuriuo jai pranešta apie atsisakymo bendradarbiauti padarinius, nes per tikrinimą Tokijuje tyrimą atliekantiems pareigūnams nebuvo leista susipažinti su visa apskaitos informacija, susijusia su tam tikrais koregavimais.

| (23) | Dėl šios priežasties nuspręsta koregavimus apskaičiuoti remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Todėl naudota toliau aprašyta metodika. Apskaičiuojant vežimo išlaidas jos padidintos remiantis vietoje surinkta informacija. Dėl likusių koregavimų, praneštos sumos ir grynojo pardavimo kainos taip pat patikrintos jas palyginant su kitais nepriklausomais šaltiniais, šiuo atveju kitiems dviems Tailando eksportuojantiems gamintojams nustatyta informacija, ir nustatyta, kad jos atitinka tos pačios rūšies pardavimo sumas ir kainas. Apsvarstytas alternatyvus metodas kaip pakaitalą naudoti Eurostato kainas, tačiau jis nebuvo pasirinktas, nes šio produkto Eurostato nustatyta vertė buvo CIF kaina importo dieną, o ne pakoreguota galutinė kaina, nustatyta remiantis pardavimo sutartimi ir pirmiau aprašytomis sąskaitų faktūrų išrašymo sistemomis. Šis metodas ypač tiko atsižvelgiant į rinkos struktūrą, kaip paaiškinta 15 konstatuojamojoje dalyje. Atkreipkite dėmesį, kad dauguma koregavimų jau buvo patikrinti Tailande. |
| --- | --- |

(23)

Dėl šios priežasties nuspręsta koregavimus apskaičiuoti remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Todėl naudota toliau aprašyta metodika. Apskaičiuojant vežimo išlaidas jos padidintos remiantis vietoje surinkta informacija. Dėl likusių koregavimų, praneštos sumos ir grynojo pardavimo kainos taip pat patikrintos jas palyginant su kitais nepriklausomais šaltiniais, šiuo atveju kitiems dviems Tailando eksportuojantiems gamintojams nustatyta informacija, ir nustatyta, kad jos atitinka tos pačios rūšies pardavimo sumas ir kainas. Apsvarstytas alternatyvus metodas kaip pakaitalą naudoti Eurostato kainas, tačiau jis nebuvo pasirinktas, nes šio produkto Eurostato nustatyta vertė buvo CIF kaina importo dieną, o ne pakoreguota galutinė kaina, nustatyta remiantis pardavimo sutartimi ir pirmiau aprašytomis sąskaitų faktūrų išrašymo sistemomis. Šis metodas ypač tiko atsižvelgiant į rinkos struktūrą, kaip paaiškinta 15 konstatuojamojoje dalyje. Atkreipkite dėmesį, kad dauguma koregavimų jau buvo patikrinti Tailande.

3.4.   Palyginimas

| (24) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(24)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (25) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, pakavimo, kreditų, tvarkymo išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus. |
| --- | --- |

(25)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į vežimo, draudimo, pakavimo, kreditų, tvarkymo išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus.

| (26) | Eksporto kaina ir normalioji vertė buvo lyginamos remiantis metiniais duomenimis. Eksportuojančių gamintojų prašymas lyginti mėnesinius duomenis buvo apsvarstytas, tačiau toks metodas netaikytas, nes buvo akivaizdžiai matyti, kad tai nepakeistų bendros išvados dėl dempingo, t. y. de minimis dempingo visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(26)

Eksporto kaina ir normalioji vertė buvo lyginamos remiantis metiniais duomenimis. Eksportuojančių gamintojų prašymas lyginti mėnesinius duomenis buvo apsvarstytas, tačiau toks metodas netaikytas, nes buvo akivaizdžiai matyti, kad tai nepakeistų bendros išvados dėl dempingo, t. y. de minimis dempingo visos šalies mastu.

3.5.   Dempingo skirtumas

| (27) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Tailando gamintojams nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir pirmiau nustatytos vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(27)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Tailando gamintojams nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir pirmiau nustatytos vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (28) | Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai: | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Indorama grupė | 3,7 % |
| SMPC | Dempingo nenustatyta |

(28)

Remiantis pirmiau nurodyta metodika, nustatyti tokie procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai:

Dempingo skirtumas

Indorama grupė

3,7 %

SMPC

Dempingo nenustatyta

| (29) | Palyginus su Eurostato duomenimis, matyti, kad trys eksportuojantys gamintojai (du priklausantys Indorama grupei ir SMPC) atstovauja visam Tailando kilmės eksportui. Siekiant nustatyti, ar visos šalies dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, buvo nustatytas visos šalies vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, t. y. 1,8 %. |
| --- | --- |

(29)

Palyginus su Eurostato duomenimis, matyti, kad trys eksportuojantys gamintojai (du priklausantys Indorama grupei ir SMPC) atstovauja visam Tailando kilmės eksportui. Siekiant nustatyti, ar visos šalies dempingo skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, buvo nustatytas visos šalies vidutinis svertinis dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis skirtumas buvo mažesnis nei de minimis, t. y. 1,8 %.

| (30) | Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, importuojamai Tailando kilmės grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms neturėtų būti nustatytos laikinosios priemonės. |
| --- | --- |

(30)

Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, importuojamai Tailando kilmės grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms neturėtų būti nustatytos laikinosios priemonės.

4.   ŽALA, PRIEŽASTINIS RYŠYS IR SĄJUNGOS INTERESAI

| (31) | Atsižvelgiant į šiuos faktus, nustatytus nagrinėjant dempingą, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į šiuos faktus, nustatytus nagrinėjant dempingą, manoma, kad nėra būtina pateikti žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizės.

5.   TYRIMO BAIGIMAS

| (32) | Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes nustatytas Tailando dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 %. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(32)

Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes nustatytas Tailando dempingo skirtumas yra mažesnis nei 2 %. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas.

| (33) | Pastabų dėl dempingo pateikė vienas skundo pateikėjas, kurio manymu, remiantis turimais faktais, Komisija kitiems dviems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą (3,7 %) turėjo priskirti SMPC. Tokiu atveju, buvo teigiama, kad būtų gautas de minimis dempingo skirtumas. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Komisija susijusiai Japonijos bendrovei pritaikė turimus faktus, naudodama bendrovės turimus duomenis, juos padidindama ir palygindama su kitais patikrinamais šaltiniais. Šiomis aplinkybėmis kitų eksportuotojų dempingo skirtumo priskyrimas prieštarautų 18 straipsnio nuostatoms. |
| --- | --- |

(33)

Pastabų dėl dempingo pateikė vienas skundo pateikėjas, kurio manymu, remiantis turimais faktais, Komisija kitiems dviems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą (3,7 %) turėjo priskirti SMPC. Tokiu atveju, buvo teigiama, kad būtų gautas de minimis dempingo skirtumas. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Komisija susijusiai Japonijos bendrovei pritaikė turimus faktus, naudodama bendrovės turimus duomenis, juos padidindama ir palygindama su kitais patikrinamais šaltiniais. Šiomis aplinkybėmis kitų eksportuotojų dempingo skirtumo priskyrimas prieštarautų 18 straipsnio nuostatoms.

| (34) | Tas pats skundo pateikėjas taip pat teigė, kad kitos Vyriausybės laikosi kitokio požiūrio tirdamos grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas per panašų TL. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Šiuo klausimu pažymima, kad bendrovės pateikti įrodymai susiję su Kinijos Liaudies Respublikos iš Korėjos ir Tailando importuojamai grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms nustatytu antidempingo muitu. Bendrovės tvirtinimo negalima pagrįsti pateikta informacija, nes nėra įrodymų, kaip šiame Kinijos antidempingo tyrime buvo nustatyta normalioji vertė ir eksporto kaina. Be to, Kinijos valdžios institucijų tyrime TL – 2007 m. spalio 1 d.–2008 m. rugsėjo 30 d., o dabartiniame ES tyrime – 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. Todėl ES ir Kinijos tyrimuose nagrinėti labai skirtingi laikotarpiai. |
| --- | --- |

(34)

Tas pats skundo pateikėjas taip pat teigė, kad kitos Vyriausybės laikosi kitokio požiūrio tirdamos grynintą tereftalio rūgštį ir jos druskas per panašų TL. Šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Šiuo klausimu pažymima, kad bendrovės pateikti įrodymai susiję su Kinijos Liaudies Respublikos iš Korėjos ir Tailando importuojamai grynintai tereftalio rūgščiai ir jos druskoms nustatytu antidempingo muitu. Bendrovės tvirtinimo negalima pagrįsti pateikta informacija, nes nėra įrodymų, kaip šiame Kinijos antidempingo tyrime buvo nustatyta normalioji vertė ir eksporto kaina. Be to, Kinijos valdžios institucijų tyrime TL – 2007 m. spalio 1 d.–2008 m. rugsėjo 30 d., o dabartiniame ES tyrime – 2008 m. gruodžio 1 d.–2009 m. lapkričio 30 d. Todėl ES ir Kinijos tyrimuose nagrinėti labai skirtingi laikotarpiai.

| (35) | Pastabų dėl žalos nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė. |
| --- | --- |

(35)

Pastabų dėl žalos nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė.

| (36) | Taigi, nė vienos suinteresuotosios šalies pastabos nedaro neigiamo poveikio išvadai, kad apsaugos priemonės nebūtinos. |
| --- | --- |

(36)

Taigi, nė vienos suinteresuotosios šalies pastabos nedaro neigiamo poveikio išvadai, kad apsaugos priemonės nebūtinos.

| (37) | Todėl, atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antidempingo priemonių, |
| --- | --- |

(37)

Todėl, atsižvelgdama į tai, Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų turėtų būti baigtas nenustatant antidempingo priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl importuojamos Tailando kilmės grynintos tereftalio rūgšties ir jos druskų, kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės ir kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2917 36 00, baigiamas.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 313, 2009 12 22, p. 17.

2

(3)  OL C 313, 2009 12 22, p. 22.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 17.

4

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 20.1.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 15/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 15/26

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 190/09/COL

2009 m. balandžio 22 d.

šešiasdešimt devintą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant peržiūrėtą skyrių apie laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime, arba jei Institucija mano, kad tai būtina,

PRISIMINDAMA procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, Institucijos priimtas 1994 m. sausio 19 d. (4),

KADANGI 2009 m. vasario 25 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) priėmė komunikatą, iš dalies keičiantį Bendrijos laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (5),

KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

KADANGI reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,

PRIMINDAMA, kad Institucija pasikonsultavo su ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2009 m. kovo 31 d. rašte,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (toliau – laikinoji sistema) taikoma nuo 2009 m. sausio 29 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d.

Laikinosios sistemos baigiamosiose nuostatose numatoma, kad, jeigu būtų naudinga, Institucija taip pat gali išsamiau paaiškinti savo požiūrį konkrečiais klausimais.

Taikant laikinąją sistemą, atsirado būtinybė pateikti papildomų paaiškinimų dėl EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto taikomumo, esamos orientacinių ir diskonto normų nustatymo sistemos bei garantijomis suteikiamos pagalbos taikymo.

Valstybės pagalbos gairės turi būti iš dalies pakeistos iš dalies pakeičiant gairių skyrių „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis“.

Nuo šio sprendimo priėmimo datos įsigalioja šie laikinosios sistemos pakeitimai:

| 1. | 4.1 punktas papildomas šia dalimi:
  „Todėl ELPA valstybės turi parodyti, kad valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešama Institucijai remiantis šia sistema, yra būtinos, tinkamos ir proporcingos, siekiant atitaisyti didelius ELPA valstybės ekonomikos sutrikimus, ir kad visiškai laikomasi visų sąlygų.“ |
| --- | --- |

1.

4.1 punktas papildomas šia dalimi:

„Todėl ELPA valstybės turi parodyti, kad valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešama Institucijai remiantis šia sistema, yra būtinos, tinkamos ir proporcingos, siekiant atitaisyti didelius ELPA valstybės ekonomikos sutrikimus, ir kad visiškai laikomasi visų sąlygų.“

| 2. | 4.3.2 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | ELPA valstybės iki 25 % sumažina MVĮ metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, teikiamas atsižvelgiant į „saugaus uosto“ nuostatas, kaip nurodyta priede (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

4.3.2 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

ELPA valstybės iki 25 % sumažina MVĮ metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, teikiamas atsižvelgiant į „saugaus uosto“ nuostatas, kaip nurodyta priede (6).

| b) | Didelėms bendrovėms ELPA valstybės taip pat iki 15 % sumažina metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, apskaičiuotas atsižvelgiant į priede nurodytas tas pačias „saugaus uosto“ nuostatas. |
| --- | --- |

b)

Didelėms bendrovėms ELPA valstybės taip pat iki 15 % sumažina metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, apskaičiuotas atsižvelgiant į priede nurodytas tas pačias „saugaus uosto“ nuostatas.

| b) | f dalis pakeičiama taip:






  „f) | garantija neviršija 90 % paskolos per paskolos laikotarpį.“ |
| --- | --- | --- |

b)

f dalis pakeičiama taip:

„f)

garantija neviršija 90 % paskolos per paskolos laikotarpį.“

| c) | h dalis pakeičiama taip:






  „h) | garantijos priemoka mažinama ne daugiau nei dvejus metus nuo garantijos suteikimo. Jei pagrindinės paskolos laikotarpis yra ilgesnis nei dveji metai, ELPA valstybės gali taikyti priede nurodytas „saugaus uosto“ priemokas jų nemažindamos papildomai ne daugiau kaip aštuonerius metus.“ |
| --- | --- | --- |

c)

h dalis pakeičiama taip:

„h)

garantijos priemoka mažinama ne daugiau nei dvejus metus nuo garantijos suteikimo. Jei pagrindinės paskolos laikotarpis yra ilgesnis nei dveji metai, ELPA valstybės gali taikyti priede nurodytas „saugaus uosto“ priemokas jų nemažindamos papildomai ne daugiau kaip aštuonerius metus.“

| 3. | 4.4.1 punktas pakeičiamas taip:






  „4.4.1. | Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi šiose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.“ |
| --- | --- | --- |

3.

4.4.1 punktas pakeičiamas taip:

„4.4.1.

Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi šiose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.“

| 4. | 4.5.1 punktas pakeičiamas taip:






  „4.5.1. | Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi tose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.“ |
| --- | --- | --- |

4.

4.5.1 punktas pakeičiamas taip:

„4.5.1.

Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi tose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.“

| 5. | Pridedamas šis priedas:

  „PRIEDAS








  „Saugių uostų“ laikinoji sistema baziniais punktais (7) |
| --- | --- |
| Reitingo kategorija (Standard & Poor’s) | Turto įkeitimo lygis |
| Aukštas | Normalus | Žemas |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC ir žemesnė | 380 | 630 | 980 |

5.

Pridedamas šis priedas:

„PRIEDAS

„Saugių uostų“ laikinoji sistema baziniais punktais (7)

Reitingo kategorija (Standard & Poor’s)

Turto įkeitimo lygis

Aukštas

Normalus

Žemas

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC ir žemesnė

380

630

980

Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai, Lichtenšteino Kunigaikštystei ir Norvegijos Karalystei.

3 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 22 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias 1994 m. sausio 19 d. Institucija priėmė ir išleido, paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Gairės paskutinį kartą pakeistos 2009 m. sausio 29 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  Konsoliduota versija paskelbta OL C 83, 2009 4 7, p. 1.

5

(6)  Priede nurodytomis priemokomis išdėstomos „saugaus uosto“ nuostatos, nurodytos Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėse, atsižvelgiant į skirtingus turto įkeitimo lygius. Jos taip pat gali būti naudojamos kaip lyginamieji standartai apskaičiuojant garantijų priemonių suderinamą pagalbos elementą pagal šios sistemos 4.2 punktą.

6

Apskaičiuojant „saugaus uosto“ priemokas, remiamasi Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytomis maržomis, atsižvelgiant į papildomą 20 bazinių punktų sumažinimą (žr. pirmiau minėtų gairių 12 išnašą). Tačiau kiekvienoje reitingo kategorijoje „saugaus uosto“ priemoka, kaip nurodyta Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėse, išliko viršutinė priemokos riba kiekvienoje reitingo kategorijoje. Dėl skirtingų turto įkeitimo lygių apibrėžčių žr. Orientacinių ir diskonto normų gairių 1 puslapyje esančią 2 išnašą.“

(7)  Bendrovėms, kurios anksčiau nebuvo paėmusios kreditų arba neturi pagal balansą nustatyto reitingo (pvz., tam tikroms specialiosios paskirties bendrovėms arba neseniai įsteigtoms bendrovėms), ELPA valstybės gali iki 15 % (MVĮ – iki 25 %) sumažinti konkrečią „saugaus uosto“ priemoką, kuri pagal Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gaires yra 3,8 %. Tačiau ši priemoka jokiu būdu negali būti žemesnė už tą, kuri būtų taikoma patronuojančiajai bendrovei ar bendrovėms.“

7

---

PRIEDAS

Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis

1.   FINANSŲ KRIZĖ, JOS POVEIKIS REALIAJAI EKONOMIKAI IR LAIKINŲJŲ PRIEMONIŲ BŪTINYBĖ

1.1.   Finansų krizė ir jos poveikis realiajai ekonomikai

| 1) | 2008 m. lapkričio 26 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (toliau – Atkūrimo planas), kuriuo siekiama paskatinti Europos atkūrimą po dabartinės finansų krizės (1). Atkūrimo planas pagrįstas dviem vienas kitą sutvirtinančiais pagrindiniais elementais. Visų pirma numatomos trumpalaikės priemonės paklausai paskatinti, darbo vietoms išsaugoti ir padėti atkurti pasitikėjimą ir, antra, numatomos pažangios investicijos, kuriomis siekiama paskatinti ilgalaikį didesnį augimą ir tvarią gerovę. Atkūrimo planas sustiprins ir paspartins jau dabar pagal Lisabonos strategiją vykdomas reformas. |
| --- | --- |

1)

2008 m. lapkričio 26 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) priėmė komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (toliau – Atkūrimo planas), kuriuo siekiama paskatinti Europos atkūrimą po dabartinės finansų krizės (1). Atkūrimo planas pagrįstas dviem vienas kitą sutvirtinančiais pagrindiniais elementais. Visų pirma numatomos trumpalaikės priemonės paklausai paskatinti, darbo vietoms išsaugoti ir padėti atkurti pasitikėjimą ir, antra, numatomos pažangios investicijos, kuriomis siekiama paskatinti ilgalaikį didesnį augimą ir tvarią gerovę. Atkūrimo planas sustiprins ir paspartins jau dabar pagal Lisabonos strategiją vykdomas reformas.

| 2) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, uždavinys yra vengti valstybės įsikišimo, kuris galėtų sutrukdyti siekti tikslo teikti mažesnę ir tikslingesnę valstybės pagalbą. Nepaisant to, tam tikromis sąlygomis nauja laikina valstybės pagalba reikalinga. |
| --- | --- |

2)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, uždavinys yra vengti valstybės įsikišimo, kuris galėtų sutrukdyti siekti tikslo teikti mažesnę ir tikslingesnę valstybės pagalbą. Nepaisant to, tam tikromis sąlygomis nauja laikina valstybės pagalba reikalinga.

| 3) | ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) nuomone, reikia nustatyti naujas priemones, kad valstybės pagalbos taisykles būtų galima taikyti taip, kad krizę būtų galima įveikti kuo lankstesnėmis priemonėmis, kartu išlaikant vienodas sąlygas ir išvengiant nepagrįsto konkurencijos ribojimo. Šiose gairėse išsamiai nurodoma, kokiomis papildomomis laikinomis galimybėmis ELPA valstybės gali pasinaudoti skirdamos valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

3)

ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) nuomone, reikia nustatyti naujas priemones, kad valstybės pagalbos taisykles būtų galima taikyti taip, kad krizę būtų galima įveikti kuo lankstesnėmis priemonėmis, kartu išlaikant vienodas sąlygas ir išvengiant nepagrįsto konkurencijos ribojimo. Šiose gairėse išsamiai nurodoma, kokiomis papildomomis laikinomis galimybėmis ELPA valstybės gali pasinaudoti skirdamos valstybės pagalbą.

| 4) | Finansų krizės poveikis pirmiausia itin juntamas EEE bankų sektoriuje, o Islandijoje jos mastas neturi precedento. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad dėl valstybės įsikišimo turi būti sprendžiama nacionaliniu lygmeniu, tačiau reikia laikytis suderintos sistemos ir vadovautis tam tikrais bendraisiais Bendrijos principais (2). Komisija iš karto reagavo priimdama įvairias priemones, įskaitant Komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (3) ir kelis sprendimus, pagal kuriuos leidžiama teikti sanavimo pagalbą finansų įstaigoms. Institucija priėmė atitinkamas priemones (4). |
| --- | --- |

4)

Finansų krizės poveikis pirmiausia itin juntamas EEE bankų sektoriuje, o Islandijoje jos mastas neturi precedento. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad dėl valstybės įsikišimo turi būti sprendžiama nacionaliniu lygmeniu, tačiau reikia laikytis suderintos sistemos ir vadovautis tam tikrais bendraisiais Bendrijos principais (2). Komisija iš karto reagavo priimdama įvairias priemones, įskaitant Komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (3) ir kelis sprendimus, pagal kuriuos leidžiama teikti sanavimo pagalbą finansų įstaigoms. Institucija priėmė atitinkamas priemones (4).

| 5) | Pakankamai galimybių gauti finansavimą prieinama kaina yra išankstinė privačiojo sektoriaus investicijų, augimo ir darbo vietų kūrimo sąlyga. ELPA valstybės turi pasinaudoti įtaka, įgyta teikiant didelę finansinę paramą bankų sektoriui, ir užtikrinti, kad dėl šios paramos ne tik pagerėtų bankų finansinė padėtis, bet naudos būtų visai ekonomikai. Todėl parama finansų sektoriui turėtų būti tikslinga ir užtikrinti, kad bankai atnaujintų įprastą skolinimo veiklą. Institucija į tai atsižvelgs peržiūrėdama valstybės pagalbą bankams. |
| --- | --- |

5)

Pakankamai galimybių gauti finansavimą prieinama kaina yra išankstinė privačiojo sektoriaus investicijų, augimo ir darbo vietų kūrimo sąlyga. ELPA valstybės turi pasinaudoti įtaka, įgyta teikiant didelę finansinę paramą bankų sektoriui, ir užtikrinti, kad dėl šios paramos ne tik pagerėtų bankų finansinė padėtis, bet naudos būtų visai ekonomikai. Todėl parama finansų sektoriui turėtų būti tikslinga ir užtikrinti, kad bankai atnaujintų įprastą skolinimo veiklą. Institucija į tai atsižvelgs peržiūrėdama valstybės pagalbą bankams.

| 6) | Nors panašu, kad padėtis finansų rinkose gerėja, dabar juntamas visas finansų krizės poveikis realiajai ekonomikai. Didelis nuosmukis daro poveikį visai ekonomikai ir turi neigiamos įtakos namų ūkiams, įmonėms ir darbo vietoms. Visų pirma dėl krizės finansų rinkose bankai mažina skolinamo kapitalo apimtis ir yra daug mažiau linkę rizikuoti, palyginti su ankstesniais metais, todėl varžomas kreditų teikimas. Dėl šios finansų krizės gali būti ribojama kredito suma, mažėti paklausa ir prasidėti nuosmukis. |
| --- | --- |

6)

Nors panašu, kad padėtis finansų rinkose gerėja, dabar juntamas visas finansų krizės poveikis realiajai ekonomikai. Didelis nuosmukis daro poveikį visai ekonomikai ir turi neigiamos įtakos namų ūkiams, įmonėms ir darbo vietoms. Visų pirma dėl krizės finansų rinkose bankai mažina skolinamo kapitalo apimtis ir yra daug mažiau linkę rizikuoti, palyginti su ankstesniais metais, todėl varžomas kreditų teikimas. Dėl šios finansų krizės gali būti ribojama kredito suma, mažėti paklausa ir prasidėti nuosmukis.

| 7) | Tokie sunkumai gali daryti poveikį ne tik silpnoms bendrovėms, neturinčioms mokumo užtikrinimo priemonių, bet ir sunkumų nepatiriančioms bendrovėms, kurioms staiga pritrūks kreditų arba kurios jų net negalės gauti. Su tokiomis problemomis pirmiausia susidurs mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurioms bet kuriuo atveju sunkiau gauti finansavimą nei didesnėms bendrovėms. Tokia padėtis gali ne tik turėti itin neigiamos įtakos daugelio sunkumų nepatiriančių bendrovių ir jų darbuotojų ekonominei padėčiai trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu; jos neigiamas poveikis visoms EEE investicijoms į ateitį – pirmiausia siekiant tvariojo augimo ir kitų Lisabonos strategijos tikslų – gali išlikti ilgiau, o tikslus gali tekti atidėti arba jų netgi visiškai atsisakyti. |
| --- | --- |

7)

Tokie sunkumai gali daryti poveikį ne tik silpnoms bendrovėms, neturinčioms mokumo užtikrinimo priemonių, bet ir sunkumų nepatiriančioms bendrovėms, kurioms staiga pritrūks kreditų arba kurios jų net negalės gauti. Su tokiomis problemomis pirmiausia susidurs mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurioms bet kuriuo atveju sunkiau gauti finansavimą nei didesnėms bendrovėms. Tokia padėtis gali ne tik turėti itin neigiamos įtakos daugelio sunkumų nepatiriančių bendrovių ir jų darbuotojų ekonominei padėčiai trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu; jos neigiamas poveikis visoms EEE investicijoms į ateitį – pirmiausia siekiant tvariojo augimo ir kitų Lisabonos strategijos tikslų – gali išlikti ilgiau, o tikslus gali tekti atidėti arba jų netgi visiškai atsisakyti.

1.2.   Nacionalinių pagalbos priemonių glaudaus derinimo EEE mastu poreikis

| 8) | Esant dabartinei finansinei padėčiai ELPA valstybės gali būti linkusios veikti pavieniui ir pirmiausia, siekdamos paremti savo bendroves, įsitraukti į subsidijų varžybas. Patirtis rodo, kad tokie pavieniai veiksmai negali būti veiksmingi ir gali daryti didelę žalą vidaus rinkai. Visiškai atsižvelgiant į dabartinę ypatingą ekonominę padėtį svarbu užtikrinti, kad teikiant paramą EEE bendrovėms būtų sudarytos vienodos sąlygos ir būtų išvengta ELPA valstybių subsidijų varžybų, kurios nebūtų tvari priemonė ir pakenktų visai EEE. Tam ir vykdoma konkurencijos politika. |
| --- | --- |

8)

Esant dabartinei finansinei padėčiai ELPA valstybės gali būti linkusios veikti pavieniui ir pirmiausia, siekdamos paremti savo bendroves, įsitraukti į subsidijų varžybas. Patirtis rodo, kad tokie pavieniai veiksmai negali būti veiksmingi ir gali daryti didelę žalą vidaus rinkai. Visiškai atsižvelgiant į dabartinę ypatingą ekonominę padėtį svarbu užtikrinti, kad teikiant paramą EEE bendrovėms būtų sudarytos vienodos sąlygos ir būtų išvengta ELPA valstybių subsidijų varžybų, kurios nebūtų tvari priemonė ir pakenktų visai EEE. Tam ir vykdoma konkurencijos politika.

1.3.   Laikinųjų valstybės pagalbos priemonių poreikis

| 9) | Šiose gairėse numatytomis laikinosiomis papildomomis priemonėmis siekiama dviejų tikslų: pirma, atsižvelgiant į išimtines pereinamojo laikotarpio su bankų krize siejamas finansavimo problemas, nesuvaržyti bankų skolinimo bendrovėms – taip užtikrinti, kad ir toliau išliktų galimybė gauti finansavimą. Šiuo atžvilgiu MVĮ ypač svarbios visai EEE ekonomikai ir jų finansinės padėties gerinimas taip pat turės teigiamą poveikį didelėms bendrovėms – taip bus remiamas ilgalaikis bendras ekonomikos augimas ir modernizavimas. |
| --- | --- |

9)

Šiose gairėse numatytomis laikinosiomis papildomomis priemonėmis siekiama dviejų tikslų: pirma, atsižvelgiant į išimtines pereinamojo laikotarpio su bankų krize siejamas finansavimo problemas, nesuvaržyti bankų skolinimo bendrovėms – taip užtikrinti, kad ir toliau išliktų galimybė gauti finansavimą. Šiuo atžvilgiu MVĮ ypač svarbios visai EEE ekonomikai ir jų finansinės padėties gerinimas taip pat turės teigiamą poveikį didelėms bendrovėms – taip bus remiamas ilgalaikis bendras ekonomikos augimas ir modernizavimas.

| 10) | Antras tikslas – skatinti bendroves toliau investuoti į ateitį, visų pirma į tvarųjį ekonomikos augimą. Iš tikrųjų padariniai galėtų būti stulbinami, jeigu aplinkos srityje pasiekta pastebima pažanga dėl dabartinės krizės sustotų arba viskas pakryptų į priešingą pusę. Dėl šios priežasties svarbu suteikti laikiną investicijų į aplinkos projektus (kuriais, inter alia, būtų galima užtikrinti EEE pramonės pranašumą technologijų srityje) paramą bendrovėms – taip būtų sprendžiamas neatidėliotinos ir būtinos finansinės paramos klausimas siekiant ilgalaikės naudos EEE. |
| --- | --- |

10)

Antras tikslas – skatinti bendroves toliau investuoti į ateitį, visų pirma į tvarųjį ekonomikos augimą. Iš tikrųjų padariniai galėtų būti stulbinami, jeigu aplinkos srityje pasiekta pastebima pažanga dėl dabartinės krizės sustotų arba viskas pakryptų į priešingą pusę. Dėl šios priežasties svarbu suteikti laikiną investicijų į aplinkos projektus (kuriais, inter alia, būtų galima užtikrinti EEE pramonės pranašumą technologijų srityje) paramą bendrovėms – taip būtų sprendžiamas neatidėliotinos ir būtinos finansinės paramos klausimas siekiant ilgalaikės naudos EEE.

| 11) | Šiose gairėse pirmiausia primenamos įvairios valstybės paramos galimybės, kuriomis ELPA valstybės gali pasinaudoti pagal esamas valstybės pagalbos taisykles, ir tik po to nustatomos papildomos valstybės pagalbos priemonės, kurias ELPA valstybės gali laikinai suteikti, kad pašalintų esamus sunkumus, kuriuos šiuo metu patiria kai kurios bendrovės ir kurie susiję su galimybe gauti finansavimą, ir paremtų investicijas, vykdomas siekiant aplinkosaugos tikslų. |
| --- | --- |

11)

Šiose gairėse pirmiausia primenamos įvairios valstybės paramos galimybės, kuriomis ELPA valstybės gali pasinaudoti pagal esamas valstybės pagalbos taisykles, ir tik po to nustatomos papildomos valstybės pagalbos priemonės, kurias ELPA valstybės gali laikinai suteikti, kad pašalintų esamus sunkumus, kuriuos šiuo metu patiria kai kurios bendrovės ir kurie susiję su galimybe gauti finansavimą, ir paremtų investicijas, vykdomas siekiant aplinkosaugos tikslų.

| 12) | Institucijos manymu, siūlomos pagalbos priemonės tinkamiausios siekiant tų tikslų. |
| --- | --- |

12)

Institucijos manymu, siūlomos pagalbos priemonės tinkamiausios siekiant tų tikslų.

2.   BENDROSIOS EKONOMINĖS POLITIKOS PRIEMONĖS

| 13) | Reaguojant į dabartinę ekonominę padėtį, priimtas Atkūrimo planas. Atsižvelgiant į krizės mastą, Bendrijai reikia darnaus požiūrio – pakankamai didelio masto ir pakankamai drąsaus, kad būtų atkurtas vartotojų ir verslo pasitikėjimas. Tas pats pasakytina ir apie atkūrimą ELPA valstybėse. |
| --- | --- |

13)

Reaguojant į dabartinę ekonominę padėtį, priimtas Atkūrimo planas. Atsižvelgiant į krizės mastą, Bendrijai reikia darnaus požiūrio – pakankamai didelio masto ir pakankamai drąsaus, kad būtų atkurtas vartotojų ir verslo pasitikėjimas. Tas pats pasakytina ir apie atkūrimą ELPA valstybėse.

| 14) | Atkūrimo plano strateginiai tikslai:






  — | skubiai paskatinti paklausą ir padidinti vartotojų pasitikėjimą, |
| --- | --- | --- |

14)

Atkūrimo plano strateginiai tikslai:

—

skubiai paskatinti paklausą ir padidinti vartotojų pasitikėjimą,

| — | mažinti žmonių patiriamus nuostolius dėl ekonomikos nuosmukio ir jo padarinius labiausiai pažeidžiamiems gyventojams. Krizė paveikė arba paveiks daug darbuotojų ir jų šeimų. Galima imtis veiksmų darbo vietų praradimui sustabdyti ir padėti žmonėms sparčiai sugrįžti į darbo rinką, užuot ilgą laiką buvus be darbo, |
| --- | --- |

—

mažinti žmonių patiriamus nuostolius dėl ekonomikos nuosmukio ir jo padarinius labiausiai pažeidžiamiems gyventojams. Krizė paveikė arba paveiks daug darbuotojų ir jų šeimų. Galima imtis veiksmų darbo vietų praradimui sustabdyti ir padėti žmonėms sparčiai sugrįžti į darbo rinką, užuot ilgą laiką buvus be darbo,

| — | padėti Europai pasirengti pasinaudoti padėtimi, kai Europos ekonomika vėl ims augti, kad ji atitiktų konkurencingumo, tvarumo ir ateities poreikius, kaip apibrėžta Lisabonos strategijoje. Vadinasi, reikia remti inovacijas, kurti žinių ekonomiką ir spartinti perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ir veiksmingo išteklių naudojimo ekonomikos. |
| --- | --- |

—

padėti Europai pasirengti pasinaudoti padėtimi, kai Europos ekonomika vėl ims augti, kad ji atitiktų konkurencingumo, tvarumo ir ateities poreikius, kaip apibrėžta Lisabonos strategijoje. Vadinasi, reikia remti inovacijas, kurti žinių ekonomiką ir spartinti perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ir veiksmingo išteklių naudojimo ekonomikos.

| 15) | ELPA valstybės jau dabar gali pasinaudoti keliomis priemonėmis, kad pasiektų tų tikslų, ir šios priemonės nėra laikomos valstybės pagalba. Pavyzdžiui, kai kurios bendrovės gali patirti didesnių sunkumų siekdamos gauti finansavimą nei kitos bendrovės ir dėl to atidėti savo augimui ir numatytų investicijų plėtojimui būtiną finansavimą arba netgi jo atsisakyti. Šiuo atveju ELPA valstybės galėtų priimti bendras politikos priemones, kurios būtų taikomos visoms jų teritorijoje veiklą vykdančioms bendrovėms, kurioms nebūtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ir taip siekti laikinai sušvelninti finansines problemas trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiais. Pavyzdžiui, būtų galima pratęsti socialinio draudimo arba panašių įmokų, netgi mokesčių, mokėjimo terminus arba sukurti darbuotojams skirtų priemonių. Jeigu tokiomis priemonėmis gali naudotis visos įmonės, jos iš esmės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

15)

ELPA valstybės jau dabar gali pasinaudoti keliomis priemonėmis, kad pasiektų tų tikslų, ir šios priemonės nėra laikomos valstybės pagalba. Pavyzdžiui, kai kurios bendrovės gali patirti didesnių sunkumų siekdamos gauti finansavimą nei kitos bendrovės ir dėl to atidėti savo augimui ir numatytų investicijų plėtojimui būtiną finansavimą arba netgi jo atsisakyti. Šiuo atveju ELPA valstybės galėtų priimti bendras politikos priemones, kurios būtų taikomos visoms jų teritorijoje veiklą vykdančioms bendrovėms, kurioms nebūtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ir taip siekti laikinai sušvelninti finansines problemas trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiais. Pavyzdžiui, būtų galima pratęsti socialinio draudimo arba panašių įmokų, netgi mokesčių, mokėjimo terminus arba sukurti darbuotojams skirtų priemonių. Jeigu tokiomis priemonėmis gali naudotis visos įmonės, jos iš esmės nėra valstybės pagalba.

| 16) | ELPA valstybės taip pat gali teikti tiesioginę finansinę paramą vartotojams: pavyzdžiui, tiems, kurie atsisako senų produktų ir (arba) perka ekologiškus. Jeigu tokia pagalba suteikiama nediskriminuojant dėl produkto kilmės, ji nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

16)

ELPA valstybės taip pat gali teikti tiesioginę finansinę paramą vartotojams: pavyzdžiui, tiems, kurie atsisako senų produktų ir (arba) perka ekologiškus. Jeigu tokia pagalba suteikiama nediskriminuojant dėl produkto kilmės, ji nėra valstybės pagalba.

| 17) | Be to, galima pasinaudoti bendrosiomis Bendrijos programomis, pavyzdžiui, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa (2007–2013 m.), įsteigta 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB (5), ir Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąja bendrąja programa (2007–2013 m.), įsteigta 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (6), siekiant kuo veiksmingiau padėti ne tik MVĮ, bet ir didelėms įmonėms. |
| --- | --- |

17)

Be to, galima pasinaudoti bendrosiomis Bendrijos programomis, pavyzdžiui, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa (2007–2013 m.), įsteigta 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB (5), ir Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąja bendrąja programa (2007–2013 m.), įsteigta 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (6), siekiant kuo veiksmingiau padėti ne tik MVĮ, bet ir didelėms įmonėms.

3.   VALSTYBĖS PAGALBOS GALIMYBĖS PAGAL ESAMAS PRIEMONES

| 18) | Per kelerius pastaruosius metus Institucija gerokai modernizavo valstybės pagalbos taisykles, siekdama paskatinti ELPA valstybes tikslingiau skirti valstybės paramą tvarioms investicijoms ir taip prisidėti prie Lisabonos strategijos. Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys – ir didesnės galimybės skirti valstybės pagalbą – tenka MVĮ. Be to, valstybės pagalbos taisyklės gerokai supaprastintos ir modernizuotos neseniai priimtu Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (7), kuriuo ELPA valstybėms suteikiama įvairiausių pagalbos priemonių galimybių, kurių administracinė našta minimali. Toliau išvardytos esamos valstybės pagalbos priemonės ypač svarbios dabartinės ekonominės padėties sąlygomis: |
| --- | --- |

18)

Per kelerius pastaruosius metus Institucija gerokai modernizavo valstybės pagalbos taisykles, siekdama paskatinti ELPA valstybes tikslingiau skirti valstybės paramą tvarioms investicijoms ir taip prisidėti prie Lisabonos strategijos. Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys – ir didesnės galimybės skirti valstybės pagalbą – tenka MVĮ. Be to, valstybės pagalbos taisyklės gerokai supaprastintos ir modernizuotos neseniai priimtu Bendruoju bendrosios išimties reglamentu (7), kuriuo ELPA valstybėms suteikiama įvairiausių pagalbos priemonių galimybių, kurių administracinė našta minimali. Toliau išvardytos esamos valstybės pagalbos priemonės ypač svarbios dabartinės ekonominės padėties sąlygomis:

| 19) | De minimis reglamente (8), pritaikytame prie EEE susitarimo, nurodyta, kad bendrovei suteiktos iki 200 000 EUR paramos priemonės per bet kurį trejų metų laikotarpį nelaikomos valstybės parama pagal EEE susitarimą. Tame pačiame reglamente taip pat nustatoma, kad garantijos iki 1,5 mln. EUR neviršija de minimis viršutinės ribos, todėl nėra valstybės pagalba. Dėl to ELPA valstybės gali teikti tokias garantijas neskaičiuodamos atitinkamos pagalbos ekvivalento ir nepatirdamos administracinės naštos. |
| --- | --- |

19)

De minimis reglamente (8), pritaikytame prie EEE susitarimo, nurodyta, kad bendrovei suteiktos iki 200 000 EUR paramos priemonės per bet kurį trejų metų laikotarpį nelaikomos valstybės parama pagal EEE susitarimą. Tame pačiame reglamente taip pat nustatoma, kad garantijos iki 1,5 mln. EUR neviršija de minimis viršutinės ribos, todėl nėra valstybės pagalba. Dėl to ELPA valstybės gali teikti tokias garantijas neskaičiuodamos atitinkamos pagalbos ekvivalento ir nepatirdamos administracinės naštos.

| 20) | Pirmiau minėtas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR) yra pagrindinis valstybės pagalbos taisyklių dokumentas, nes juo supaprastinamos tam tikroms svarbioms valstybės pagalbos priemonėms skirtos valstybės pagalbos procedūros ir skatinama valstybės pagalbą vėl priskirti EEE prioritetiniams tikslams. Visos anksčiau galiojusios bendrosios išimtys bei naujos sritys (inovacijos, aplinka, moksliniai tyrimai ir plėtra didelių bendrovių atveju ir rizikos kapitalo priemonės MVĮ atveju) sujungtos į vieną priemonę. Visais atvejais, kuriuos aprėpia BBIR, ELPA valstybės gali skirti pagalbą iš anksto nepranešusios Institucijai. Todėl proceso sparta visiškai priklauso vien tik nuo ELPA valstybių. BBIR itin svarbus MVĮ, nes jame numatytos specialios investicijų ir užimtumo pagalbos taisyklės tik MVĮ. Be to, visas įtrauktas 26 priemones galima taikyti MVĮ, taigi ELPA valstybės gali paremti MVĮ įvairiais jų vystymosi etapais, padėti joms gauti finansavimą, pasinaudoti moksliniais tyrimais ir plėtra, inovacijomis, naudotis mokymui, užimtumui bei aplinkai skirtomis priemonėmis ir pan. |
| --- | --- |

20)

Pirmiau minėtas Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR) yra pagrindinis valstybės pagalbos taisyklių dokumentas, nes juo supaprastinamos tam tikroms svarbioms valstybės pagalbos priemonėms skirtos valstybės pagalbos procedūros ir skatinama valstybės pagalbą vėl priskirti EEE prioritetiniams tikslams. Visos anksčiau galiojusios bendrosios išimtys bei naujos sritys (inovacijos, aplinka, moksliniai tyrimai ir plėtra didelių bendrovių atveju ir rizikos kapitalo priemonės MVĮ atveju) sujungtos į vieną priemonę. Visais atvejais, kuriuos aprėpia BBIR, ELPA valstybės gali skirti pagalbą iš anksto nepranešusios Institucijai. Todėl proceso sparta visiškai priklauso vien tik nuo ELPA valstybių. BBIR itin svarbus MVĮ, nes jame numatytos specialios investicijų ir užimtumo pagalbos taisyklės tik MVĮ. Be to, visas įtrauktas 26 priemones galima taikyti MVĮ, taigi ELPA valstybės gali paremti MVĮ įvairiais jų vystymosi etapais, padėti joms gauti finansavimą, pasinaudoti moksliniais tyrimais ir plėtra, inovacijomis, naudotis mokymui, užimtumui bei aplinkai skirtomis priemonėmis ir pan.

| 21) | Naujose Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (9) nustatyta, kad ELPA valstybės gali teikti, inter alia, tokią valstybės pagalbą:






  — | pagalbą bendrovėms, kurios siekia aukštesnio aplinkos apsaugos lygio nei Bendrijos standartai, arba, jeigu tokių nėra, iki 70 % papildomų išlaidų investicijoms (iki 80 % ekologinių inovacijų srityje) mažųjų įmonių atveju ir iki 100 % papildomų išlaidų investicijoms, jeigu pagalba teikiama iš tikrųjų konkurencingo konkurso būdu, šiuo atveju netgi didelėms bendrovėms; pagalbą siekiant iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos standartų ir pagalbą aplinkos tyrimams, |
| --- | --- | --- |

21)

Naujose Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairėse (9) nustatyta, kad ELPA valstybės gali teikti, inter alia, tokią valstybės pagalbą:

—

pagalbą bendrovėms, kurios siekia aukštesnio aplinkos apsaugos lygio nei Bendrijos standartai, arba, jeigu tokių nėra, iki 70 % papildomų išlaidų investicijoms (iki 80 % ekologinių inovacijų srityje) mažųjų įmonių atveju ir iki 100 % papildomų išlaidų investicijoms, jeigu pagalba teikiama iš tikrųjų konkurencingo konkurso būdu, šiuo atveju netgi didelėms bendrovėms; pagalbą siekiant iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos standartų ir pagalbą aplinkos tyrimams,

| — | atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos tikslais ELPA valstybės gali teikti pagalbą veiklai, iš kurios būtų dengiamos visos papildomos gamybos išlaidos, |
| --- | --- |

—

atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos tikslais ELPA valstybės gali teikti pagalbą veiklai, iš kurios būtų dengiamos visos papildomos gamybos išlaidos,

| — | norėdamos pasiekti aplinkosaugos tikslų energijos taupymo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo srityse ELPA valstybės gali teikti pagalbą, kuri padėtų įmonėms taupyti energiją, ir pagalbą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams bei bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai iki 80 % papildomų išlaidų investicijoms mažųjų įmonių atveju ir iki 100 % papildomų išlaidų investicijoms, jeigu pagalba suteikiama iš tikrųjų konkurencingo konkurso būdu. |
| --- | --- |

—

norėdamos pasiekti aplinkosaugos tikslų energijos taupymo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo srityse ELPA valstybės gali teikti pagalbą, kuri padėtų įmonėms taupyti energiją, ir pagalbą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams bei bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai iki 80 % papildomų išlaidų investicijoms mažųjų įmonių atveju ir iki 100 % papildomų išlaidų investicijoms, jeigu pagalba suteikiama iš tikrųjų konkurencingo konkurso būdu.

| 22) | 2007 m. vasario 7 d. Institucija priėmė naujas Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms gaires. Tame tekste yra naujų nuostatų dėl inovacijų, kurios specialiai skirtos MVĮ ir atitinka tikslingesnės pagalbos tikslą siekiant darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo pagal Lisabonos strategiją. Visų pirma ELPA valstybės gali teikti, inter alia, tokią valstybės pagalbą:






  — | pagalbą mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, visų pirma – fundamentiniams moksliniams tyrimams (iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų) ir pramoninės moksliniams tyrimams (iki 80 % mažosioms įmonėms); |
| --- | --- | --- |

22)

2007 m. vasario 7 d. Institucija priėmė naujas Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms gaires. Tame tekste yra naujų nuostatų dėl inovacijų, kurios specialiai skirtos MVĮ ir atitinka tikslingesnės pagalbos tikslą siekiant darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo pagal Lisabonos strategiją. Visų pirma ELPA valstybės gali teikti, inter alia, tokią valstybės pagalbą:

—

pagalbą mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, visų pirma – fundamentiniams moksliniams tyrimams (iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų) ir pramoninės moksliniams tyrimams (iki 80 % mažosioms įmonėms);

| — | iki 1 mln. EUR ir net didesnę pagalbą naujoms inovacijas diegiančioms įmonėms remiamuose regionuose, pagalbą inovacijų diegimo grupėms, pagalbą inovacijų diegimo konsultacinėms paslaugoms ir inovacijų diegimo paramos paslaugoms; |
| --- | --- |

—

iki 1 mln. EUR ir net didesnę pagalbą naujoms inovacijas diegiančioms įmonėms remiamuose regionuose, pagalbą inovacijų diegimo grupėms, pagalbą inovacijų diegimo konsultacinėms paslaugoms ir inovacijų diegimo paramos paslaugoms;

| — | pagalbą įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, pagalbą techninio pagrįstumo analizėms, pagalbą procesų ir organizacinių inovacijų diegimui paslaugų sektoriuje, pagalbą pramoninės nuosavybės teisių MVĮ išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

—

pagalbą įdarbinant aukštos kvalifikacijos darbuotojus, pagalbą techninio pagrįstumo analizėms, pagalbą procesų ir organizacinių inovacijų diegimui paslaugų sektoriuje, pagalbą pramoninės nuosavybės teisių MVĮ išlaidoms padengti.

| 23) | Mokymas taip pat yra vienas iš pagrindinių konkurencingumo elementų. Labai svarbu išsaugoti investicijas į mokymą netgi didėjančio nedarbo laikotarpiu, siekiant plėtoti naujus įgūdžius. Pagal naująjį BBIR ELPA valstybės gali teikti ir bendro pobūdžio, ir specializuoto mokymo pagalbą bendrovėms (iki 80 % reikalavimus atitinkančių išlaidų). |
| --- | --- |

23)

Mokymas taip pat yra vienas iš pagrindinių konkurencingumo elementų. Labai svarbu išsaugoti investicijas į mokymą netgi didėjančio nedarbo laikotarpiu, siekiant plėtoti naujus įgūdžius. Pagal naująjį BBIR ELPA valstybės gali teikti ir bendro pobūdžio, ir specializuoto mokymo pagalbą bendrovėms (iki 80 % reikalavimus atitinkančių išlaidų).

| 24) | 2008 m. Institucija priėmė naująsias Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gaires, kuriose konkrečiai nurodyta, kokiomis sąlygomis valstybės paskolų garantijos nėra valstybės pagalba. Pagal tas gaires garantijos pirmiausia nelaikomos valstybės pagalba, kai už jas mokama rinkos kaina. Naujosiose gairėse išaiškintos sąlygos, pagal kurias nustatoma, garantijos laikomos ar nelaikomos pagalba, taip pat pirmą kartą nustatytos konkrečios MVĮ skirtos „saugaus uosto“ priemokos, suteikiančios galimybę paprasčiau, tačiau saugiai naudotis garantijomis, siekiant skatinti MVĮ finansavimą. |
| --- | --- |

24)

2008 m. Institucija priėmė naująsias Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gaires, kuriose konkrečiai nurodyta, kokiomis sąlygomis valstybės paskolų garantijos nėra valstybės pagalba. Pagal tas gaires garantijos pirmiausia nelaikomos valstybės pagalba, kai už jas mokama rinkos kaina. Naujosiose gairėse išaiškintos sąlygos, pagal kurias nustatoma, garantijos laikomos ar nelaikomos pagalba, taip pat pirmą kartą nustatytos konkrečios MVĮ skirtos „saugaus uosto“ priemokos, suteikiančios galimybę paprasčiau, tačiau saugiai naudotis garantijomis, siekiant skatinti MVĮ finansavimą.

| 25) | 2006 m. spalio 25 d. Institucija priėmė naująsias Gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti. Jos skirtos naujoves diegiančioms ir sparčiai augančioms MVĮ, kurioms Lisabonos strategijoje skiriama itin daug dėmesio. Institucija tikslinei MVĮ nustatė naują, 50 % didesnę, 1,5 mln. EUR „saugaus uosto“ ribą. Institucija pripažįsta, kad, kaip dažniausiai būna, iki tos aukščiausios ribos trūksta pakaitinių finansavimo iš finansų rinkų priemonių (t. y. egzistuoja rinkos nepakankamumas). Be to, į BBIR įtraukta pagalba rizikos kapitalui. |
| --- | --- |

25)

2006 m. spalio 25 d. Institucija priėmė naująsias Gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti. Jos skirtos naujoves diegiančioms ir sparčiai augančioms MVĮ, kurioms Lisabonos strategijoje skiriama itin daug dėmesio. Institucija tikslinei MVĮ nustatė naują, 50 % didesnę, 1,5 mln. EUR „saugaus uosto“ ribą. Institucija pripažįsta, kad, kaip dažniausiai būna, iki tos aukščiausios ribos trūksta pakaitinių finansavimo iš finansų rinkų priemonių (t. y. egzistuoja rinkos nepakankamumas). Be to, į BBIR įtraukta pagalba rizikos kapitalui.

| 26) | Palankių sąlygų neturinčiuose regionuose ELPA valstybės pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires, taikomas nuo 2007 m. sausio mėn., gali teikti investicinę pagalbą naujai įmonei įkurti, esamai įmonei plėsti arba produkcijai įvairinti gaminant naujus produktus. |
| --- | --- |

26)

Palankių sąlygų neturinčiuose regionuose ELPA valstybės pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires, taikomas nuo 2007 m. sausio mėn., gali teikti investicinę pagalbą naujai įmonei įkurti, esamai įmonei plėsti arba produkcijai įvairinti gaminant naujus produktus.

| 27) | 2007–2013 m. nacionalinėmis regioninės pagalbos teikimo gairėmis taip pat sukuriama nauja pagalbos forma, siekiant paskatinti naujų įmonių steigimąsi ir mažųjų įmonių plėtrą remiamose vietovėse pirmuoju veiklos etapu. |
| --- | --- |

27)

2007–2013 m. nacionalinėmis regioninės pagalbos teikimo gairėmis taip pat sukuriama nauja pagalbos forma, siekiant paskatinti naujų įmonių steigimąsi ir mažųjų įmonių plėtrą remiamose vietovėse pirmuoju veiklos etapu.

| 28) | Pagal esamas Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti ELPA valstybės taip pat gali teikti pagalbą bendrovėms, kurioms reikia valstybės paramos. Šiuo tikslu ELPA valstybės gali pranešti apie pagalbos schemas MVĮ sanuoti ir (arba) restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

28)

Pagal esamas Gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti ELPA valstybės taip pat gali teikti pagalbą bendrovėms, kurioms reikia valstybės paramos. Šiuo tikslu ELPA valstybės gali pranešti apie pagalbos schemas MVĮ sanuoti ir (arba) restruktūrizuoti.

4.   61 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTO TAIKYMO SĄLYGOS

4.1.   Bendrieji principai

| 29) | Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą Institucija gali paskelbti, kad pagalba „kurios nors ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“ yra suderinama su EEE susitarimo veikimu. Ši nuostata atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, todėl Europos pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad sutrikimas turėtų turėti įtakos visai tos valstybės narės ekonomikai – ne tik vieno iš jos regionų arba teritorijos dalies ekonomikai. Be to, šis sprendimas atitinka būtinybę griežtai aiškinti bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą, pavyzdžiui, numatytąją EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte (10). |
| --- | --- |

29)

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą Institucija gali paskelbti, kad pagalba „kurios nors ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“ yra suderinama su EEE susitarimo veikimu. Ši nuostata atitinka EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, todėl Europos pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad sutrikimas turėtų turėti įtakos visai tos valstybės narės ekonomikai – ne tik vieno iš jos regionų arba teritorijos dalies ekonomikai. Be to, šis sprendimas atitinka būtinybę griežtai aiškinti bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą, pavyzdžiui, numatytąją EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte (10).

| 30) | Šiuo griežtu aiškinimu Komisija nuosekliai rėmėsi priimdama sprendimus (11). Institucija taip pat priėmė griežtą EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto aiškinimą (12). |
| --- | --- |

30)

Šiuo griežtu aiškinimu Komisija nuosekliai rėmėsi priimdama sprendimus (11). Institucija taip pat priėmė griežtą EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto aiškinimą (12).

| 31) | Tokiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad kovojant su dabartine pasauline krize reikia ne tik skubiai paremti finansų sistemą, bet ir imtis ypatingų politinio atsako priemonių. |
| --- | --- |

31)

Tokiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad kovojant su dabartine pasauline krize reikia ne tik skubiai paremti finansų sistemą, bet ir imtis ypatingų politinio atsako priemonių.

| 32) | Krizės poveikį, nors ir skirtingais būdais bei nevienodo masto, patirs visos ELPA valstybės, taip pat tikėtina, kad didės nedarbas, mažės paklausa ir prastės fiskalinė padėtis. |
| --- | --- |

32)

Krizės poveikį, nors ir skirtingais būdais bei nevienodo masto, patirs visos ELPA valstybės, taip pat tikėtina, kad didės nedarbas, mažės paklausa ir prastės fiskalinė padėtis.

| 33) | Atsižvelgdama į dabartinės finansų krizės sunkumą ir jos poveikį visai ELPA valstybių ekonomikai, Institucija mano, kad siekiant įveikti tuos sunkumus tam tikrų kategorijų valstybės pagalba ribotą laikotarpį pateisinama ir gali būti paskelbta suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

33)

Atsižvelgdama į dabartinės finansų krizės sunkumą ir jos poveikį visai ELPA valstybių ekonomikai, Institucija mano, kad siekiant įveikti tuos sunkumus tam tikrų kategorijų valstybės pagalba ribotą laikotarpį pateisinama ir gali būti paskelbta suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą.

| 34) | Todėl ELPA valstybės turi parodyti, kad valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešama Institucijai remiantis šia sistema, yra būtinos, tinkamos ir proporcingos, siekiant atitaisyti didelius ELPA valstybės ekonomikos sutrikimus ir kad visiškai laikomasi visų sąlygų. |
| --- | --- |

34)

Todėl ELPA valstybės turi parodyti, kad valstybės pagalbos priemonės, apie kurias pranešama Institucijai remiantis šia sistema, yra būtinos, tinkamos ir proporcingos, siekiant atitaisyti didelius ELPA valstybės ekonomikos sutrikimus ir kad visiškai laikomasi visų sąlygų.

4.2.   Suderinama ribota pagalbos suma

4.2.1.   Esama sistema

| 35) | De minimis reglamento (13), pritaikyto prie EEE susitarimo, 2 straipsnyje teigiama:
  „Pagalbos priemonės laikomos neatitinkančiomis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijų ir joms netaikomas Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 2 straipsnyje numatytas pranešimo reikalavimas, jeigu jos atitinka šio straipsnio 2–5 dalyse nustatytas sąlygas.
  Bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai įmonei per trejus fiskalinius metus, suma neviršija 200 000 EUR. Bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai kelių transporto sektoriaus įmonei per trejus fiskalinius metus, suma neviršija 100 000 EUR. Šios ribos taikomos nepriklausomai nuo de minimis pagalbos formos arba siekiamų tikslų ir neatsižvelgiant į tai, ar ELPA valstybės skirta pagalba yra visa arba dalinai finansuojama Bendrijos kilmės ištekliais. Laikotarpis nustatomas remiantis fiskaliniais metais, kuriuos naudoja atitinkamoje ELPA valstybėje esanti įmonė.“ |
| --- | --- |

35)

De minimis reglamento (13), pritaikyto prie EEE susitarimo, 2 straipsnyje teigiama:

„Pagalbos priemonės laikomos neatitinkančiomis EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies kriterijų ir joms netaikomas Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 2 straipsnyje numatytas pranešimo reikalavimas, jeigu jos atitinka šio straipsnio 2–5 dalyse nustatytas sąlygas.

Bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai įmonei per trejus fiskalinius metus, suma neviršija 200 000 EUR. Bendra de minimis pagalbos, suteiktos vienai kelių transporto sektoriaus įmonei per trejus fiskalinius metus, suma neviršija 100 000 EUR. Šios ribos taikomos nepriklausomai nuo de minimis pagalbos formos arba siekiamų tikslų ir neatsižvelgiant į tai, ar ELPA valstybės skirta pagalba yra visa arba dalinai finansuojama Bendrijos kilmės ištekliais. Laikotarpis nustatomas remiantis fiskaliniais metais, kuriuos naudoja atitinkamoje ELPA valstybėje esanti įmonė.“

4.2.2.   Nauja priemonė

| 36) | Finansų krizė daro poveikį ne tik struktūriniu požiūriu silpnoms bendrovėms, bet ir bendrovėms, kurioms staiga pritrūks kreditų arba kurios jų net nebegalės gauti. Geresnė tų bendrovių finansinė padėtis turės teigiamos įtakos visos EEE ekonomikai. |
| --- | --- |

36)

Finansų krizė daro poveikį ne tik struktūriniu požiūriu silpnoms bendrovėms, bet ir bendrovėms, kurioms staiga pritrūks kreditų arba kurios jų net nebegalės gauti. Geresnė tų bendrovių finansinė padėtis turės teigiamos įtakos visos EEE ekonomikai.

| 37) | Todėl atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį manoma, kad būtina laikinai sudaryti galimybę teikti ribotą pagalbą, kuri vis tiek patenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes ji viršija de minimis reglamente nurodytą viršutinę ribą. |
| --- | --- |

37)

Todėl atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį manoma, kad būtina laikinai sudaryti galimybę teikti ribotą pagalbą, kuri vis tiek patenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes ji viršija de minimis reglamente nurodytą viršutinę ribą.

| 38) | Institucijos manymu, tokia valstybės pagalba bus suderinama su bendrąja rinka pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:






  a) | pagalba neviršija 500 000 EUR vertės finansinės subsidijos vienai įmonei; visos nurodomos sumos yra bendros, t. y. prieš atskaitant mokesčius ar kitokias rinkliavas; jeigu pagalba teikiama kitokia nei subsidijos forma, pagalbos suma yra pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas; |
| --- | --- | --- |

38)

Institucijos manymu, tokia valstybės pagalba bus suderinama su bendrąja rinka pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:

a)

pagalba neviršija 500 000 EUR vertės finansinės subsidijos vienai įmonei; visos nurodomos sumos yra bendros, t. y. prieš atskaitant mokesčius ar kitokias rinkliavas; jeigu pagalba teikiama kitokia nei subsidijos forma, pagalbos suma yra pagalbos bendrasis subsidijos ekvivalentas;

| b) | pagalba skiriama pagal schemą; |
| --- | --- |

b)

pagalba skiriama pagal schemą;

| c) | pagalba skiriama įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (14); ji gali būti skiriama įmonėms, kurios tą dieną neturėjo sunkumų, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės; pagalbos schema netaikoma žuvininkystės sektoriuje veiklą vykdančioms įmonėms; |
| --- | --- |

c)

pagalba skiriama įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (14); ji gali būti skiriama įmonėms, kurios tą dieną neturėjo sunkumų, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės; pagalbos schema netaikoma žuvininkystės sektoriuje veiklą vykdančioms įmonėms;

| d) | pagalba nėra eksporto pagalba arba pagalba, kuria vietos gaminiams sudaromos palankesnės sąlygos nei importuotiems; |
| --- | --- |

d)

pagalba nėra eksporto pagalba arba pagalba, kuria vietos gaminiams sudaromos palankesnės sąlygos nei importuotiems;

| e) | pagalba skirta ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

e)

pagalba skirta ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.;

| f) | prieš skirdama pagalbą ELPA valstybė iš susijusios įmonės gauna deklaraciją – raštu arba elektronine forma – apie bet kokią kitą de minimis pagalbą ir pagalbą pagal šią priemonę, gautą einamaisiais fiskaliniais metais, ir patikrina, kad dėl to bendra 2008 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. įmonės gautos pagalbos suma neviršytų viršutinės 500 000 EUR ribos; |
| --- | --- |

f)

prieš skirdama pagalbą ELPA valstybė iš susijusios įmonės gauna deklaraciją – raštu arba elektronine forma – apie bet kokią kitą de minimis pagalbą ir pagalbą pagal šią priemonę, gautą einamaisiais fiskaliniais metais, ir patikrina, kad dėl to bendra 2008 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. įmonės gautos pagalbos suma neviršytų viršutinės 500 000 EUR ribos;

| g) | pagalbos schema netaikoma įmonėms, vykdančioms veiklą pirminės žemės ūkio produktų gamybos srityje; ji gali būti taikoma įmonėms, vykdančioms veiklą žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos žemės ūkio produktais srityse (15), nebent pagalbos suma būtų nustatyta atsižvelgiant į tokių produktų, įsigytų iš pirminių gamintojų arba pateiktų į rinką susijusių įmonių, kainą ar kiekį arba pagalba būtų teikiama su sąlyga, kad ji iš dalies arba visiškai perduodama pirminiams gamintojams (16). |
| --- | --- |

g)

pagalbos schema netaikoma įmonėms, vykdančioms veiklą pirminės žemės ūkio produktų gamybos srityje; ji gali būti taikoma įmonėms, vykdančioms veiklą žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos žemės ūkio produktais srityse (15), nebent pagalbos suma būtų nustatyta atsižvelgiant į tokių produktų, įsigytų iš pirminių gamintojų arba pateiktų į rinką susijusių įmonių, kainą ar kiekį arba pagalba būtų teikiama su sąlyga, kad ji iš dalies arba visiškai perduodama pirminiams gamintojams (16).

4.3.   Garantijomis suteikiama pagalba

4.3.1.   Esama sistema

| 39) | Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėmis siekiama ELPA valstybėms pateikti išsamias rekomendacijas dėl principų, kuriais Institucija ketina remtis aiškindama EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnius, ir jų taikymo valstybės garantijoms. Gairėse pirmiausia konkrečiai nurodoma, kokiomis sąlygomis priemonė nelaikoma valstybės pagalba. Dokumente nepateikiami garantijų vertinimui taikomi suderinamumo kriterijai. |
| --- | --- |

39)

Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėmis siekiama ELPA valstybėms pateikti išsamias rekomendacijas dėl principų, kuriais Institucija ketina remtis aiškindama EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnius, ir jų taikymo valstybės garantijoms. Gairėse pirmiausia konkrečiai nurodoma, kokiomis sąlygomis priemonė nelaikoma valstybės pagalba. Dokumente nepateikiami garantijų vertinimui taikomi suderinamumo kriterijai.

4.3.2.   Nauja priemonė

| 40) | Siekiant toliau didinti galimybes gauti finansavimą ir mažinti didelį dabartinį bankų nenorą rizikuoti, subsidijuojamos paskolų garantijos ribotą laikotarpį gali būti tinkamas tikslinis sprendimas, kad įmonės galėtų lengviau gauti finansavimą. |
| --- | --- |

40)

Siekiant toliau didinti galimybes gauti finansavimą ir mažinti didelį dabartinį bankų nenorą rizikuoti, subsidijuojamos paskolų garantijos ribotą laikotarpį gali būti tinkamas tikslinis sprendimas, kad įmonės galėtų lengviau gauti finansavimą.

| 41) | Institucijos manymu, tokia valstybės pagalba bus suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:






  a) | ELPA valstybės iki 25 % sumažina MVĮ metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, teikiamas atsižvelgiant į „saugaus uosto“ nuostatas, kaip nurodyta priede (17); |
| --- | --- | --- |

41)

Institucijos manymu, tokia valstybės pagalba bus suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:

a)

ELPA valstybės iki 25 % sumažina MVĮ metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, teikiamas atsižvelgiant į „saugaus uosto“ nuostatas, kaip nurodyta priede (17);

| b) | didelėms bendrovėms ELPA valstybės taip pat iki 15 % sumažina metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, apskaičiuotas atsižvelgiant į priede nurodytas tas pačias „saugaus uosto“ nuostatas; |
| --- | --- |

b)

didelėms bendrovėms ELPA valstybės taip pat iki 15 % sumažina metinę priemoką, mokėtiną už naujas garantijas, apskaičiuotas atsižvelgiant į priede nurodytas tas pačias „saugaus uosto“ nuostatas;

| c) | kai garantijų schemų pagalbos elementas apskaičiuojamas taikant metodus, kuriuos Institucija jau patvirtinusi po to, kai apie juos pranešta pagal valstybės pagalbos srities reglamentą (18), įtrauktą į EEE susitarimą, ELPA valstybės taip pat panašiai gali iki 25 % sumažinti už naujas garantijas mokėtiną metinę priemoką MVĮ ir iki 15 % – didelėms bendrovėms; |
| --- | --- |

c)

kai garantijų schemų pagalbos elementas apskaičiuojamas taikant metodus, kuriuos Institucija jau patvirtinusi po to, kai apie juos pranešta pagal valstybės pagalbos srities reglamentą (18), įtrauktą į EEE susitarimą, ELPA valstybės taip pat panašiai gali iki 25 % sumažinti už naujas garantijas mokėtiną metinę priemoką MVĮ ir iki 15 % – didelėms bendrovėms;

| d) | didžiausia paskola neviršija pagalbos gavėjo visų 2008 m. metinių darbo užmokesčio išlaidų (įskaitant socialines išlaidas ir išlaidas už personalo narius, kurie dirba bendrovėje, tačiau oficialiai įdarbinti subrangovų). 2008 m. sausio 1 d. arba vėliau įkurtų bendrovių atveju didžiausia paskola turi neviršyti apytikriai apskaičiuotų metinių darbo užmokesčio išlaidų per pirmuosius dvejus veiklos metus; |
| --- | --- |

d)

didžiausia paskola neviršija pagalbos gavėjo visų 2008 m. metinių darbo užmokesčio išlaidų (įskaitant socialines išlaidas ir išlaidas už personalo narius, kurie dirba bendrovėje, tačiau oficialiai įdarbinti subrangovų). 2008 m. sausio 1 d. arba vėliau įkurtų bendrovių atveju didžiausia paskola turi neviršyti apytikriai apskaičiuotų metinių darbo užmokesčio išlaidų per pirmuosius dvejus veiklos metus;

| e) | garantijos suteiktos ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

e)

garantijos suteiktos ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d.;

| f) | garantija neviršija 90 % paskolos per paskolos laikotarpį; |
| --- | --- |

f)

garantija neviršija 90 % paskolos per paskolos laikotarpį;

| g) | garantija gali būti susijusi su investicijomis ir apyvartinio kapitalo paskolomis; |
| --- | --- |

g)

garantija gali būti susijusi su investicijomis ir apyvartinio kapitalo paskolomis;

| h) | garantijos priemoka mažinama ne ilgiau nei dvejus metus nuo garantijos suteikimo. Jei pagrindinės paskolos laikotarpis yra ilgesnis nei dveji metai, ELPA valstybės gali taikyti priede nurodytas „saugaus uosto“ priemokas jų nemažindamos papildomai ne ilgiau kaip aštuonerius metus; |
| --- | --- |

h)

garantijos priemoka mažinama ne ilgiau nei dvejus metus nuo garantijos suteikimo. Jei pagrindinės paskolos laikotarpis yra ilgesnis nei dveji metai, ELPA valstybės gali taikyti priede nurodytas „saugaus uosto“ priemokas jų nemažindamos papildomai ne ilgiau kaip aštuonerius metus;

| i) | pagalba teikiama tik įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (19); ji gali būti teikiama įmonėms, kurios tą dieną neturėjo sunkumų, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

i)

pagalba teikiama tik įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (19); ji gali būti teikiama įmonėms, kurios tą dieną neturėjo sunkumų, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

4.4.   Subsidijuojama palūkanų norma suteikiama pagalba

4.4.1.   Esama sistema

| 42) | Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi šiose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

42)

Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi šiose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.

4.4.2.   Nauja priemonė

| 43) | Dabartinėmis rinkos sąlygomis bendrovėms gali būti sunku rasti finansavimą. Todėl Institucija pritars, kad teikiamų valstybinių ar privačių paskolų palūkanos būtų bent jau tokios pačios, kaip centrinio banko nakties norma ir priemoka, lygi vidutinės vienerių metų normos, kurią bankai siūlo kitiems bankams, bei centrinio banko nakties normos 2007 m. sausio 1 d.–2008 m. birželio 30 d. skirtumui, taip pat kredito rizikos priemokai, kuri atitinka gavėjo rizikos profilį, kaip nurodyta Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse. |
| --- | --- |

43)

Dabartinėmis rinkos sąlygomis bendrovėms gali būti sunku rasti finansavimą. Todėl Institucija pritars, kad teikiamų valstybinių ar privačių paskolų palūkanos būtų bent jau tokios pačios, kaip centrinio banko nakties norma ir priemoka, lygi vidutinės vienerių metų normos, kurią bankai siūlo kitiems bankams, bei centrinio banko nakties normos 2007 m. sausio 1 d.–2008 m. birželio 30 d. skirtumui, taip pat kredito rizikos priemokai, kuri atitinka gavėjo rizikos profilį, kaip nurodyta Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse.

| 44) | Laikinai bus manoma, kad pagalbos elementas, kurį sudarys šios palūkanų normos ir Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytos orientacinės normos skirtumas, suderinamas su EEE susitarimo veikimu, atsižvelgiant į jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi šių sąlygų:






  a) | šis metodas taikomas visoms sutartims, sudarytoms ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.; jis gali būti taikomas bet kokios trukmės paskoloms; gali būti mažinamos palūkanos, mokėtinos iki 2012 m. gruodžio 31 d. (20); po šios datos paskoloms turi būti taikoma palūkanų norma, lygi bent jau normai, nurodytai Orientacinių ir diskonto normų gairėse; |
| --- | --- | --- |

44)

Laikinai bus manoma, kad pagalbos elementas, kurį sudarys šios palūkanų normos ir Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytos orientacinės normos skirtumas, suderinamas su EEE susitarimo veikimu, atsižvelgiant į jo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi šių sąlygų:

a)

šis metodas taikomas visoms sutartims, sudarytoms ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.; jis gali būti taikomas bet kokios trukmės paskoloms; gali būti mažinamos palūkanos, mokėtinos iki 2012 m. gruodžio 31 d. (20); po šios datos paskoloms turi būti taikoma palūkanų norma, lygi bent jau normai, nurodytai Orientacinių ir diskonto normų gairėse;

| b) | pagalba skiriama tik įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (21); ji gali būti teikiama įmonėms, kurios nepatyrė sunkumų tą datą, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

b)

pagalba skiriama tik įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (21); ji gali būti teikiama įmonėms, kurios nepatyrė sunkumų tą datą, tačiau jų vėliau patyrė dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

4.5.   Pagalba ekologiškų produktų gamybai

4.5.1.   Esama sistema

| 45) | Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi tose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

45)

Institucijos orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytas orientacinės normos apskaičiavimo metodas, pagrįstas vienerių metų norma, kurią bankai siūlo kitiems bankams (IBOR norma), padidinta nuo 60 iki 1 000 bazinių punktų marža, atsižvelgiant į bendrovės kreditingumą ir įkeičiamo turto dydį. Institucija gali iš dalies pakeisti orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą, kad jis atitiktų vyraujančias rinkos sąlygas. Jeigu ELPA valstybės taiko paskolos suteikimo metu galiojančiose gairėse nustatytą orientacinių ir diskonto normų apskaičiavimo metodą ir laikosi tose gairėse nustatytų sąlygų, palūkanų norma iš esmės nėra laikoma valstybės pagalba.

4.5.2.   Nauja priemonė

| 46) | Dėl dabartinės finansų krizės bendrovės taip pat patiria daugiau sunkumų siekdamos gauti finansavimą aplinkai mažiau kenksmingiems produktams gaminti. Garantijomis suteikiamos pagalbos gali nepakakti brangiems aplinkos apsaugos didinimo projektams, kuriais siekiama iš anksto prisitaikyti prie dar negaliojančių būsimų dar negaliojančių standartų arba taikyti griežtesnius standartus, finansuoti. |
| --- | --- |

46)

Dėl dabartinės finansų krizės bendrovės taip pat patiria daugiau sunkumų siekdamos gauti finansavimą aplinkai mažiau kenksmingiems produktams gaminti. Garantijomis suteikiamos pagalbos gali nepakakti brangiems aplinkos apsaugos didinimo projektams, kuriais siekiama iš anksto prisitaikyti prie dar negaliojančių būsimų dar negaliojančių standartų arba taikyti griežtesnius standartus, finansuoti.

| 47) | Institucijos manymu, aplinkosaugos tikslams toliau turėtų būti teikiama pirmenybė, nepaisant finansų krizės. Aplinkai mažiau kenksmingų produktų, įskaitant energiją taupančius produktus, gamyba yra vienas EEE interesų ir svarbu, kad finansų krizė nesutrukdytų siekti to tikslo. |
| --- | --- |

47)

Institucijos manymu, aplinkosaugos tikslams toliau turėtų būti teikiama pirmenybė, nepaisant finansų krizės. Aplinkai mažiau kenksmingų produktų, įskaitant energiją taupančius produktus, gamyba yra vienas EEE interesų ir svarbu, kad finansų krizė nesutrukdytų siekti to tikslo.

| 48) | Todėl ekologiškų produktų gamybą būtų galima skatinti papildomomis priemonėmis subsidijuojamų paskolų forma. Tačiau subsidijuojamos paskolos gali itin iškraipyti konkurenciją, todėl turėtų būti teikiamos tik konkrečiais atvejais ir tikslinėms investicijoms. |
| --- | --- |

48)

Todėl ekologiškų produktų gamybą būtų galima skatinti papildomomis priemonėmis subsidijuojamų paskolų forma. Tačiau subsidijuojamos paskolos gali itin iškraipyti konkurenciją, todėl turėtų būti teikiamos tik konkrečiais atvejais ir tikslinėms investicijoms.

| 49) | Institucija mano, kad ribotą laiką ELPA valstybės turėtų turėti galimybę teikti pagalbą mažindamos palūkanų normą. |
| --- | --- |

49)

Institucija mano, kad ribotą laiką ELPA valstybės turėtų turėti galimybę teikti pagalbą mažindamos palūkanų normą.

| 50) | Institucijos manymu, paskolų investicijoms palūkanų normų subsidija bus suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:






  a) | pagalba susijusi su investicinėmis paskolomis, kuriomis finansuojami naujų produktų, dėl kurių gerokai pagerėja aplinkos apsauga, gamybos projektai; |
| --- | --- | --- |

50)

Institucijos manymu, paskolų investicijoms palūkanų normų subsidija bus suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, jeigu bus laikomasi visų šių sąlygų:

a)

pagalba susijusi su investicinėmis paskolomis, kuriomis finansuojami naujų produktų, dėl kurių gerokai pagerėja aplinkos apsauga, gamybos projektai;

| b) | pagalba reikalinga naujam projektui pradėti; jau įgyvendinamų projektų atveju pagalba gali būti teikiama, jei jos prireikia siekiant tęsti projektą naujos ekonominės padėties sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

pagalba reikalinga naujam projektui pradėti; jau įgyvendinamų projektų atveju pagalba gali būti teikiama, jei jos prireikia siekiant tęsti projektą naujos ekonominės padėties sąlygomis;

| c) | pagalba teikiama tik projektams, kuriais siekiama produktų gamybą iš anksto pritaikyti prie būsimų dar negaliojančių Bendrijos produktų standartų (22), kuriais didinama aplinkos apsauga, arba prie griežtesnių standartų; |
| --- | --- |

c)

pagalba teikiama tik projektams, kuriais siekiama produktų gamybą iš anksto pritaikyti prie būsimų dar negaliojančių Bendrijos produktų standartų (22), kuriais didinama aplinkos apsauga, arba prie griežtesnių standartų;

| d) | investicijos į produktus, kuriais siekiama iš anksto prisitaikyti prie būsimų dar negaliojančių Bendrijos aplinkosaugos standartų arba prie griežtesnių standartų, pradedamos ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d., siekiant produktą pateikti rinkai bent jau prieš dvejus metus iki standartui įsigaliojant; |
| --- | --- |

d)

investicijos į produktus, kuriais siekiama iš anksto prisitaikyti prie būsimų dar negaliojančių Bendrijos aplinkosaugos standartų arba prie griežtesnių standartų, pradedamos ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d., siekiant produktą pateikti rinkai bent jau prieš dvejus metus iki standartui įsigaliojant;

| e) | paskolos gali aprėpti investicijų į materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidas (23), išskyrus paskolas investicijoms, kurios sudaro daugiau kaip 3 % gamybos pajėgumų produktų rinkose (24), kuriose tariamo vartojimo EEE rinkoje vidutinis metinis augimas vertės duomenimis per paskutinius penkerius metus iki investavimo pradžios buvo mažesnis nei EEE BVP vidutinis metinis augimas per tą patį penkerių metų orientacinį laikotarpį; |
| --- | --- |

e)

paskolos gali aprėpti investicijų į materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidas (23), išskyrus paskolas investicijoms, kurios sudaro daugiau kaip 3 % gamybos pajėgumų produktų rinkose (24), kuriose tariamo vartojimo EEE rinkoje vidutinis metinis augimas vertės duomenimis per paskutinius penkerius metus iki investavimo pradžios buvo mažesnis nei EEE BVP vidutinis metinis augimas per tą patį penkerių metų orientacinį laikotarpį;

| f) | paskolos suteiktos ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

f)

paskolos suteiktos ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.;

| g) | skaičiuojant pagalbą reikia pirmiausia atsižvelgti į pagalbos gavėjo individualią palūkanų normą, apskaičiuotą pagal šių gairių 4.4.2 punkte nurodytą metodą. Pagal tą metodiką bendrovei palūkanų norma gali būti sumažinta:






  — | 25 % didelėms bendrovėms, |
| --- | --- | --- |

g)

skaičiuojant pagalbą reikia pirmiausia atsižvelgti į pagalbos gavėjo individualią palūkanų normą, apskaičiuotą pagal šių gairių 4.4.2 punkte nurodytą metodą. Pagal tą metodiką bendrovei palūkanų norma gali būti sumažinta:

—

25 % didelėms bendrovėms,

| — | 50 % MVĮ; |
| --- | --- |

—

50 % MVĮ;

| h) | subsidijuojama palūkanų norma taikoma ne ilgiau nei dvejus metus nuo paskolos suteikimo; |
| --- | --- |

h)

subsidijuojama palūkanų norma taikoma ne ilgiau nei dvejus metus nuo paskolos suteikimo;

| i) | gali būti mažinama valstybės arba valstybinių finansų įstaigų, taip pat privačių finansų įstaigų teikiamų paskolų palūkanų norma. Reikėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybinių ir privačių subjektų nediskriminavimo principo; |
| --- | --- |

i)

gali būti mažinama valstybės arba valstybinių finansų įstaigų, taip pat privačių finansų įstaigų teikiamų paskolų palūkanų norma. Reikėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybinių ir privačių subjektų nediskriminavimo principo;

| j) | pagalba skiriama įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (25); ji gali būti skiriama įmonėms, kurios tą datą neturėjo sunkumų, tačiau jų patyrė vėliau dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės; |
| --- | --- |

j)

pagalba skiriama įmonėms, kurios 2008 m. liepos 1 d. neturėjo sunkumų (25); ji gali būti skiriama įmonėms, kurios tą datą neturėjo sunkumų, tačiau jų patyrė vėliau dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės;

| k) | ELPA valstybės užtikrina, kad pagalba nebūtų tiesiogiai arba netiesiogiai perduodama finansiniams subjektams. |
| --- | --- |

k)

ELPA valstybės užtikrina, kad pagalba nebūtų tiesiogiai arba netiesiogiai perduodama finansiniams subjektams.

4.6.   Rizikos kapitalo priemonės

4.6.1.   Esama sistema

| 51) | Gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti nustatytas sąlygos, kuriomis valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms remti gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

51)

Gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti nustatytas sąlygos, kuriomis valstybės pagalba rizikos kapitalo investicijoms remti gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį.

| 52) | Remdamasi patirtimi, įgyta taikant Gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, Institucija mano, kad bendro rizikos kapitalo rinkos nepakankamumo EEE nėra. Tačiau ji sutinka, kad yra rinkos atotrūkių kai kurių rūšių investicijų atveju tam tikrais įmonių vystymosi etapais, kuriuos lemia rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir kuriuos iš esmės galima apibūdinti kaip akcinio kapitalo atotrūkį. |
| --- | --- |

52)

Remdamasi patirtimi, įgyta taikant Gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, Institucija mano, kad bendro rizikos kapitalo rinkos nepakankamumo EEE nėra. Tačiau ji sutinka, kad yra rinkos atotrūkių kai kurių rūšių investicijų atveju tam tikrais įmonių vystymosi etapais, kuriuos lemia rizikos kapitalo pasiūlos ir paklausos neatitikimas ir kuriuos iš esmės galima apibūdinti kaip akcinio kapitalo atotrūkį.

| 53) | Minėtų gairių 4.3 punkte nustatyta, kad kai tikslinei MVĮ teikiamo finansavimo dalys neviršija 1,5 mln. EUR per kiekvieną dvylikos mėnesių laikotarpį, tam tikromis sąlygomis manoma, kad rinkos nepakankamumas egzistuoja ir jo ELPA valstybėms įrodyti nereikia. |
| --- | --- |

53)

Minėtų gairių 4.3 punkte nustatyta, kad kai tikslinei MVĮ teikiamo finansavimo dalys neviršija 1,5 mln. EUR per kiekvieną dvylikos mėnesių laikotarpį, tam tikromis sąlygomis manoma, kad rinkos nepakankamumas egzistuoja ir jo ELPA valstybėms įrodyti nereikia.

| 54) | Tų pačių gairių 5.1 punkto a dalyje teigiama: „Institucija žino apie nuolatinius rizikos kapitalo rinkos ir akcinio kapitalo atotrūkio svyravimus, taip pat apie skirtingą laipsnį, kuriuo įmones, priklausomai nuo jų dydžio, jų verslo vystymosi etapo ir ekonomikos sektoriaus, veikia rinkos nepakankamumas. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti rizikos kapitalo priemones, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija įmonei per metus skiriamą 1,5 mln. EUR ribą, neprieštaraujančiomis EEE susitarimo veikimui su sąlyga, kad pateikiami reikiami rinkos nepakankamumo įrodymai.“ |
| --- | --- |

54)

Tų pačių gairių 5.1 punkto a dalyje teigiama: „Institucija žino apie nuolatinius rizikos kapitalo rinkos ir akcinio kapitalo atotrūkio svyravimus, taip pat apie skirtingą laipsnį, kuriuo įmones, priklausomai nuo jų dydžio, jų verslo vystymosi etapo ir ekonomikos sektoriaus, veikia rinkos nepakankamumas. Todėl Institucija yra pasirengusi svarstyti galimybę pripažinti rizikos kapitalo priemones, kuriomis numatomos investicijų dalys viršija įmonei per metus skiriamą 1,5 mln. EUR ribą, neprieštaraujančiomis EEE susitarimo veikimui su sąlyga, kad pateikiami reikiami rinkos nepakankamumo įrodymai.“

4.6.2.   Laikinas esamų taisyklių pritaikymas

| 55) | Finansų rinkos sumaištis neigiamai paveikė rizikos kapitalo rinką MVĮ ankstyvuoju augimo etapu – suvaržytos galimybės gauti rizikos kapitalo. Dėl šiuo metu itin padidėjusios numanomos rizikos, susijusios su rizikos kapitalu, taip pat dėl abejonių, kurias lemia galimai mažesnis tikėtinas pelningumas, šiuo metu investuotojai yra linkę investuoti į saugesnį turtą, kurio riziką lengviau įvertinti, palyginti su rizikos kapitalo investicijų rizika. Be to, pasitvirtino, kad investuotojus stabdo ir rizikos kapitalo investicijų nelikvidumas. Esama duomenų, rodančių, kad dėl riboto likvidumo dabartinėmis rinkos sąlygomis padidėjo MVĮ akcinio kapitalo atotrūkis. Todėl manoma, kad derėtų laikinai padidinti rizikos kapitalo investicijų „saugaus uosto“ ribą, siekiant sumažinti padidėjusį kapitalo atotrūkį ir laikinai sumažinti mažiausią privačių investuotojų dalį iki 30 % ir MVĮ neremiamose vietovėse skirtų priemonių atveju. |
| --- | --- |

55)

Finansų rinkos sumaištis neigiamai paveikė rizikos kapitalo rinką MVĮ ankstyvuoju augimo etapu – suvaržytos galimybės gauti rizikos kapitalo. Dėl šiuo metu itin padidėjusios numanomos rizikos, susijusios su rizikos kapitalu, taip pat dėl abejonių, kurias lemia galimai mažesnis tikėtinas pelningumas, šiuo metu investuotojai yra linkę investuoti į saugesnį turtą, kurio riziką lengviau įvertinti, palyginti su rizikos kapitalo investicijų rizika. Be to, pasitvirtino, kad investuotojus stabdo ir rizikos kapitalo investicijų nelikvidumas. Esama duomenų, rodančių, kad dėl riboto likvidumo dabartinėmis rinkos sąlygomis padidėjo MVĮ akcinio kapitalo atotrūkis. Todėl manoma, kad derėtų laikinai padidinti rizikos kapitalo investicijų „saugaus uosto“ ribą, siekiant sumažinti padidėjusį kapitalo atotrūkį ir laikinai sumažinti mažiausią privačių investuotojų dalį iki 30 % ir MVĮ neremiamose vietovėse skirtų priemonių atveju.

| 56) | Atitinkamai, atsižvelgiant į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, tam tikros ribos, nustatytos Gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, laikinai iki 2010 m. gruodžio 31 d. pritaikomos taip:






  a) | 4.3.1 punkte didžiausios leidžiamos tikslinės MVĮ finansavimo dalys padidinamos nuo 1,5 mln. EUR iki 2,5 mln. EUR per kiekvieną dvylikos mėnesių laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

56)

Atitinkamai, atsižvelgiant į EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą, tam tikros ribos, nustatytos Gairėse dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti, laikinai iki 2010 m. gruodžio 31 d. pritaikomos taip:

a)

4.3.1 punkte didžiausios leidžiamos tikslinės MVĮ finansavimo dalys padidinamos nuo 1,5 mln. EUR iki 2,5 mln. EUR per kiekvieną dvylikos mėnesių laikotarpį;

| b) | 4.3.4 punkte mažiausia privačių investuotojų skiriama finansavimo suma ir remiamose, ir neremiamose vietovėse yra bent 30 %; |
| --- | --- |

b)

4.3.4 punkte mažiausia privačių investuotojų skiriama finansavimo suma ir remiamose, ir neremiamose vietovėse yra bent 30 %;

| c) | kitos gairėse nustatytos sąlygos taikomos toliau; |
| --- | --- |

c)

kitos gairėse nustatytos sąlygos taikomos toliau;

| d) | šis laikinas gairių pritaikymas negalioja rizikos kapitalo priemonėms, kurios patenka į BBIR taikymo sritį; |
| --- | --- |

d)

šis laikinas gairių pritaikymas negalioja rizikos kapitalo priemonėms, kurios patenka į BBIR taikymo sritį;

| e) | ELPA valstybės gali pritaikyti patvirtintas schemas, kad jos atitiktų laikiną gairių pritaikymą. |
| --- | --- |

e)

ELPA valstybės gali pritaikyti patvirtintas schemas, kad jos atitiktų laikiną gairių pritaikymą.

4.7.   Kaupimas

| 57) | Pagal šias gaires nustatytos viršutinės pagalbos ribos bus taikomos neatsižvelgiant į tai, ar pagalba remiamam projektui finansuojama tik iš valstybinių išteklių, ar iš dalies finansuojama Bendrijos. |
| --- | --- |

57)

Pagal šias gaires nustatytos viršutinės pagalbos ribos bus taikomos neatsižvelgiant į tai, ar pagalba remiamam projektui finansuojama tik iš valstybinių išteklių, ar iš dalies finansuojama Bendrijos.

| 58) | Šiose gairėse numatytos laikinos pagalbos priemonės negali būti taikomos kartu su pagalba, kuri patenka į de minimis reglamento taikymo sritį, toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Jeigu įmonė jau gavo de minimis pagalbą prieš įsigaliojant šiai laikinajai sistemai, pagal šių gairių 4.2 punkte nurodytas priemones gautos pagalbos ir de minimis pagalbos suma negali viršyti 500 000 EUR 2008 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. Po 2008 m. sausio 1 d. gautos de minimis pagalbos suma atimama iš suderinamos pagalbos, suteiktos tuo pačiu tikslu pagal 4.3, 4.4, 4.5 arba 4.6 punktus, sumos. |
| --- | --- |

58)

Šiose gairėse numatytos laikinos pagalbos priemonės negali būti taikomos kartu su pagalba, kuri patenka į de minimis reglamento taikymo sritį, toms pačioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Jeigu įmonė jau gavo de minimis pagalbą prieš įsigaliojant šiai laikinajai sistemai, pagal šių gairių 4.2 punkte nurodytas priemones gautos pagalbos ir de minimis pagalbos suma negali viršyti 500 000 EUR 2008 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. Po 2008 m. sausio 1 d. gautos de minimis pagalbos suma atimama iš suderinamos pagalbos, suteiktos tuo pačiu tikslu pagal 4.3, 4.4, 4.5 arba 4.6 punktus, sumos.

| 59) | Laikinosios pagalbos priemonės gali būti taikomos su kita suderinama pagalba arba kitų formų Bendrijos finansavimu, jeigu paisoma atitinkamose gairėse ar bendrųjų išimčių reglamentuose nurodyto didžiausio pagalbos intensyvumo. |
| --- | --- |

59)

Laikinosios pagalbos priemonės gali būti taikomos su kita suderinama pagalba arba kitų formų Bendrijos finansavimu, jeigu paisoma atitinkamose gairėse ar bendrųjų išimčių reglamentuose nurodyto didžiausio pagalbos intensyvumo.

5.   SUPAPRASTINIMO PRIEMONĖS

5.1.   Trumpalaikis eksporto kredito draudimas

| 60) | Gairėse dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo nustatyta, kad parduotina rizika negali būti apdrausta ELPA valstybių remiamu eksporto kredito draudimu. Parduotina rizika – tai komercinė ir politinė rizika, tenkanti valstybiniams ir nevalstybiniams skolininkams, įsteigtiems gairių priede išvardytose šalyse, o jos didžiausias rizikos laikotarpis yra trumpesnis nei dveji metai. Su ES valstybėse narėse ir ELPA valstybėse, taip pat šešiose kitose Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos narėse įsteigtais skolininkais susijusi rizika laikoma parduotina. |
| --- | --- |

60)

Gairėse dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo nustatyta, kad parduotina rizika negali būti apdrausta ELPA valstybių remiamu eksporto kredito draudimu. Parduotina rizika – tai komercinė ir politinė rizika, tenkanti valstybiniams ir nevalstybiniams skolininkams, įsteigtiems gairių priede išvardytose šalyse, o jos didžiausias rizikos laikotarpis yra trumpesnis nei dveji metai. Su ES valstybėse narėse ir ELPA valstybėse, taip pat šešiose kitose Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos narėse įsteigtais skolininkais susijusi rizika laikoma parduotina.

| 61) | Institucija mano, kad dėl dabartinės finansų krizės ne visose ELPA valstybėse trūksta draudimo ar perdraudimo pajėgumų, tačiau negalima atmesti, kad kai kuriose šalyse parduotina rizika laikinai gali būti nedengiama. |
| --- | --- |

61)

Institucija mano, kad dėl dabartinės finansų krizės ne visose ELPA valstybėse trūksta draudimo ar perdraudimo pajėgumų, tačiau negalima atmesti, kad kai kuriose šalyse parduotina rizika laikinai gali būti nedengiama.

| 62) | Minėtų gairių 4 punkto 9–13 dalyse teigiama, kad
  „tokiomis aplinkybėmis minėtąją laikinai neparduotiną riziką gali apdrausti valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas, kuriame neparduotina rizika draudžiama valstybės sąskaita arba su valstybės garantija. Draudikas, jeigu gali, turėtų suvienodinti savo draudimo įmokų tarifus tokiai rizikai su tarifais, nustatytais privačių eksporto kredito draudikų atitinkamos rūšies rizikai.
  ELPA valstybė, ketinanti pasinaudoti minėta atsakomybę ribojančia išlyga, turėtų nedelsdama pranešti ELPA priežiūros institucijai apie savo sprendimo projektą. Pranešime turėtų būti rinkos ataskaita, patvirtinanti, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, pateikiant atitinkamus įrodymus, gautus iš dviejų didelių gerai žinomų tarptautinių privačių eksporto kredito draudikų ir iš nacionalinio kreditų draudiko, – taip būtų pagrįstas atsakomybę ribojančios išlygos taikymas. Kitu atveju įrodymai, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, gali būti pateikti rinkos ataskaitoje, kurią parengusį nepriklausomą konsultantą Institucija laiko nepriklausomu ir nešališku. Be to, pranešime turėtų būti nurodytos sąlygos, kurias valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas ketina taikyti tokiai rizikai.
  Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo Institucija patikrina, ar atsakomybę ribojančios išlygos taikymas atitinka pirmiau nurodytas sąlygas ir yra suderintas su EEE susitarimu.
  Jeigu Institucija nustato, kad atsakomybę ribojančios išlygos taikymo sąlygos yra įvykdytos, jos sprendimas, priimtas dėl suderinamumo, galioja dvejus metus nuo sprendimo priėmimo, jeigu atsakomybę ribojančios išlygos taikymą pateisinančios rinkos sąlygos per tą laikotarpį nepasikeičia.
  Be to, Institucija, pasikonsultavusi su kitomis ELPA valstybėmis, gali patikslinti atsakomybę ribojančios išlygos taikymo sąlygas; ji taip pat gali nuspręsti nutraukti atsakomybę ribojančios išlygos taikymą arba jį pakeisti kita tinkama sistema.“ |
| --- | --- |

62)

Minėtų gairių 4 punkto 9–13 dalyse teigiama, kad

„tokiomis aplinkybėmis minėtąją laikinai neparduotiną riziką gali apdrausti valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas, kuriame neparduotina rizika draudžiama valstybės sąskaita arba su valstybės garantija. Draudikas, jeigu gali, turėtų suvienodinti savo draudimo įmokų tarifus tokiai rizikai su tarifais, nustatytais privačių eksporto kredito draudikų atitinkamos rūšies rizikai.

ELPA valstybė, ketinanti pasinaudoti minėta atsakomybę ribojančia išlyga, turėtų nedelsdama pranešti ELPA priežiūros institucijai apie savo sprendimo projektą. Pranešime turėtų būti rinkos ataskaita, patvirtinanti, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, pateikiant atitinkamus įrodymus, gautus iš dviejų didelių gerai žinomų tarptautinių privačių eksporto kredito draudikų ir iš nacionalinio kreditų draudiko, – taip būtų pagrįstas atsakomybę ribojančios išlygos taikymas. Kitu atveju įrodymai, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, gali būti pateikti rinkos ataskaitoje, kurią parengusį nepriklausomą konsultantą Institucija laiko nepriklausomu ir nešališku. Be to, pranešime turėtų būti nurodytos sąlygos, kurias valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas ketina taikyti tokiai rizikai.

Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo Institucija patikrina, ar atsakomybę ribojančios išlygos taikymas atitinka pirmiau nurodytas sąlygas ir yra suderintas su EEE susitarimu.

Jeigu Institucija nustato, kad atsakomybę ribojančios išlygos taikymo sąlygos yra įvykdytos, jos sprendimas, priimtas dėl suderinamumo, galioja dvejus metus nuo sprendimo priėmimo, jeigu atsakomybę ribojančios išlygos taikymą pateisinančios rinkos sąlygos per tą laikotarpį nepasikeičia.

Be to, Institucija, pasikonsultavusi su kitomis ELPA valstybėmis, gali patikslinti atsakomybę ribojančios išlygos taikymo sąlygas; ji taip pat gali nuspręsti nutraukti atsakomybę ribojančios išlygos taikymą arba jį pakeisti kita tinkama sistema.“

| 63) | Šios didelėms bendrovėms ir MVĮ taikytinos nuostatos yra tinkama priemonė dabartinėmis ekonominės padėties sąlygomis, jei ELPA valstybės mano, kad privačioje draudimo rinkoje kai kuri su kreditais ir (arba) su kai kuriais rizikos draudimo pirkėjais susijusi parduotina rizika negali būti padengta. |
| --- | --- |

63)

Šios didelėms bendrovėms ir MVĮ taikytinos nuostatos yra tinkama priemonė dabartinėmis ekonominės padėties sąlygomis, jei ELPA valstybės mano, kad privačioje draudimo rinkoje kai kuri su kreditais ir (arba) su kai kuriais rizikos draudimo pirkėjais susijusi parduotina rizika negali būti padengta.

| 64) | Esant šiai padėčiai, siekdama paspartinti procedūros ELPA valstybėse vykdymą, Institucija mano, kad iki 2010 m. gruodžio 31 d. ELPA valstybės gali įrodyti rinkos nepakankamumą, pateikdamos tinkamų įrodymų, jog privataus draudimo rinkoje rizika negali būti padengta. Bet kokiu atveju bus manoma, kad atsakomybės ribojimo išlygos taikymas pagrįstas, jeigu:






  — | didelis gerai žinomas tarptautinis privatus eksporto kredito draudikas ir nacionalinis kredito draudikas pateikia duomenų, rodančių, kad rizika negali būti padengta, arba |
| --- | --- | --- |

64)

Esant šiai padėčiai, siekdama paspartinti procedūros ELPA valstybėse vykdymą, Institucija mano, kad iki 2010 m. gruodžio 31 d. ELPA valstybės gali įrodyti rinkos nepakankamumą, pateikdamos tinkamų įrodymų, jog privataus draudimo rinkoje rizika negali būti padengta. Bet kokiu atveju bus manoma, kad atsakomybės ribojimo išlygos taikymas pagrįstas, jeigu:

—

didelis gerai žinomas tarptautinis privatus eksporto kredito draudikas ir nacionalinis kredito draudikas pateikia duomenų, rodančių, kad rizika negali būti padengta, arba

| — | bent jau keturi patikimi eksportuotojai ELPA valstybėje pateikia įrodymų, kad draudikai atsisako drausti konkrečias operacijas. |
| --- | --- |

—

bent jau keturi patikimi eksportuotojai ELPA valstybėje pateikia įrodymų, kad draudikai atsisako drausti konkrečias operacijas.

| 65) | Glaudžiai bendradarbiaudama su susijusiomis ELPA valstybėmis Institucija užtikrins, kad su atsakomybės ribojimo išlygos taikymu susiję sprendimai būtų priimami sparčiai. |
| --- | --- |

65)

Glaudžiai bendradarbiaudama su susijusiomis ELPA valstybėmis Institucija užtikrins, kad su atsakomybės ribojimo išlygos taikymu susiję sprendimai būtų priimami sparčiai.

5.2.   Procedūrų supaprastinimas

| 66) | Apie šiose gairėse minimas valstybės pagalbos priemones turi būti pranešama Institucijai. Be šiose gairėse nustatytų esminių priemonių Institucija pasiryžusi užtikrinti, kad būtų skubiai suteiktas leidimas taikyti pagalbos priemones, kuriomis reaguojama į dabartinę krizę, pagal šias gaires, jeigu susijusios ELPA valstybės glaudžiai bendradarbiaus ir teiks išsamią informaciją. |
| --- | --- |

66)

Apie šiose gairėse minimas valstybės pagalbos priemones turi būti pranešama Institucijai. Be šiose gairėse nustatytų esminių priemonių Institucija pasiryžusi užtikrinti, kad būtų skubiai suteiktas leidimas taikyti pagalbos priemones, kuriomis reaguojama į dabartinę krizę, pagal šias gaires, jeigu susijusios ELPA valstybės glaudžiai bendradarbiaus ir teiks išsamią informaciją.

| 67) | Šis įsipareigojimas papildo dedamas pastangas: šiuo metu Komisija rengia bendrųjų valstybės pagalbos procedūrų patobulinimus, pirmiausia siekdama sudaryti sąlygas greičiau ir veiksmingiau priimti sprendimus, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Bendrame supaprastinimo pakete pirmiausia turėtų būti nustatyti Komisijos ir valstybių narių bendri įsipareigojimai dėl paprastesnių ir iš anksto žinomų procedūrų kiekviename valstybės pagalbos tyrimų etape ir būti leidžiama greičiau priimti sprendimus aiškiose bylose. |
| --- | --- |

67)

Šis įsipareigojimas papildo dedamas pastangas: šiuo metu Komisija rengia bendrųjų valstybės pagalbos procedūrų patobulinimus, pirmiausia siekdama sudaryti sąlygas greičiau ir veiksmingiau priimti sprendimus, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Bendrame supaprastinimo pakete pirmiausia turėtų būti nustatyti Komisijos ir valstybių narių bendri įsipareigojimai dėl paprastesnių ir iš anksto žinomų procedūrų kiekviename valstybės pagalbos tyrimų etape ir būti leidžiama greičiau priimti sprendimus aiškiose bylose.

6.   STEBĖSENA IR ATSKAITŲ TEIKIMAS

| 68) | Pagal 2004 m. liepos 14 d. Sprendimą Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, kuriame išdėstytos išsamios Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio taikymo taisyklės, reikalaujama, kad ELPA valstybės Institucijai teiktų metines ataskaitas. |
| --- | --- |

68)

Pagal 2004 m. liepos 14 d. Sprendimą Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, kuriame išdėstytos išsamios Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio taikymo taisyklės, reikalaujama, kad ELPA valstybės Institucijai teiktų metines ataskaitas.

| 69) | Iki 2009 m. liepos 31 d. ELPA valstybės Institucijai privalo pateikti pagal šias gaires sukurtų schemų sąrašą. |
| --- | --- |

69)

Iki 2009 m. liepos 31 d. ELPA valstybės Institucijai privalo pateikti pagal šias gaires sukurtų schemų sąrašą.

| 70) | ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad būtų saugomi išsamūs dokumentai, susiję su šiose gairėse numatytos pagalbos skyrimu. Tokie dokumentai, kuriuose turi būti visa informacija, būtina siekiant nustatyti, ar buvo laikomasi visų būtinų sąlygų, turi būti saugomi dešimt metų ir Institucijos prašymu turi būti jai pateikiami. Pirmiausia ELPA valstybės turi būti gavusios informaciją, rodančią, kad pagalbos gavėjai pagal 4.2, 4.3, 4.4 ir 4.5 punktuose numatytas priemones 2008 m. liepos 1 d. nebuvo sunkumų patiriančios bendrovės. |
| --- | --- |

70)

ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad būtų saugomi išsamūs dokumentai, susiję su šiose gairėse numatytos pagalbos skyrimu. Tokie dokumentai, kuriuose turi būti visa informacija, būtina siekiant nustatyti, ar buvo laikomasi visų būtinų sąlygų, turi būti saugomi dešimt metų ir Institucijos prašymu turi būti jai pateikiami. Pirmiausia ELPA valstybės turi būti gavusios informaciją, rodančią, kad pagalbos gavėjai pagal 4.2, 4.3, 4.4 ir 4.5 punktuose numatytas priemones 2008 m. liepos 1 d. nebuvo sunkumų patiriančios bendrovės.

| 71) | Be to, iki 2009 m. spalio 31 d. ELPA valstybės turėtų pateikti Institucijai ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi pagal šias gaires. Pirmiausia ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija, parodanti, kodėl Institucija turėtų tęsti šiose gairėse numatytas priemones po 2009 m. gruodžio 31 d., taip pat išsami informacija apie subsidijuojamų paskolų naudą aplinkai. ELPA valstybės taip pat privalo pateikti šią informaciją kiekvienais vėlesniais metais, kuriais taikomos šios gairės, – iki kiekvienų metų spalio 31 d. |
| --- | --- |

71)

Be to, iki 2009 m. spalio 31 d. ELPA valstybės turėtų pateikti Institucijai ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi pagal šias gaires. Pirmiausia ataskaitoje turėtų būti pateikiama informacija, parodanti, kodėl Institucija turėtų tęsti šiose gairėse numatytas priemones po 2009 m. gruodžio 31 d., taip pat išsami informacija apie subsidijuojamų paskolų naudą aplinkai. ELPA valstybės taip pat privalo pateikti šią informaciją kiekvienais vėlesniais metais, kuriais taikomos šios gairės, – iki kiekvienų metų spalio 31 d.

| 72) | Institucija gali prašyti papildomos informacijos apie suteiktą pagalbą, kad patikrintų, ar buvo laikomasi Institucijos sprendimo, kuriuo leidžiama pagalbos priemonė, sąlygų. |
| --- | --- |

72)

Institucija gali prašyti papildomos informacijos apie suteiktą pagalbą, kad patikrintų, ar buvo laikomasi Institucijos sprendimo, kuriuo leidžiama pagalbos priemonė, sąlygų.

7.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| 73) | Institucija šias gaires taiko nuo jų priėmimo dienos. Šios gairės parengtos atsižvelgiant į dabartines išimtines pereinamojo laikotarpio finansų problemas, susijusias su bankų krize, ir nebebus taikomos po 2010 m. gruodžio 31 d. Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis Institucija gali jas peržiūrėti prieš tą datą svarbiais konkurencijos politikos arba ekonominiais sumetimais. Jeigu būtų naudinga, Institucija taip pat gali išsamiau paaiškinti savo požiūrį konkrečiais klausimais. |
| --- | --- |

73)

Institucija šias gaires taiko nuo jų priėmimo dienos. Šios gairės parengtos atsižvelgiant į dabartines išimtines pereinamojo laikotarpio finansų problemas, susijusias su bankų krize, ir nebebus taikomos po 2010 m. gruodžio 31 d. Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis Institucija gali jas peržiūrėti prieš tą datą svarbiais konkurencijos politikos arba ekonominiais sumetimais. Jeigu būtų naudinga, Institucija taip pat gali išsamiau paaiškinti savo požiūrį konkrečiais klausimais.

| 74) | Institucija taiko šių gairių nuostatas visoms rizikos kapitalo priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po šių gairių priėmimo, net jeigu apie priemones pranešta prieš priimant šias gaires. |
| --- | --- |

74)

Institucija taiko šių gairių nuostatas visoms rizikos kapitalo priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po šių gairių priėmimo, net jeigu apie priemones pranešta prieš priimant šias gaires.

| 75) | Atsižvelgdama į Gaires dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą pagalbai, apie kurią nepranešta, Institucija taikys šias taisykles:






  a) | šias gaires, jeigu pagalba suteikta jas priėmus; |
| --- | --- | --- |

75)

Atsižvelgdama į Gaires dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą pagalbai, apie kurią nepranešta, Institucija taikys šias taisykles:

a)

šias gaires, jeigu pagalba suteikta jas priėmus;

| b) | visais kitais atvejais – suteikus pagalbą taikomas gaires. |
| --- | --- |

b)

visais kitais atvejais – suteikus pagalbą taikomas gaires.

| 76) | Glaudžiai bendradarbiaudama su susijusiomis ELPA valstybėmis Institucija užtikrina, kad sprendimai po išsamaus pranešimo apie šiame dokumente numatomas priemones būtų priimami greitai. ELPA valstybės turėtų kuo skubiau ir kuo išsamiau informuoti Instituciją apie savo ketinimus ir pranešti apie planus priimti tokias priemones. |
| --- | --- |

76)

Glaudžiai bendradarbiaudama su susijusiomis ELPA valstybėmis Institucija užtikrina, kad sprendimai po išsamaus pranešimo apie šiame dokumente numatomas priemones būtų priimami greitai. ELPA valstybės turėtų kuo skubiau ir kuo išsamiau informuoti Instituciją apie savo ketinimus ir pranešti apie planus priimti tokias priemones.

| 77) | Institucija norėtų priminti, kad bet kokie procedūriniai patobulinimai visiškai priklauso nuo aiškių ir išsamių pranešimų pateikimo. |
| --- | --- |

77)

Institucija norėtų priminti, kad bet kokie procedūriniai patobulinimai visiškai priklauso nuo aiškių ir išsamių pranešimų pateikimo.

---

(1)  Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai, COM (2008) 800.

(2)  2008 m. spalio 7 d. Tarybos (Ekonomika ir finansai) išvados.

(3)  OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

(4)  Žr. 2009 m. sausio 29 d. priimtų gairių dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės ir gairių dėl finansų įstaigų kapitalo atkūrimo esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonių nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo, skyrius.

(5)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

(6)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(7)  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (OL L 214, 2008 8 9, p. 3), įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1j punktą 2008 m. lapkričio 7 d. Sprendimu Nr. 120/2008 (OL L 339, 2008 12 18, p. 111, ir EEE priedas Nr. 79, 2008 12 18), įsigaliojo 2008 m. lapkričio 8 d.

(8)  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5) įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1ea punktą Sprendimu Nr. 29/2007 (OL L 209, 2007 8 9, p. 52, ir EEE priedas Nr. 38, 2007 8 9, p. 34), įsigaliojo 2007 m. balandžio 28 d.

(9)  Atnaujinta valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos svetainėje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/.

(10)  1999 m. sprendimo sujungtose bylose Freistaat Sachsen ir Volkswagen AG prieš Komisiją, T-132/96 ir T-143/96, Rink. p. II-3663, 167 punktas.

(11)  Komisijos sprendimo 98/490/EB byloje 47/96, Crédit Lyonnais, (OL L 221, 1998 8 8, p. 28) 10.1 punktas; Komisijos sprendimo 2005/345/EB byloje 28/02, Bankgesellschaft Berlin, (OL L 116, 2005 5 4, p. 1) 153 ir tolesni punktai; ir Komisijos sprendimo 2008/263/EB byloje C 50/06, BAWAG, (OL L 83, 2008 3 26, p. 7) 166 punktas. Taip pat žr. Komisijos sprendimą byloje NN 70/07, Northern Rock, (OL C 43, 2008 2 16, p. 1) ir 2008 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą byloje C 9/08, SachsenLB, dar nepaskelbtas.

(12)  Institucija dar nė karto nepatvirtino pagalbos priemonės pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą.

(13)  Žr. 3 išnašą.

(14)  Didelių bendrovių atveju žr. Gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 2.1 punktą. MVĮ atveju žr. Bendrojo bendrosios išimties reglamento 1 straipsnio 7 dalį.

(15)  Kaip apibrėžta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse (OL L 358, 2006 12 16, p. 3).

(16)  Tam, kad galiotų EEE susitarimo 61–63 straipsnių su valstybės pagalba susijusios nuostatos, valstybės pagalba turi būti suteikiama įmonėms, gaminančioms produktus, kuriems taikomas EEE susitarimas. Susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje numatyta: „jeigu nenustatyta kitaip, Šio Susitarimo nuostatos taikomos tik: a) Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 25–97 skirsniuose klasifikuojamiems gaminiams, išskyrus 2 protokole išvardytus gaminius; b) 3 protokole nurodytiems gaminiams atsižvelgiant į tame protokole išdėstytas konkrečias priemones.“ Žemės ūkio produktai, jei jie nenurodyti Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 25–97 skirsniuose arba 3 protokole, nepriskiriami EEE susitarimo taikymo sričiai.

(17)  Priede nurodytomis priemokomis išdėstomos „saugaus uosto“ nuostatos, nurodytos Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėse, atsižvelgiant į skirtingus turto įkeitimo lygius. Jos taip pat gali būti naudojamos kaip lyginamieji standartai apskaičiuojant garantijų priemonių suderinamą pagalbos elementą pagal šios sistemos 4.2 punktą.

Apskaičiuojant „saugaus uosto“ priemokas, remiamasi Orientacinių ir diskonto normų gairėse nustatytomis maržomis, atsižvelgiant į papildomą 20 bazinių punktų sumažinimą (žr. Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairių 12 išnašą (11 išnašą ES tekste)). Tačiau kiekvienoje reitingo kategorijoje „saugaus uosto“ priemoka, kaip nurodyta Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gairėse, išliko viršutinė priemokos riba kiekvienoje reitingo kategorijoje. Dėl skirtingų turto įkeitimo lygių apibrėžčių žr. Orientacinių ir diskonto normų gairių 1 puslapyje esančią 2 išnašą.

(18)  Pavyzdžiui, pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą arba 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (OL L 302, 2006 11 1, p. 29), įtrauktą į EEE susitarimo XV priedo 1i punktą Sprendimu Nr. 157/2006 (OL L 89, 2007 3 29, p. 33, ir EEE priedas Nr. 15, 2007 3 29, p. 26), jeigu pagal patvirtintą metodiką aiškiai nurodytos atitinkamų garantijų ir pagrindinių sandorių rūšys.

(19)  Žr. 9 išnašą.

(20)  Šia priemone pasinaudoti pageidaujančios ELPA valstybės turi kasdien skelbti nakties normas internete ir suteikti galimybę Institucijai su jomis susipažinti.

(21)  Žr. 9 išnašą.

(22)  Būsimas Bendrijos produktų standartas – tai privalomas jau priimtas, bet dar neįsigaliojęs Bendrijos standartas, kuriuo nustatomas siektinas Europos Sąjungoje parduodamų produktų aplinkos apsaugos lygis.

(23)  Kaip apibrėžta Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairių 70 punkte.

(24)  Apibrėžta pagal Regioninės pagalbos gairių 58 punktą.

(25)  Žr. 9 išnašą.

---

PRIEDAS

| „Saugių uostų“ laikinoji sistema baziniais punktais (1) |
| --- |
| Reitingo kategorija (Standard & Poor’s) | Turto įkeitimo lygis |
| Aukštas | Normalus | Žemas |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC ir žemesnė | 380 | 630 | 980 |

„Saugių uostų“ laikinoji sistema baziniais punktais (1)

Reitingo kategorija (Standard & Poor’s)

Turto įkeitimo lygis

Aukštas

Normalus

Žemas

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC ir žemesnė

380

630

980

---

(1)  Bendrovėms, kurios anksčiau nebuvo paėmusios kreditų arba neturi pagal balansą nustatyto reitingo (pvz., tam tikroms specialiosios paskirties bendrovėms arba neseniai įsteigtoms bendrovėms), ELPA valstybės gali iki 15 % (MVĮ – iki 25 %) sumažinti konkrečią „saugaus uosto“ priemoką, kuri pagal Garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos gaires yra 3,8 %. Tačiau ši priemoka jokiu būdu negali būti žemesnė už tą, kuri būtų taikoma patronuojančiajai bendrovei ar bendrovėms.

---