# Euroopa Liidu L 5/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.005.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 5 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide8. jaanuar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.005.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 5

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide8. jaanuar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 11/2011, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 12/2011, 7. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 13/2011, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 5 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/2/EL, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka müklobutaniil, ja otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 7 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/6/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. juuli 2010, Portugalis toodetavate ja turustatavate veinide müügi edendamiseks Portugali poolt kehtestatud maksutaolise lõivu C 43/04 (ex NN 38/03) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4891 all) | 11 |
| | | 2011/7/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa seoses selliste laborite nimekirjaga, millel on lubatud käidelda elusat suu- ja sõrataudiviirust
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9592 all)

   (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 11/2011, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

1

Komisjoni määrus (EL) nr 12/2011, 7. jaanuar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

Komisjoni määrus (EL) nr 13/2011, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

5

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/2/EL, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka müklobutaniil, ja otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

7

OTSUSED

2011/6/EL

*

Komisjoni otsus, 20. juuli 2010, Portugalis toodetavate ja turustatavate veinide müügi edendamiseks Portugali poolt kehtestatud maksutaolise lõivu C 43/04 (ex NN 38/03) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 4891 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4891 all)

11

2011/7/EL

*

Komisjoni otsus, 7. jaanuar 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa seoses selliste laborite nimekirjaga, millel on lubatud käidelda elusat suu- ja sõrataudiviirust
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9592 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9592 all)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 11/2011,

7. jaanuar 2011,

millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. augusti 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1858/98 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kaupade koondnomenklatuuris) (2) kohaselt klassifitseeriti toidulisandina kasutatav želatiinikapslites haikõhrepulber rubriiki 0305. Komisjoni 3. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3513/92 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris) (3) kohaselt klassifitseeriti toidulisandina kasutatav želatiinikapslites õlipreparaat (mis sisaldab kuningakepiõli, piimarasva ja E-vitamiini) rubriiki 1517. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. augusti 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1858/98 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kaupade koondnomenklatuuris) (2) kohaselt klassifitseeriti toidulisandina kasutatav želatiinikapslites haikõhrepulber rubriiki 0305. Komisjoni 3. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3513/92 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris) (3) kohaselt klassifitseeriti toidulisandina kasutatav želatiinikapslites õlipreparaat (mis sisaldab kuningakepiõli, piimarasva ja E-vitamiini) rubriiki 1517.

| (2) | Euroopa Liidu Kohus võttis liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 Swiss Caps AG vs Hauptzollamt Singen
   (4) vastu otsuse, et tollile kapslites esitatavad tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulisandina, tuleb klassifitseerida kui mujal nimetamata toiduvalmistised rubriiki 2106. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Kohus võttis liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 Swiss Caps AG vs Hauptzollamt Singen
   (4) vastu otsuse, et tollile kapslites esitatavad tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulisandina, tuleb klassifitseerida kui mujal nimetamata toiduvalmistised rubriiki 2106.

| (3) | Seepärast on asjakohane kohandada määrusi (EÜ) nr 1858/98 ja (EMÜ) nr 3513/92, et vältida erinevat klassifitseerimist ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on asjakohane kohandada määrusi (EÜ) nr 1858/98 ja (EMÜ) nr 3513/92, et vältida erinevat klassifitseerimist ning tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine kogu Euroopa Liidus.

| (4) | Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1858/98 ja (EMÜ) nr 3513/92 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1858/98 ja (EMÜ) nr 3513/92 vastavalt muuta.

| (5) | Lisaks eespool nimetatud parandustele on vaja muuta komisjoni 26. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1179/2009, millega muudetakse või tunnistatakse kehtetuks teatavad määrused kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (5). Kõnealuse määruse I, II ja III lisas on loetletud määrused, mida muudetakse (vastavalt kas CN-koodide muutmise, määruses sisalduvate punktide väljajätmise või määruse kehtetuks tunnistamise kaudu). Nii I lisas esitatud tabeli punktis 1 kui ka III lisas esitatud tabeli punktis 3 osutatakse komisjoni 13. märtsi 1979. aasta määrusele (EMÜ) nr 484/79 (6). Samuti osutatakse nii kõnealuse I lisa tabeli punktis 79 kui ka II lisa tabeli punktis 31 komisjoni 21. novembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2696/95 (7) lisas esitatud tabeli punktile 3. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks eespool nimetatud parandustele on vaja muuta komisjoni 26. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1179/2009, millega muudetakse või tunnistatakse kehtetuks teatavad määrused kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (5). Kõnealuse määruse I, II ja III lisas on loetletud määrused, mida muudetakse (vastavalt kas CN-koodide muutmise, määruses sisalduvate punktide väljajätmise või määruse kehtetuks tunnistamise kaudu). Nii I lisas esitatud tabeli punktis 1 kui ka III lisas esitatud tabeli punktis 3 osutatakse komisjoni 13. märtsi 1979. aasta määrusele (EMÜ) nr 484/79 (6). Samuti osutatakse nii kõnealuse I lisa tabeli punktis 79 kui ka II lisa tabeli punktis 31 komisjoni 21. novembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2696/95 (7) lisas esitatud tabeli punktile 3.

| (6) | Olukorra parandamiseks tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 1179/2009 I lisa muuta, jättes sellest välja punktid 1 ja 79. |
| --- | --- |

(6)

Olukorra parandamiseks tuleks komisjoni määruse (EÜ) nr 1179/2009 I lisa muuta, jättes sellest välja punktid 1 ja 79.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1858/98 lisas esitatud tabeli punkt 2 jäetakse välja.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 3513/92 lisas esitatud tabeli punkt 1 jäetakse välja.

Artikkel 3

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1179/2009 I lisas esitatud tabeli punktid 1 ja 79 jäetakse välja.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 241, 29.8.1998, lk 17.

2

(3)  EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12.

3

(4)  Euroopa Liidu Kohtu 17. detsembri 2009. aasta otsus, EKLis avaldamata, punktid 29 ja 32.

4

(5)  ELT L 317, 3.12.2009, lk 1.

5

(6)  EÜT L 64, 14.3.1979, lk 47.

6

(7)  EÜT L 280, 23.11.1995, lk 17.

7

---

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 12/2011,

7. jaanuar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 106,0 |
| EC | 65,1 |
| MA | 56,7 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 82,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 96,7 |
| TR | 100,9 |
| ZZ | 124,2 |
| 0709 90 70 | MA | 40,2 |
| TR | 118,1 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 90 80 | EG | 222,3 |
| ZZ | 222,3 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EC | 48,7 |
| IL | 67,1 |
| MA | 56,3 |
| TR | 73,7 |
| UY | 46,7 |
| ZA | 41,3 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,8 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 73,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 127,1 |
| HR | 46,1 |
| IL | 84,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 79,2 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 54,6 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,5 |
| CA | 98,2 |
| CL | 83,5 |
| CN | 101,1 |
| EC | 79,3 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 137,8 |
| ZA | 124,2 |
| ZZ | 89,6 |
| 0808 20 50 | CN | 60,2 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

106,0

EC

65,1

MA

56,7

TR

101,2

ZZ

82,3

0707 00 05

EG

174,9

JO

96,7

TR

100,9

ZZ

124,2

0709 90 70

MA

40,2

TR

118,1

ZZ

79,2

0709 90 80

EG

222,3

ZZ

222,3

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EC

48,7

IL

67,1

MA

56,3

TR

73,7

UY

46,7

ZA

41,3

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

67,8

TR

79,6

ZZ

73,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

127,1

HR

46,1

IL

84,5

JM

95,1

MA

79,2

TR

72,7

ZZ

84,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

54,6

UY

49,2

ZZ

51,0

0808 10 80

AR

78,5

CA

98,2

CL

83,5

CN

101,1

EC

79,3

MK

29,3

NZ

74,9

US

137,8

ZA

124,2

ZZ

89,6

0808 20 50

CN

60,2

US

110,3

ZZ

85,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 13/2011,

7. jaanuar 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 8/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 8/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 4, 7.1.2011, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. jaanuarist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 60,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 57,40 | 0,25 |
| 1701 99 10 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 57,40 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,57 | 0,18 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

60,18

0,00

1701 11 90 (1)

60,18

0,00

1701 12 10 (1)

60,18

0,00

1701 12 90 (1)

60,18

0,00

1701 91 00 (2)

57,40

0,25

1701 99 10 (2)

57,40

0,00

1701 99 90 (2)

57,40

0,00

1702 90 95 (3)

0,57

0,18

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/7

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/2/EL,

7. jaanuar 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka müklobutaniil, ja otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus müklobutaniil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus müklobutaniil.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) müklobutaniil nimetatud lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) müklobutaniil nimetatud lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Belgia edastas selle aruande 22. oktoobril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 11. juulil 2010 komisjonile oma järelduse müklobutaniili kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 23. novembril 2010 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena müklobutaniili kohta. |
| --- | --- |

(5)

Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Belgia edastas selle aruande 22. oktoobril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 11. juulil 2010 komisjonile oma järelduse müklobutaniili kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 23. novembril 2010 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena müklobutaniili kohta.

| (6) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et müklobutaniili sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda müklobutaniil I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et müklobutaniili sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda müklobutaniil I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

| (7) | Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on vaja koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta lisateavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on vaja koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta lisateavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega müklobutaniili sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega müklobutaniili sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et müklobutaniili ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta müklobutaniili käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et müklobutaniili ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta müklobutaniili käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja müklobutaniili käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet müklobutaniili sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas müklobutaniili suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab müklobutaniili ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa müklobutaniili käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | vajaduse korral muudavad müklobutaniili ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad müklobutaniili ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab müklobutaniili ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab müklobutaniili ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance myclobutanil” (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine müklobutaniili ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2010 8(10) 1682 [lk 83]. doi: 10.2903/jefsa.2010.1682. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „324 | Müklobutaniil
  CASi nr: 88671-89-0
  CIPACi nr: 442 | (RS)-2-(4-klorofenüül)-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)heksaannitriil | ≥ 925 g/kg
  Lisandi 1-metüülpürrolidiin-2-ooni sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 1 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. novembril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees müklobutaniili kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid.
  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.
  Asjaomased liikmesriigid taotlevad, et esitataks kinnitavat teavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid.
  Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile selle kinnitava teabe 31. jaanuariks 2013.” |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„324

Müklobutaniil

CASi nr: 88671-89-0

CIPACi nr: 442

(RS)-2-(4-klorofenüül)-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)heksaannitriil

≥ 925 g/kg

Lisandi 1-metüülpürrolidiin-2-ooni sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 1 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. novembril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees müklobutaniili kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad, et esitataks kinnitavat teavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile selle kinnitava teabe 31. jaanuariks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/11

---

KOMISJONI OTSUS,

20. juuli 2010,

Portugalis toodetavate ja turustatavate veinide müügi edendamiseks Portugali poolt kehtestatud maksutaolise lõivu C 43/04 (ex NN 38/03) kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 4891 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(2011/6/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, (1) eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud isikutel vastavalt eespool nimetatud artiklitele esitada oma märkused (2),

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjonile saabunud kaebuse järel saatis komisjon Portugali ametiasutustele 20. jaanuaril 2003. aastal teabenõude seoses veinimüügi edendamiseks ettenähtud maksutaolise lõivuga, mida kogub viinamarjakasvatus- ja veiniinstituut, ja selle lõivu abil rahastatud meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile saabunud kaebuse järel saatis komisjon Portugali ametiasutustele 20. jaanuaril 2003. aastal teabenõude seoses veinimüügi edendamiseks ettenähtud maksutaolise lõivuga, mida kogub viinamarjakasvatus- ja veiniinstituut, ja selle lõivu abil rahastatud meetmetega.

| (2) | Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures vastas komisjonile 14. märtsi 2003. aasta kirjaga. Lisateave vastuseks komisjoni ametite poolt 2003. aasta 14. mail ja 22. detsembril faksi teel saadetud küsimustele edastati 4. augusti 2003. aasta, 2. septembri 2003. aasta, 24. veebruari 2004. aasta ja 15. juuli 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Portugali alaline esindus Euroopa Liidu juures vastas komisjonile 14. märtsi 2003. aasta kirjaga. Lisateave vastuseks komisjoni ametite poolt 2003. aasta 14. mail ja 22. detsembril faksi teel saadetud küsimustele edastati 4. augusti 2003. aasta, 2. septembri 2003. aasta, 24. veebruari 2004. aasta ja 15. juuli 2004. aasta kirjaga.

| (3) | Kuivõrd kõnealune meede rakendati ellu alates 1995. aastast ilma komisjonilt eelnevalt luba küsimata, kanti see mitteteatatud abimeetmete registrisse. Portugali võetud meetme näol oli tegemist uue abiga, millest komisjonile ei teatatud, ning mis on seetõttu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) (hilisem artikkel 108)) artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(3)

Kuivõrd kõnealune meede rakendati ellu alates 1995. aastast ilma komisjonilt eelnevalt luba küsimata, kanti see mitteteatatud abimeetmete registrisse. Portugali võetud meetme näol oli tegemist uue abiga, millest komisjonile ei teatatud, ning mis on seetõttu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) (hilisem artikkel 108)) artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslik.

| (4) | Oma 6. detsembri 2004. aasta kirjas (K(2004) 4522) teatas komisjon Portugalile otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ettenähtud ametlik uurimismenetlus. Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(4)

Oma 6. detsembri 2004. aasta kirjas (K(2004) 4522) teatas komisjon Portugalile otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ettenähtud ametlik uurimismenetlus. Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused kõnealuse meetme kohta.

| (5) | Portugali ametiasutused esitasid oma märkused 2005. aasta 11. ja 13. jaanuari kirjas. Ametiasutused täiendasid neis kirjades toodud andmeid 24. mai 2006. aasta kirjas. Komisjonile ei laekunud huvitatud kolmandate isikute märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Portugali ametiasutused esitasid oma märkused 2005. aasta 11. ja 13. jaanuari kirjas. Ametiasutused täiendasid neis kirjades toodud andmeid 24. mai 2006. aasta kirjas. Komisjonile ei laekunud huvitatud kolmandate isikute märkusi.

II.   ABI KIRJELDUS

| (6) | Selles osas kirjeldatakse lühidalt käesoleva otsuse raames käsitletavate meetmete konteksti ja nendega seotud iseloomulikke asjaolusid. Nimetatud asjaolude üksikasjad on esitatud põhjenduses 4 osutatud menetluse alustamise otsuses. |
| --- | --- |

(6)

Selles osas kirjeldatakse lühidalt käesoleva otsuse raames käsitletavate meetmete konteksti ja nendega seotud iseloomulikke asjaolusid. Nimetatud asjaolude üksikasjad on esitatud põhjenduses 4 osutatud menetluse alustamise otsuses.

1.   Viinamarjakasvatus- ja veiniinstituut

| (7) | Viinamarjakasvatus- ja veiniinstituut (edaspidi „IVV”) on 1986. aastal asutatud riiklik asutus, mille ülesanne on teha üldist kontrolli ja kooskõlastada tegevust Portugali veinisektoris. 26. aprilli 1997. aasta dekreetseaduse nr 99/97 „Viinamarjakasvatus- ja veiniinstituudi orgaaniline seadus”
   (5) sätete kohaselt kuuluvad instituudi üldiste ülesannete hulka veinide ja veinitoodetega seotud tutvustused, uuringud, kontroll, järelevalve ning tootmise ja turustamisega seotud müügiedendustegevus, kusjuures instituut on oma ülesannete täitmisel halduslikult ja majanduslikult sõltumatu. |
| --- | --- |

(7)

Viinamarjakasvatus- ja veiniinstituut (edaspidi „IVV”) on 1986. aastal asutatud riiklik asutus, mille ülesanne on teha üldist kontrolli ja kooskõlastada tegevust Portugali veinisektoris. 26. aprilli 1997. aasta dekreetseaduse nr 99/97 „Viinamarjakasvatus- ja veiniinstituudi orgaaniline seadus”
   (5) sätete kohaselt kuuluvad instituudi üldiste ülesannete hulka veinide ja veinitoodetega seotud tutvustused, uuringud, kontroll, järelevalve ning tootmise ja turustamisega seotud müügiedendustegevus, kusjuures instituut on oma ülesannete täitmisel halduslikult ja majanduslikult sõltumatu.

| (8) | Asutuse tegevusalad on ette nähtud veinisektorit hõlmavate riiklike ja ühenduse õigusaktidega; tegemist on Portugali riigi nimetatud asutusega, (6) mis vastutab nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (7) artikli 72 lõike 1 kohaselt selle eest, et oleks tagatud ühenduse veinisektori eeskirjade täitmine. |
| --- | --- |

(8)

Asutuse tegevusalad on ette nähtud veinisektorit hõlmavate riiklike ja ühenduse õigusaktidega; tegemist on Portugali riigi nimetatud asutusega, (6) mis vastutab nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (7) artikli 72 lõike 1 kohaselt selle eest, et oleks tagatud ühenduse veinisektori eeskirjade täitmine.

| (9) | Veinisektori toimimise üldise koordineerimise ülesannete raames tegeleb IVV kaht liiki tegevuse arendamisega:






  — | Portugalis toodetud veine ja veinitooteid hõlmav tegevus, eeskätt veinitootmisega seotud ajaloolise pärandi ja viinamarjaistanduste registreerimine ning määratud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide ja maakonnaveinide kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide auditeerimine (keskmiselt 2,8 % IVV eelarvest), ja |
| --- | --- | --- |

(9)

Veinisektori toimimise üldise koordineerimise ülesannete raames tegeleb IVV kaht liiki tegevuse arendamisega:

—

Portugalis toodetud veine ja veinitooteid hõlmav tegevus, eeskätt veinitootmisega seotud ajaloolise pärandi ja viinamarjaistanduste registreerimine ning määratud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide ja maakonnaveinide kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide auditeerimine (keskmiselt 2,8 % IVV eelarvest), ja

| — | Portugalist ja teistest liikmesriikidest ja/või kolmandatest riikidest pärit ja Portugalis turustatud veinide ja veinitoodetega seotud tegevus, st veinituru korraldamine ja kooskõlastamine ning veinisektori kontroll ja järelevalve vastavalt riiklikele ja ühenduse õigusaktidele (nendele tegevustele kulub peaaegu kogu IVV eelarve). |
| --- | --- |

—

Portugalist ja teistest liikmesriikidest ja/või kolmandatest riikidest pärit ja Portugalis turustatud veinide ja veinitoodetega seotud tegevus, st veinituru korraldamine ja kooskõlastamine ning veinisektori kontroll ja järelevalve vastavalt riiklikele ja ühenduse õigusaktidele (nendele tegevustele kulub peaaegu kogu IVV eelarve).

| (10) | Samuti osutab IVV teatavaid teenuseid kolmandatele isikutele järgmistes valdkondades: i) veinisektori ettevõtjate, kutsealaste ja kutsealade vaheliste ühenduste ning IVV töötajate koolituse korraldus ja sellealane teavitus; ii) veinisektori majandusüksuste juurdepääsu võimaldamine IVV infrastruktuuri kuuluvatele ladudele ja iii) IVV laboratoorsed teenused ning IVV oma personali ja teiste veinisektori esindajate koolitamine (seda rahastatakse suures osas ühenduse ja liikmesriikide abiprogrammidest). |
| --- | --- |

(10)

Samuti osutab IVV teatavaid teenuseid kolmandatele isikutele järgmistes valdkondades: i) veinisektori ettevõtjate, kutsealaste ja kutsealade vaheliste ühenduste ning IVV töötajate koolituse korraldus ja sellealane teavitus; ii) veinisektori majandusüksuste juurdepääsu võimaldamine IVV infrastruktuuri kuuluvatele ladudele ja iii) IVV laboratoorsed teenused ning IVV oma personali ja teiste veinisektori esindajate koolitamine (seda rahastatakse suures osas ühenduse ja liikmesriikide abiprogrammidest).

2.   Veinimüügi edendusega seotud meetmed

| (11) | IVV üheks tegevusvaldkonnaks on ka veinimüügi edendamise korraldamine. See tegevus hõlmab toetuste maksmist veinisektorit esindavatele kutsealade vahelistele ühendustele, kes kavandavad veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamitegevust. Toetusi rahastatakse osaliselt riiklikelt ja imporditud toodetelt võetava reklaamilõivu abil, mille protsendimäära suuruse määravad igal aastal kindlaks Portugali ametiasutused, kes võtavad ühtlasi vastu ka toetusi saavate üksuste valiku aluseks olevad kriteeriumid (8). |
| --- | --- |

(11)

IVV üheks tegevusvaldkonnaks on ka veinimüügi edendamise korraldamine. See tegevus hõlmab toetuste maksmist veinisektorit esindavatele kutsealade vahelistele ühendustele, kes kavandavad veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamitegevust. Toetusi rahastatakse osaliselt riiklikelt ja imporditud toodetelt võetava reklaamilõivu abil, mille protsendimäära suuruse määravad igal aastal kindlaks Portugali ametiasutused, kes võtavad ühtlasi vastu ka toetusi saavate üksuste valiku aluseks olevad kriteeriumid (8).

| (12) | Alates 1997. aastast eraldati veinide ja veinitoodete üldine müügiedendustoetus avaliku ja konkurentsile avatud menetluse alusel Portugali veinisektorit esindavale kutsealade vahelisele Portugali ühendusele Viniportugal. Viniportugal, kes on olnud ainus kandidaat alates 1997. aastast, on seega saanud kogu eespool nimetatud eesmärkidel kogutud maksutaolisest lõivust saadud tulu. |
| --- | --- |

(12)

Alates 1997. aastast eraldati veinide ja veinitoodete üldine müügiedendustoetus avaliku ja konkurentsile avatud menetluse alusel Portugali veinisektorit esindavale kutsealade vahelisele Portugali ühendusele Viniportugal. Viniportugal, kes on olnud ainus kandidaat alates 1997. aastast, on seega saanud kogu eespool nimetatud eesmärkidel kogutud maksutaolisest lõivust saadud tulu.

| (13) | Lõivust saadud tuluprotsendi abil rahastati kahte eri liiki müügiedenduskampaaniaid:






  — | veinide ja veinitoodete üldised müügiedenduskampaaniad Portugalis, viitamata veini päritoluriigile; |
| --- | --- | --- |

(13)

Lõivust saadud tuluprotsendi abil rahastati kahte eri liiki müügiedenduskampaaniaid:

—

veinide ja veinitoodete üldised müügiedenduskampaaniad Portugalis, viitamata veini päritoluriigile;

| — | Portugali veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniad teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides. |
| --- | --- |

—

Portugali veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniad teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides.

2.1.   Portugalis toimunud üldine veinimüügi edendus

| (14) | Portugalis toimunud üldiste veinimüügi edenduskampaaniate kohta kinnitasid Portugali ametiasutused, et Viniportugali tegevuse näol on tegemist veinide ja veinitoodete müügiedendustegevuse toetusfunktsioonide täitmisega, näiteks veinisektoriga seotud kultuuri- ja teadusürituste reklaamiga. Selles kontekstis edendab Viniportugal üldist veinikultuuri, toetades messide ja näituste korraldamist, avaldades veinialaseid teoseid, korraldades esitlusi ja tutvustusi ning toetades reklaamikampaaniaid; seejuures tuleb silmas pidada asjaolu, et üldine veinimüügi edendustegevus mõjutab otseselt veini tarbimist Portugalis. |
| --- | --- |

(14)

Portugalis toimunud üldiste veinimüügi edenduskampaaniate kohta kinnitasid Portugali ametiasutused, et Viniportugali tegevuse näol on tegemist veinide ja veinitoodete müügiedendustegevuse toetusfunktsioonide täitmisega, näiteks veinisektoriga seotud kultuuri- ja teadusürituste reklaamiga. Selles kontekstis edendab Viniportugal üldist veinikultuuri, toetades messide ja näituste korraldamist, avaldades veinialaseid teoseid, korraldades esitlusi ja tutvustusi ning toetades reklaamikampaaniaid; seejuures tuleb silmas pidada asjaolu, et üldine veinimüügi edendustegevus mõjutab otseselt veini tarbimist Portugalis.

| (15) | Portugali ametiasutused teatavad, et Viniportugali müügiedendus- ja reklaamitegevus ei olnud mingil juhul suunatud sellele, et veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid, ega sellele, et neid tooteid halvustada. Tegevuse käigus ei kasutatud ühegi konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut. |
| --- | --- |

(15)

Portugali ametiasutused teatavad, et Viniportugali müügiedendus- ja reklaamitegevus ei olnud mingil juhul suunatud sellele, et veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid, ega sellele, et neid tooteid halvustada. Tegevuse käigus ei kasutatud ühegi konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut.

| (16) | Riikliku tasandi reklaamikampaaniate põhieesmärk oli kallutada mõlemast soost noori tarbima mõõdukalt ja tervislikult õlle ja muude alkohoolsete jookide alternatiivina käsitatavat veini. |
| --- | --- |

(16)

Riikliku tasandi reklaamikampaaniate põhieesmärk oli kallutada mõlemast soost noori tarbima mõõdukalt ja tervislikult õlle ja muude alkohoolsete jookide alternatiivina käsitatavat veini.

| (17) | Viniportugal toetab veinikultuuri populariseerimiseks ka raamatute, veiniprospektide ja praktiliste veinikäsiraamatute väljaandmist, sõlmib veini- ja toitlustusspetsialistide koolituse küsimustes kokkuleppeid kõrgkoolidega, toetab Portugali sommeljeede ühingut, et seeläbi parandada avalikes toitlustuskohtades pakutavate veinide kvaliteeti ja suurendada üldist teadlikkust veinidest; ühtlasi propageerib Viniportugal mõõdukat ja vastutustundlikku veinitarbimist ja teeb koostööd meditsiiniasutustega, toetades joobes juhtimise vastase võitluse ja liiklusohutusega seotud seminaride korraldamist, ning peab õigeks veinireklaami hea tava koodeksi sisseseadmist, et seeläbi tutvustada veine väärikalt ja vältida alkoholitarbimise reklaamimist alaealiste seas. Portugali ametiasutused esitasid ka näiteid reklaamikampaaniate materjalidest, mis annavad tunnistust nendest põhimõtetest kinnipidamisest. |
| --- | --- |

(17)

Viniportugal toetab veinikultuuri populariseerimiseks ka raamatute, veiniprospektide ja praktiliste veinikäsiraamatute väljaandmist, sõlmib veini- ja toitlustusspetsialistide koolituse küsimustes kokkuleppeid kõrgkoolidega, toetab Portugali sommeljeede ühingut, et seeläbi parandada avalikes toitlustuskohtades pakutavate veinide kvaliteeti ja suurendada üldist teadlikkust veinidest; ühtlasi propageerib Viniportugal mõõdukat ja vastutustundlikku veinitarbimist ja teeb koostööd meditsiiniasutustega, toetades joobes juhtimise vastase võitluse ja liiklusohutusega seotud seminaride korraldamist, ning peab õigeks veinireklaami hea tava koodeksi sisseseadmist, et seeläbi tutvustada veine väärikalt ja vältida alkoholitarbimise reklaamimist alaealiste seas. Portugali ametiasutused esitasid ka näiteid reklaamikampaaniate materjalidest, mis annavad tunnistust nendest põhimõtetest kinnipidamisest.

2.2.   Portugali veinide müügiedendustegevus teiste liikmesriikide turgudel ja kolmandates riikides

| (18) | Teiselt poolt, mis puutub Portugali veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniatesse teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides, väitsid Portugali ametiasutused, et see tegevus oli suunatud Portugali veinide müügi edendamisele, mille konkreetseks vormiks oli reklaamteadete avaldamine veiniajakirjades, uudislehtede levitamine, osalemine erialamessidel ja veiniajakirjanike Portugali-külastuste toetamine. Ametiasutused rõhutasid, et kõnealuste kampaaniate eesmärk ei olnud mingil juhul veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid ega nende toodete halvustamine ning et selle tegevuse käigus ei kasutatud ühegi konkreetse ettevõtte ega üksiktootja kindlat veinimarki. Seejuures esitasid Portugali ametiasutused näiteid ja näidiseid välismaises erialaajakirjanduses ilmunud reklaamikampaaniate materjalidest. |
| --- | --- |

(18)

Teiselt poolt, mis puutub Portugali veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniatesse teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides, väitsid Portugali ametiasutused, et see tegevus oli suunatud Portugali veinide müügi edendamisele, mille konkreetseks vormiks oli reklaamteadete avaldamine veiniajakirjades, uudislehtede levitamine, osalemine erialamessidel ja veiniajakirjanike Portugali-külastuste toetamine. Ametiasutused rõhutasid, et kõnealuste kampaaniate eesmärk ei olnud mingil juhul veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid ega nende toodete halvustamine ning et selle tegevuse käigus ei kasutatud ühegi konkreetse ettevõtte ega üksiktootja kindlat veinimarki. Seejuures esitasid Portugali ametiasutused näiteid ja näidiseid välismaises erialaajakirjanduses ilmunud reklaamikampaaniate materjalidest.

3.   Koolitusmeetmed

| (19) | IVV toetab ja korraldab veinisektori ettevõtjatele tehnilisi koolitusi ja müügiedenduskampaaniaid, et tagada sellega veinide ja veinitoodete parem kvaliteet. Ajavahemikul 1997–2002 korraldati mitmesuguseid tegevusi IVV enda ametnike koolituseks (1 449 töötajale), teiste ametnike koolituseks ning vähemal määral ka veinisektori ettevõtjate koolituseks (135 esindajat). |
| --- | --- |

(19)

IVV toetab ja korraldab veinisektori ettevõtjatele tehnilisi koolitusi ja müügiedenduskampaaniaid, et tagada sellega veinide ja veinitoodete parem kvaliteet. Ajavahemikul 1997–2002 korraldati mitmesuguseid tegevusi IVV enda ametnike koolituseks (1 449 töötajale), teiste ametnike koolituseks ning vähemal määral ka veinisektori ettevõtjate koolituseks (135 esindajat).

| (20) | Portugali ametiasutused rõhutavad, et kui välja arvata üks üldkoolitus „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola – 2000”, mille kulud olid 367.12 eurot, kaeti sel ajavahemikul IVV korraldatud koolitustegevuse kulud täiel määral Euroopa Sotsiaalfondi poolt kaasrahastatud põllumajanduse ja metsanduse kaasajastamise kuuenda toetusprogrammi (PAMAF 6) ja programmi Agro/Medida 7 vahenditest. Ametiasutused täpsustavad, et ei IVV ega ettevõtjad ei pidanud osalema kõnealuse koolitustegevuse rahastamises. |
| --- | --- |

(20)

Portugali ametiasutused rõhutavad, et kui välja arvata üks üldkoolitus „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola – 2000”, mille kulud olid 367.12 eurot, kaeti sel ajavahemikul IVV korraldatud koolitustegevuse kulud täiel määral Euroopa Sotsiaalfondi poolt kaasrahastatud põllumajanduse ja metsanduse kaasajastamise kuuenda toetusprogrammi (PAMAF 6) ja programmi Agro/Medida 7 vahenditest. Ametiasutused täpsustavad, et ei IVV ega ettevõtjad ei pidanud osalema kõnealuse koolitustegevuse rahastamises.

4.   Veinimüügi edendamiseks kogutav lõiv

| (21) | Analüüsitav meede seisneb viinamarjakasvatus- ja veiniinstituudi (edaspidi IVV) poolt veinisektori ettevõtjatelt alates 1995. aastast võetavast maksutaolisest lõivust (9) saadava tulu kasutamises. Lõivu eesmärk oli anda kõnealusele avalikule asutusele piisavaid rahalisi vahendeid Portugali veinisektori tegevuse koordineerimiseks; kõnealuse ülesande täitmine hõlmas enam kui 62 % IVV tegevuseelarvest. |
| --- | --- |

(21)

Analüüsitav meede seisneb viinamarjakasvatus- ja veiniinstituudi (edaspidi IVV) poolt veinisektori ettevõtjatelt alates 1995. aastast võetavast maksutaolisest lõivust (9) saadava tulu kasutamises. Lõivu eesmärk oli anda kõnealusele avalikule asutusele piisavaid rahalisi vahendeid Portugali veinisektori tegevuse koordineerimiseks; kõnealuse ülesande täitmine hõlmas enam kui 62 % IVV tegevuseelarvest.

| (22) | Decreto-Lei nr 119/97 artikli 1 lõike 1 kohaselt võetakse Portugali territooriumil toodetud või väljaspool Portugali toodetud, kuid Portugalis turustatavate veinide ja veinitoodete pealt üldist müügiedenduslõivu, millega seotud üldisi toiminguid koordineerib veinisektor ise, seejuures tegelevad Assooride ja Madeira autonoomses piirkonnas lõivu kogumisega vastavad piirkondlikud ametid. |
| --- | --- |

(22)

Decreto-Lei nr 119/97 artikli 1 lõike 1 kohaselt võetakse Portugali territooriumil toodetud või väljaspool Portugali toodetud, kuid Portugalis turustatavate veinide ja veinitoodete pealt üldist müügiedenduslõivu, millega seotud üldisi toiminguid koordineerib veinisektor ise, seejuures tegelevad Assooride ja Madeira autonoomses piirkonnas lõivu kogumisega vastavad piirkondlikud ametid.

| (23) | Müügiedenduslõivu ei kohaldata üksnes Portugalis toodetavate ja turustatavate veinitoodete suhtes, vaid ka Portugalis toodetavate ja teistes liikmesriikides või kolmandates riikides turustatavate toodete suhtes (eksport) ning teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärit ja Portugalis turustatavate veinitoodete suhtes (import). |
| --- | --- |

(23)

Müügiedenduslõivu ei kohaldata üksnes Portugalis toodetavate ja turustatavate veinitoodete suhtes, vaid ka Portugalis toodetavate ja teistes liikmesriikides või kolmandates riikides turustatavate toodete suhtes (eksport) ning teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärit ja Portugalis turustatavate veinitoodete suhtes (import).

| (24) | Lõivuna tasutava summa määrab igal aastal kindlaks põllumajandusministeeriumi pädev talitus. Lõivusumma sõltub sellest, kas toode on pakendatud või mitte, pakendatud toodete puhul sõltub lõivu suurus ka pakendi mahutavusest (10). |
| --- | --- |

(24)

Lõivuna tasutava summa määrab igal aastal kindlaks põllumajandusministeeriumi pädev talitus. Lõivusumma sõltub sellest, kas toode on pakendatud või mitte, pakendatud toodete puhul sõltub lõivu suurus ka pakendi mahutavusest (10).

| (25) | Vaatamata kõnealuse lõivu nimetusele kasutati müügiedenduslõivust saadud tulu esmajärjekorras veinisektori üldise koordineerimise toimingute rahastamiseks IVV kaudu ja alles teises järjekorras veinide ja veinitoodete müügi edendamisele suunatud tegevusteks. |
| --- | --- |

(25)

Vaatamata kõnealuse lõivu nimetusele kasutati müügiedenduslõivust saadud tulu esmajärjekorras veinisektori üldise koordineerimise toimingute rahastamiseks IVV kaudu ja alles teises järjekorras veinide ja veinitoodete müügi edendamisele suunatud tegevusteks.

| (26) | Menetluse alustamisel leidis komisjon, et kui IVV tegeleb ühenduse ja riiklike õigusaktidega kehtestatud veinisektori üldise kooskõlastamisega ning korraldab toetuste andmist veinimüügi edendamiseks, ei tegutse ta eraettevõtjana, vaid riigiasutusena ning seega ei ole tegemist riigiabiga (vt menetluse alustamise otsuse punkt 66). |
| --- | --- |

(26)

Menetluse alustamisel leidis komisjon, et kui IVV tegeleb ühenduse ja riiklike õigusaktidega kehtestatud veinisektori üldise kooskõlastamisega ning korraldab toetuste andmist veinimüügi edendamiseks, ei tegutse ta eraettevõtjana, vaid riigiasutusena ning seega ei ole tegemist riigiabiga (vt menetluse alustamise otsuse punkt 66).

| (27) | Selles osas, mis puutub IVV tegevusse teenuste osutamisel kolmandatele isikutele turul valitsevate tingimuste alusel (vt põhjendus 15), ei olnud IVV-l oma turupositsiooni tõttu majanduslikku eelist ja seega ei ole tegemist talle riigiabi andmisega (vt menetluse alustamise otsuse punkt 70). |
| --- | --- |

(27)

Selles osas, mis puutub IVV tegevusse teenuste osutamisel kolmandatele isikutele turul valitsevate tingimuste alusel (vt põhjendus 15), ei olnud IVV-l oma turupositsiooni tõttu majanduslikku eelist ja seega ei ole tegemist talle riigiabi andmisega (vt menetluse alustamise otsuse punkt 70).

| (28) | Komisjon leidis oma käsutuses olevate andmete põhjal, et ka Viniportugali puhul ei olnud tegemist majandusliku eelisega ja seega ka mitte riigiabiga. Kõnealune kutsealade vaheline ühendus on ainult teenuse osutaja, kes valiti eespool nimetatud teenuste osutamiseks välja objektiivsete kriteeriumide alusel avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu (vt menetluse alustamise otsuse punkt 87). |
| --- | --- |

(28)

Komisjon leidis oma käsutuses olevate andmete põhjal, et ka Viniportugali puhul ei olnud tegemist majandusliku eelisega ja seega ka mitte riigiabiga. Kõnealune kutsealade vaheline ühendus on ainult teenuse osutaja, kes valiti eespool nimetatud teenuste osutamiseks välja objektiivsete kriteeriumide alusel avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse kaudu (vt menetluse alustamise otsuse punkt 87).

| (29) | Menetluse alustamise hetkel leidis komisjon siiski, et veinisektori ettevõtjad on saanud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniateks (vt menetluse alustamise otsuse punkt 80). |
| --- | --- |

(29)

Menetluse alustamise hetkel leidis komisjon siiski, et veinisektori ettevõtjad on saanud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniateks (vt menetluse alustamise otsuse punkt 80).

| (30) | Ka koolitustegevuse puhul leidis komisjon, et tegemist on riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses (vt menetluse alustamise otsuse punktid 79 ja 80). |
| --- | --- |

(30)

Ka koolitustegevuse puhul leidis komisjon, et tegemist on riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 määratletud tähenduses (vt menetluse alustamise otsuse punktid 79 ja 80).

| (31) | Komisjon alustas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust, sest tal oli kahtlusi kõnealuse kahe abi siseturuga kokkusobivuse suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon alustas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust, sest tal oli kahtlusi kõnealuse kahe abi siseturuga kokkusobivuse suhtes.

| (32) | Selles osas, mis puutub Portugali veinide müügiedendustegevuse toetamisse teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel, ei olnud komisjonil menetluse alustamise hetkel piisavat teavet, mille põhjal järeldada, et ehkki reklaamikampaaniates viidatakse veinide päritolule, käsitleb esitatav teave üksnes toodete objektiivseid omadusi ega esita subjektiivseid väiteid ainuüksi toodete päritolust tingitud kvaliteedi kohta (vt menetluse alustamise otsuse punkt 119). |
| --- | --- |

(32)

Selles osas, mis puutub Portugali veinide müügiedendustegevuse toetamisse teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel, ei olnud komisjonil menetluse alustamise hetkel piisavat teavet, mille põhjal järeldada, et ehkki reklaamikampaaniates viidatakse veinide päritolule, käsitleb esitatav teave üksnes toodete objektiivseid omadusi ega esita subjektiivseid väiteid ainuüksi toodete päritolust tingitud kvaliteedi kohta (vt menetluse alustamise otsuse punkt 119).

| (33) | Müügiedendus- ja koolitusabi rahastamise valdkonnas on komisjon Euroopa Kohtu kohtupraktikale tugines arvamusel, et riiklikele tootjatele antavat abi võib rahastada sama toodet teistest liikmesriikidest importivatelt tootjatelt võetava maksutaolise lõivu abil vaid juhul, kui on tagatud, et need tootjad saavad riiklike tootjatega samaväärses ulatuses kasutada kõiki kõnealuse lõivu maksmisest tulenevaid soodustusi. Siiski puudus komisjonil küllaldane teave selle kohta, kas kõnealusel juhul ei esinenud riiklike ja imporditud toodete ebavõrdset kohtlemist. See tähendab, et komisjonil ei olnud võimalik otsustada, kas teistest liikmesriikidest pärit tooted, millelt on samuti lõiv kinni peetud, võivad samamoodi ja samas ulatuses saada sellest lõivust tulenevaid soodustusi (vt menetluse alustamise otsuse punkt 135). |
| --- | --- |

(33)

Müügiedendus- ja koolitusabi rahastamise valdkonnas on komisjon Euroopa Kohtu kohtupraktikale tugines arvamusel, et riiklikele tootjatele antavat abi võib rahastada sama toodet teistest liikmesriikidest importivatelt tootjatelt võetava maksutaolise lõivu abil vaid juhul, kui on tagatud, et need tootjad saavad riiklike tootjatega samaväärses ulatuses kasutada kõiki kõnealuse lõivu maksmisest tulenevaid soodustusi. Siiski puudus komisjonil küllaldane teave selle kohta, kas kõnealusel juhul ei esinenud riiklike ja imporditud toodete ebavõrdset kohtlemist. See tähendab, et komisjonil ei olnud võimalik otsustada, kas teistest liikmesriikidest pärit tooted, millelt on samuti lõiv kinni peetud, võivad samamoodi ja samas ulatuses saada sellest lõivust tulenevaid soodustusi (vt menetluse alustamise otsuse punkt 135).

| (34) | Seetõttu palus komisjon Portugali ametiasutustel esitada kogu vajalik teave kõnealuste meetmete kohta hinnangu andmiseks, eeskätt hõlmab see teavet käsitletava abi (st veinide ja veinitoodete müügi edendamiseks ja reklaamiks nii Portugalis kui ka teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides antava abi ning koolitustegevuse korraldamiseks antava abi) rahastamismeetodi mittediskrimineeriva iseloomu kohta ning teavet teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud reklaamikampaaniate objektiivse laadi kohta. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu palus komisjon Portugali ametiasutustel esitada kogu vajalik teave kõnealuste meetmete kohta hinnangu andmiseks, eeskätt hõlmab see teavet käsitletava abi (st veinide ja veinitoodete müügi edendamiseks ja reklaamiks nii Portugalis kui ka teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides antava abi ning koolitustegevuse korraldamiseks antava abi) rahastamismeetodi mittediskrimineeriva iseloomu kohta ning teavet teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud reklaamikampaaniate objektiivse laadi kohta.

| (35) | Otsus piirdub maksutaolise lõivu vaatlemisega alates selle kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006, mil jõustusid ühenduse uued suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, sõltumata sellest, millise seisukoha komisjon võtab müügiedenduslõivu kohaldamise suhtes pärast nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(35)

Otsus piirdub maksutaolise lõivu vaatlemisega alates selle kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006, mil jõustusid ühenduse uued suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, sõltumata sellest, millise seisukoha komisjon võtab müügiedenduslõivu kohaldamise suhtes pärast nimetatud kuupäeva.

III.   PORTUGALI MÄRKUSED

| (36) | Pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamist esitasid Portugali ametiasutused oma märkused 2005. aasta 11. ja 13. jaanuari kirjas. Nad täiendasid oma vastust 24. mai 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(36)

Pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamist esitasid Portugali ametiasutused oma märkused 2005. aasta 11. ja 13. jaanuari kirjas. Nad täiendasid oma vastust 24. mai 2006. aasta kirjas.

1.   Koolituseks antav abi

| (37) | Koolituseks antava abi puhul täpsustasid Portugali ametiasutused järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

(37)

Koolituseks antava abi puhul täpsustasid Portugali ametiasutused järgmisi asjaolusid.

| (38) | Ajavahemikul 1997–2000 tegeles IVV Portugali veinisektori põhiküsimusi hõlmava koolitustegevusega, mis oli suunatud eeskätt IVV ja teiste riiklike asutuste ametnikele ning väiksemal määral veinisektori ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(38)

Ajavahemikul 1997–2000 tegeles IVV Portugali veinisektori põhiküsimusi hõlmava koolitustegevusega, mis oli suunatud eeskätt IVV ja teiste riiklike asutuste ametnikele ning väiksemal määral veinisektori ettevõtjatele.

| (39) | Kõikide IVV poolt kõnealusel ajavahemikul korraldatud ja läbiviidud tegevustega seotud kulud kaeti täiel määral Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud põllumajanduse ja metsanduse kaasajastamise kuuenda toetusprogrammi (PAMAF 6) ja programmi Agro/Medida 7 vahenditest, mida rahastas osaliselt ühendus Euroopa Sotsiaalfondi vahendusel ja osaliselt liikmesriik, ning keskvalitsuse investeerimis- ja kulutuste arengukava (PIDDAC) raames eraldatud vahenditest. |
| --- | --- |

(39)

Kõikide IVV poolt kõnealusel ajavahemikul korraldatud ja läbiviidud tegevustega seotud kulud kaeti täiel määral Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud põllumajanduse ja metsanduse kaasajastamise kuuenda toetusprogrammi (PAMAF 6) ja programmi Agro/Medida 7 vahenditest, mida rahastas osaliselt ühendus Euroopa Sotsiaalfondi vahendusel ja osaliselt liikmesriik, ning keskvalitsuse investeerimis- ja kulutuste arengukava (PIDDAC) raames eraldatud vahenditest.

| (40) | Kõnealuse perioodi ainukeseks koolitustegevuseks, mille kulud kaeti täies ulatuses IVV eelarvest, oli üldhuvikoolitus „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, mis toimus 2000. aastal, mille kogukulu ulatus 367,12 euroni ning mis oli suunatud piirkondlike põllumajandusosakondade (põllumajandusministeeriumi piirkondlikud talitused) töötajatele ja piirkondlike veinikomiteede töötajatele. Kõnealused asutused on riiklikud pädevad asutused, mis tegelevad asjaomaste piirkondade veinide päritolu autentsuse ja kvaliteedi kontrollimise ja järelevalvega. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealuse perioodi ainukeseks koolitustegevuseks, mille kulud kaeti täies ulatuses IVV eelarvest, oli üldhuvikoolitus „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, mis toimus 2000. aastal, mille kogukulu ulatus 367,12 euroni ning mis oli suunatud piirkondlike põllumajandusosakondade (põllumajandusministeeriumi piirkondlikud talitused) töötajatele ja piirkondlike veinikomiteede töötajatele. Kõnealused asutused on riiklikud pädevad asutused, mis tegelevad asjaomaste piirkondade veinide päritolu autentsuse ja kvaliteedi kontrollimise ja järelevalvega.

| (41) | Lõpuks pidasid Portugali ametiasutused vajalikuks rõhutada, et selle tegevuse väike maksumus (vaid 367,12 eurot) muudab selle meetmega siseturu konkurentsiolukorrale avaldatava mõju olematuks või vähemalt minimaalseks. |
| --- | --- |

(41)

Lõpuks pidasid Portugali ametiasutused vajalikuks rõhutada, et selle tegevuse väike maksumus (vaid 367,12 eurot) muudab selle meetmega siseturu konkurentsiolukorrale avaldatava mõju olematuks või vähemalt minimaalseks.

2.   Abi Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevuseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel

| (42) | Komisjoni esitatud kahtluste suhtes Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevuseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel antava abi kohta edastasid Portugali ametiasutused järgmise teabe. |
| --- | --- |

(42)

Komisjoni esitatud kahtluste suhtes Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevuseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel antava abi kohta edastasid Portugali ametiasutused järgmise teabe.

| (43) | Viniportugali tehtav müügiedendus- ja reklaamitegevus Portugalis ning teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel on üldist laadi, ei hõlma konkreetseid veinimarke ega ole suunatud konkreetsete ettevõtete ega ettevõtjate toodete müügi edendamisele. |
| --- | --- |

(43)

Viniportugali tehtav müügiedendus- ja reklaamitegevus Portugalis ning teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel on üldist laadi, ei hõlma konkreetseid veinimarke ega ole suunatud konkreetsete ettevõtete ega ettevõtjate toodete müügi edendamisele.

| (44) | Nende kampaaniatega ei püüta halvustada teiste liikmesriikide veinitooteid ning need ei ole suunatud tarbijate kallutamisele mitte osta teistest liikmesriikidest pärinevaid veinitooteid; seejuures on need kampaaniad kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktidega (st eeskirjadega, mis hõlmavad toiduainete märgistamist, müügiks väljapanemist ja reklaami). See tähendab, et Viniportugali reklaamitegevus teistes Euroopa Liidu liikmesriikides ja kolmandates riikides on kooskõlas kõnealuse abi andmise ajal EÜ asutamislepingu I lisas loetletud teatud toodete ja I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavate ühenduse suuniste (11) (edaspidi „reklaamiks antava riigiabi suunised”) lõigetes 18–30 osutatud negatiivsete kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(44)

Nende kampaaniatega ei püüta halvustada teiste liikmesriikide veinitooteid ning need ei ole suunatud tarbijate kallutamisele mitte osta teistest liikmesriikidest pärinevaid veinitooteid; seejuures on need kampaaniad kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktidega (st eeskirjadega, mis hõlmavad toiduainete märgistamist, müügiks väljapanemist ja reklaami). See tähendab, et Viniportugali reklaamitegevus teistes Euroopa Liidu liikmesriikides ja kolmandates riikides on kooskõlas kõnealuse abi andmise ajal EÜ asutamislepingu I lisas loetletud teatud toodete ja I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavate ühenduse suuniste (11) (edaspidi „reklaamiks antava riigiabi suunised”) lõigetes 18–30 osutatud negatiivsete kriteeriumidega.

| (45) | Ühtlasi on see tegevus kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suuniste lõikes 31 ja järgnevates lõigetes toodud positiivsete kriteeriumidega. Kõnealune tegevus oli suunatud sellele, et tutvustada Portugali veine teiste liikmesriikide tarbijatele, soodustades seeläbi Portugali veinisektori majandustegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(45)

Ühtlasi on see tegevus kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suuniste lõikes 31 ja järgnevates lõigetes toodud positiivsete kriteeriumidega. Kõnealune tegevus oli suunatud sellele, et tutvustada Portugali veine teiste liikmesriikide tarbijatele, soodustades seeläbi Portugali veinisektori majandustegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (46) | Väljaspool Portugali toimunud Viniportugali kampaaniate eesmärk oli tutvustada Portugali veinide põhiomadusi, kutsudes teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide tarbijaid tutvuma neile harjumatute toodetega. Asjaolu, et kampaaniad ei hõlmanud subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud vaid nende päritolust, on kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suunistega. |
| --- | --- |

(46)

Väljaspool Portugali toimunud Viniportugali kampaaniate eesmärk oli tutvustada Portugali veinide põhiomadusi, kutsudes teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide tarbijaid tutvuma neile harjumatute toodetega. Asjaolu, et kampaaniad ei hõlmanud subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud vaid nende päritolust, on kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suunistega.

| (47) | Sellest lähtuvalt teatavad Portugali ametiasutused, et Viniportugali tegevust Euroopa Liidu teistes liikmesriikides nagu ka tema tegevust kolmandates riikides tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja reklaamiks antava riigiabi suuniste kohaselt käsitada siseturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(47)

Sellest lähtuvalt teatavad Portugali ametiasutused, et Viniportugali tegevust Euroopa Liidu teistes liikmesriikides nagu ka tema tegevust kolmandates riikides tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja reklaamiks antava riigiabi suuniste kohaselt käsitada siseturuga kokkusobivana.

| (48) | Oma väidete kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused välisriikide erialaajakirjanduses avaldatud reklaamikampaaniate näiteid ja näidiseid. |
| --- | --- |

(48)

Oma väidete kinnituseks esitasid Portugali ametiasutused välisriikide erialaajakirjanduses avaldatud reklaamikampaaniate näiteid ja näidiseid.

3.   Teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniate rahastamine

| (49) | Komisjoni kahtluste puhul teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniate rahastamise suhtes rõhutavad Portugali ametiasutused, et ajavahemikul 1997–2005 moodustasid teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetud lõivust saadud tulud vaid 15 % lõivust saadud kogutuludest.

  Veini müügiedenduslõivust saadud aastatulu (keskmine aastatulu ajavahemikul 1998–2005)
   (12)








  Päritolu | Summa
  (eurodes) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Riiklikud veinid ja veinitooted | 7 327 957 | 85 % |
| Teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide veinid ja veinitooted | 1 293 169 | 15 % |
| Keskmine aastatulu kokku (1998–2005) | 8 621 126 | 100 % |

(49)

Komisjoni kahtluste puhul teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniate rahastamise suhtes rõhutavad Portugali ametiasutused, et ajavahemikul 1997–2005 moodustasid teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetud lõivust saadud tulud vaid 15 % lõivust saadud kogutuludest.

Veini müügiedenduslõivust saadud aastatulu (keskmine aastatulu ajavahemikul 1998–2005)
   (12)

Päritolu

Summa

(eurodes)

%

Riiklikud veinid ja veinitooted

7 327 957

85 %

Teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide veinid ja veinitooted

1 293 169

15 %

Keskmine aastatulu kokku (1998–2005)

8 621 126

100 %

| (50) | Eespool toodut silmas pidades leiavad Portugali ametiasutused, et imporditud toodete arvelt rahastatakse vaid osa Portugalis toimuvate veinide ja veinitoodete üldisest müügiedendusest, mis hõlmab nii Portugali enda kui ka teistest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. Portugali ametiasutused väidavad seejuures, et ülejäänud osa üldise müügiedenduse kuludest kaetakse riiklikelt toodetelt võetava lõivu abil, kusjuures nende toodete suhtes kohaldatakse samas ulatuses kõnealusest lõivust tulenevaid eeliseid. Ühtlasi täpsustavad Portugali ametiasutused, et veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse kulud on palju suuremad, kui kõnealuse lõivu abil teistest liikmesriikidest pärit toodete pealt saadud ja Viniportugalile eraldatud summad. Portugali ametiasutuste väitel moodustab Viniportugalile antav iga-aastane toetus 25–45 % veini müügiedenduslõivust saadavast tulust (vt punkt 15). Kõnealusest toetussummast moodustab teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetav lõiv vaid 15 %. Ülejäänud 85 % pärineb riiklikelt toodetelt võetava lõivu tuludest (13). See tähendab, et Viniportugali tegevust rahastatakse eeskätt riiklikelt toodetelt võetavast lõivust saadava tulu abil. |
| --- | --- |

(50)

Eespool toodut silmas pidades leiavad Portugali ametiasutused, et imporditud toodete arvelt rahastatakse vaid osa Portugalis toimuvate veinide ja veinitoodete üldisest müügiedendusest, mis hõlmab nii Portugali enda kui ka teistest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. Portugali ametiasutused väidavad seejuures, et ülejäänud osa üldise müügiedenduse kuludest kaetakse riiklikelt toodetelt võetava lõivu abil, kusjuures nende toodete suhtes kohaldatakse samas ulatuses kõnealusest lõivust tulenevaid eeliseid. Ühtlasi täpsustavad Portugali ametiasutused, et veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse kulud on palju suuremad, kui kõnealuse lõivu abil teistest liikmesriikidest pärit toodete pealt saadud ja Viniportugalile eraldatud summad. Portugali ametiasutuste väitel moodustab Viniportugalile antav iga-aastane toetus 25–45 % veini müügiedenduslõivust saadavast tulust (vt punkt 15). Kõnealusest toetussummast moodustab teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetav lõiv vaid 15 %. Ülejäänud 85 % pärineb riiklikelt toodetelt võetava lõivu tuludest (13). See tähendab, et Viniportugali tegevust rahastatakse eeskätt riiklikelt toodetelt võetavast lõivust saadava tulu abil.

| (51) | Portugali ametiasutused lisavad veel, et vaadeldava ajavahemiku jooksul moodustasid Portugali veinide üldise müügiedendusega seotud kulud keskmiselt 32 % Viniportugali kogukuludest.

  Viniportugali kulud (aasta keskmine ajavahemikul 1998–2005)
   (14)








  Tegevus | Summa
  (eurodes) | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Müügiedendus- ja reklaamitegevus teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides | 1 119 293 | 68 % |
| Üldine müügiedendustegevus Portugalis | 525 698 | 32 % |
| Keskmine aastane kulu kokku (1998–2005) | 1 644 991 | 100 % |

(51)

Portugali ametiasutused lisavad veel, et vaadeldava ajavahemiku jooksul moodustasid Portugali veinide üldise müügiedendusega seotud kulud keskmiselt 32 % Viniportugali kogukuludest.

Viniportugali kulud (aasta keskmine ajavahemikul 1998–2005)
   (14)

Tegevus

Summa

(eurodes)

%

Müügiedendus- ja reklaamitegevus teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides

1 119 293

68 %

Üldine müügiedendustegevus Portugalis

525 698

32 %

Keskmine aastane kulu kokku (1998–2005)

1 644 991

100 %

| (52) | Võttes arvesse asjaolu, et teistest liikmesriikidest pärit toodetelt Viniportugali tegevuse jaoks saadav tulu moodustab vaevalt 15 % ettevõtte müügiedenduslõivust saadavatest tuludest, leiavad Portugali ametiasutused, et nende toodete arvelt kaetakse vaid väike osa Viniportugali poolt Portugalis arendatava üldise müügiedendustegevuse kuludest. |
| --- | --- |

(52)

Võttes arvesse asjaolu, et teistest liikmesriikidest pärit toodetelt Viniportugali tegevuse jaoks saadav tulu moodustab vaevalt 15 % ettevõtte müügiedenduslõivust saadavatest tuludest, leiavad Portugali ametiasutused, et nende toodete arvelt kaetakse vaid väike osa Viniportugali poolt Portugalis arendatava üldise müügiedendustegevuse kuludest.

| (53) | Müügiedendustegevusi, mida Portugali ametiasutuste väitel said võrdselt kasutada nii riiklikud tooted kui ka teistest liikmesriikidest imporditud tooted, rahastati ühelt poolt teistest liikmesriikidest pärit toodetelt saadud tulu ja teiselt poolt riiklikelt toodetelt saadud tulu abil. |
| --- | --- |

(53)

Müügiedendustegevusi, mida Portugali ametiasutuste väitel said võrdselt kasutada nii riiklikud tooted kui ka teistest liikmesriikidest imporditud tooted, rahastati ühelt poolt teistest liikmesriikidest pärit toodetelt saadud tulu ja teiselt poolt riiklikelt toodetelt saadud tulu abil.

| (54) | Ülejäänud osa riiklikelt toodetelt saadud ja Viniportugali tegevuse rahastamiseks kasutatud tulu abil rahastati kogu teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevust; kõnealune tulu oli selle tegevuse ainus rahastamisallikas. |
| --- | --- |

(54)

Ülejäänud osa riiklikelt toodetelt saadud ja Viniportugali tegevuse rahastamiseks kasutatud tulu abil rahastati kogu teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevust; kõnealune tulu oli selle tegevuse ainus rahastamisallikas.

| (55) | Kokkuvõttes väidavad Portugali ametiasutused, et ei esine riiklike ja teistest liikmesriikidest imporditud veinitoodete ebavõrdset kohtlemist, kuivõrd i) mõlemad tooted osalevad veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse rahastamises Portugalis ning see tegevus hõlmab nii riiklikke kui ka teistest liikmesriikidest imporditud tooteid; ii) ainult Portugali veine hõlmanud teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Viniportugali müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastati vahenditest, mis pärinesid täiel määral müügiedenduslõivu sellest osast, mida võeti riiklike veinide ja veinitoodete pealt. |
| --- | --- |

(55)

Kokkuvõttes väidavad Portugali ametiasutused, et ei esine riiklike ja teistest liikmesriikidest imporditud veinitoodete ebavõrdset kohtlemist, kuivõrd i) mõlemad tooted osalevad veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse rahastamises Portugalis ning see tegevus hõlmab nii riiklikke kui ka teistest liikmesriikidest imporditud tooteid; ii) ainult Portugali veine hõlmanud teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud Viniportugali müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastati vahenditest, mis pärinesid täiel määral müügiedenduslõivu sellest osast, mida võeti riiklike veinide ja veinitoodete pealt.

| (56) | Seetõttu tuleb Portugali ametiasutuste väitel käsitada kõnealuse abi rahastamismehhanismi kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 110. |
| --- | --- |

(56)

Seetõttu tuleb Portugali ametiasutuste väitel käsitada kõnealuse abi rahastamismehhanismi kokkusobivana Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 110.

IV.   HINNANG

1.   Riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (57) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107–109 veinisektori suhtes kohaldamise aluseks on määruse (EÜ) nr 1493/99 (15) (millega kehtestatakse kõnealuste toodete ühine turg) artikkel 71. |
| --- | --- |

(57)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107–109 veinisektori suhtes kohaldamise aluseks on määruse (EÜ) nr 1493/99 (15) (millega kehtestatakse kõnealuste toodete ühine turg) artikkel 71.

| (58) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on kindlaks määratud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(58)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on kindlaks määratud, et kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (59) | Selleks et abimeede jääks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad olema samal ajal täidetud neli järgmist tingimust: 1) abimeedet peab rahastama riik või seda rahastatakse riigi ressurssidest, 2) abi peab olema suunatud selektiivselt teatud tootmisettevõtetele või -sektoritele, 3) abimeede peab kujutama majanduslikku eelist abi saavatele ettevõtetele, 4) abi peab mõjutama ühendusesisest kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(59)

Selleks et abimeede jääks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peavad olema samal ajal täidetud neli järgmist tingimust: 1) abimeedet peab rahastama riik või seda rahastatakse riigi ressurssidest, 2) abi peab olema suunatud selektiivselt teatud tootmisettevõtetele või -sektoritele, 3) abimeede peab kujutama majanduslikku eelist abi saavatele ettevõtetele, 4) abi peab mõjutama ühendusesisest kaubandust ja moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi.

| (60) | Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi järgmiste küsimuste suhtes: esiteks teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud müügiedendus- ja reklaamitegevuse kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107; teiseks IVV koolitustegevuse kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107 ning kolmandaks teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud müügiedendustegevuse maksutaolise lõivu abil rahastamise kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 110. Seda silmas pidades piirdub komisjoni uurimine eespool nimetatud kolme küsimusega. |
| --- | --- |

(60)

Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi järgmiste küsimuste suhtes: esiteks teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud müügiedendus- ja reklaamitegevuse kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107; teiseks IVV koolitustegevuse kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107 ning kolmandaks teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides toimunud müügiedendustegevuse maksutaolise lõivu abil rahastamise kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 110. Seda silmas pidades piirdub komisjoni uurimine eespool nimetatud kolme küsimusega.

1.1.   Riigi ressursid

| (61) | Käesoleva uurimismenetluse objektiks olevaid abimeetmeid rahastati veini müügiedenduslõivuks nimetatava maksutaolise lõivu abil. |
| --- | --- |

(61)

Käesoleva uurimismenetluse objektiks olevaid abimeetmeid rahastati veini müügiedenduslõivuks nimetatava maksutaolise lõivu abil.

| (62) | Selleks et otsustada, kas maksutaolise lõivu võtmisest pärinevat tulu võib käsitada riigi ressurssidena, tuleb märkida, et riigi ressursside puhul ei ole vaja eristada olukordi, kus abi antakse otse riigi poolt, nendest olukordadest, kus seda antakse riigi poolt määratud või asutatud avalik- või eraõigusliku organisatsiooni kaudu (16). |
| --- | --- |

(62)

Selleks et otsustada, kas maksutaolise lõivu võtmisest pärinevat tulu võib käsitada riigi ressurssidena, tuleb märkida, et riigi ressursside puhul ei ole vaja eristada olukordi, kus abi antakse otse riigi poolt, nendest olukordadest, kus seda antakse riigi poolt määratud või asutatud avalik- või eraõigusliku organisatsiooni kaudu (16).

| (63) | 15. juuli 2004. aasta otsuses Pearle’i kohtuasjas (17) (kohtuasi nr C-345/02) on Euroopa Kohus otsustanud, et vahendaja poolt teatava kutseala kõikidelt ettevõtetelt kohustuslikult võetavaid vahendeid ei käsitata riigiabina, kui samal ajal on täidetud järgmised neli tingimust:






  a) | asjaomast meedet rakendab kutseorganisatsioon, mis esindab teatava tootmisharu ettevõtteid ja töötajaid ning mis ei toimi teatava riikliku poliitika täideviimise vahendina; |
| --- | --- | --- |

(63)

15. juuli 2004. aasta otsuses Pearle’i kohtuasjas (17) (kohtuasi nr C-345/02) on Euroopa Kohus otsustanud, et vahendaja poolt teatava kutseala kõikidelt ettevõtetelt kohustuslikult võetavaid vahendeid ei käsitata riigiabina, kui samal ajal on täidetud järgmised neli tingimust:

a)

asjaomast meedet rakendab kutseorganisatsioon, mis esindab teatava tootmisharu ettevõtteid ja töötajaid ning mis ei toimi teatava riikliku poliitika täideviimise vahendina;

| b) | sel viisil kindlaksmääratud eesmärkide täitmist rahastavad üksnes kõnealuse tootmisharu ettevõtted; |
| --- | --- |

b)

sel viisil kindlaksmääratud eesmärkide täitmist rahastavad üksnes kõnealuse tootmisharu ettevõtted;

| c) | rahastamisviisi ja iga ettevõtte osa rahastamises määravad tootmisharu kutseorganisatsioonis kindlaks ettevõtete ja töötajate esindajad ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- |

c)

rahastamisviisi ja iga ettevõtte osa rahastamises määravad tootmisharu kutseorganisatsioonis kindlaks ettevõtete ja töötajate esindajad ilma riigi sekkumiseta;

| d) | saadud vahendeid kasutatakse ainult kõnealuse meetme rahastamiseks ilma riigi võimaliku sekkumiseta. |
| --- | --- |

d)

saadud vahendeid kasutatakse ainult kõnealuse meetme rahastamiseks ilma riigi võimaliku sekkumiseta.

| (64) | Teatatud meede ei tundu rahuldavat kõiki nimetatud tingimusi. Veini müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu kehtestas Portugali ametiasutus dekreetseadusega (vt põhjendus 11) Portugali valitsuse kindlaksmääratud poliitika, st veinimüügi edendamise täideviimise vahendina. Lisaks on Portugali ametiasutusel seadusandjana võimalik sekkuda meetme rahalisse korraldusse ja vahendite kasutamise otsustesse. Konkreetsel juhul ilmneb Portugali riigi sekkumine selgelt 14. juuni dekreetseadusest nr 137/95 ja 15. mai dekreetseadusest nr 119/97. |
| --- | --- |

(64)

Teatatud meede ei tundu rahuldavat kõiki nimetatud tingimusi. Veini müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu kehtestas Portugali ametiasutus dekreetseadusega (vt põhjendus 11) Portugali valitsuse kindlaksmääratud poliitika, st veinimüügi edendamise täideviimise vahendina. Lisaks on Portugali ametiasutusel seadusandjana võimalik sekkuda meetme rahalisse korraldusse ja vahendite kasutamise otsustesse. Konkreetsel juhul ilmneb Portugali riigi sekkumine selgelt 14. juuni dekreetseadusest nr 137/95 ja 15. mai dekreetseadusest nr 119/97.

| (65) | Kuivõrd Pearle’i kohtuotsuses toodud tingimused a, c ja d ei ole täidetud, tuleb müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu kohaldamisest saadud tulu käsitada riigi ressurssidena. |
| --- | --- |

(65)

Kuivõrd Pearle’i kohtuotsuses toodud tingimused a, c ja d ei ole täidetud, tuleb müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu kohaldamisest saadud tulu käsitada riigi ressurssidena.

1.2.   Valikulise eelise olemasolu

| (66) | Järgnevalt tuleb kontrollida, kas analüüsitav meede „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Abi olemasolu väljaselgitamiseks tuleb vaadelda võimalikke kasusaajaid veinimüügi edendamisest ja selle rahastamisest. |
| --- | --- |

(66)

Järgnevalt tuleb kontrollida, kas analüüsitav meede „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Abi olemasolu väljaselgitamiseks tuleb vaadelda võimalikke kasusaajaid veinimüügi edendamisest ja selle rahastamisest.

| (67) | Selleks et tegemist oleks abiga artikli 107 tähenduses, peab riigi ressurssidest antav hüvitis andma sellise majanduseelise, mida ettevõttel tavapärastes turutingimustes ei oleks, kusjuures see eelis peab olema valikuline. Valikulisuse kriteerium on täidetud juhul, kui kõnealust eelist saavad kasutada vaid teatavad ettevõtted või teatav tegevusharu. See tingimus on seega täidetud juhul, kui veinisektor on selgelt määratletud. |
| --- | --- |

(67)

Selleks et tegemist oleks abiga artikli 107 tähenduses, peab riigi ressurssidest antav hüvitis andma sellise majanduseelise, mida ettevõttel tavapärastes turutingimustes ei oleks, kusjuures see eelis peab olema valikuline. Valikulisuse kriteerium on täidetud juhul, kui kõnealust eelist saavad kasutada vaid teatavad ettevõtted või teatav tegevusharu. See tingimus on seega täidetud juhul, kui veinisektor on selgelt määratletud.

| (68) | Ametliku uurimismenetluse alustamisel määratles komisjon meetmest kasusaajatena ettevõtted, kellele IVV ja Viniportugal osutasid teenuseid. Sõltumata asjaolust, kas IVV tegevuse rahastamise näol oli tegemist sellele asutusele antava riigiabiga või mitte, tõstatub küsimus selle asutuse poolt veinisektorile osutatud teenuste kvalifitseerumise kohta riigiabiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses. Ei ole mingit kahtlust, et kõnealuse tootmisharu ettevõtted (tootjad, töötlejad, hulgimüüjad, jaemüüjad) on majandustegevust teostavad ettevõtted. |
| --- | --- |

(68)

Ametliku uurimismenetluse alustamisel määratles komisjon meetmest kasusaajatena ettevõtted, kellele IVV ja Viniportugal osutasid teenuseid. Sõltumata asjaolust, kas IVV tegevuse rahastamise näol oli tegemist sellele asutusele antava riigiabiga või mitte, tõstatub küsimus selle asutuse poolt veinisektorile osutatud teenuste kvalifitseerumise kohta riigiabiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses. Ei ole mingit kahtlust, et kõnealuse tootmisharu ettevõtted (tootjad, töötlejad, hulgimüüjad, jaemüüjad) on majandustegevust teostavad ettevõtted.

| (69) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt käsitatakse abina ka meetmeid, mis eri viisil kergendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust ja mis seetõttu, ehkki tegemist ei ole otseses mõttes toetusega, on samalaadsed ja samasuguse mõjuga (18). |
| --- | --- |

(69)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt käsitatakse abina ka meetmeid, mis eri viisil kergendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust ja mis seetõttu, ehkki tegemist ei ole otseses mõttes toetusega, on samalaadsed ja samasuguse mõjuga (18).

| (70) | Seda silmas pidades tuleb teiseks vastata küsimusele, kas ja konkreetsel juhul ka millises ulatuses annavad riigi ressurssidest rahastatud meetmed, antud juhul IVV poolt veinisektorile osutatud teenused ja Viniportugali korraldatud müügiedenduskampaaniad, sektori ettevõtjatele majanduseelise. |
| --- | --- |

(70)

Seda silmas pidades tuleb teiseks vastata küsimusele, kas ja konkreetsel juhul ka millises ulatuses annavad riigi ressurssidest rahastatud meetmed, antud juhul IVV poolt veinisektorile osutatud teenused ja Viniportugali korraldatud müügiedenduskampaaniad, sektori ettevõtjatele majanduseelise.

| (71) | IVV osutatud teenuste puhul tuleb välja selgitada, kas ja konkreetsel juhul millises ulatuses oleks Portugali veinisektori majandusettevõtjad ilma IVV osutatud teenusteta pidanud kandma kõnealuste teenustega seotud kulusid ning kas nende kulude näol on tegemist ettevõtte eelarvel tavaliselt lasuva maksukoormusega. Selleks tuleb eristada kolme eri liiki teenuseid. |
| --- | --- |

(71)

IVV osutatud teenuste puhul tuleb välja selgitada, kas ja konkreetsel juhul millises ulatuses oleks Portugali veinisektori majandusettevõtjad ilma IVV osutatud teenusteta pidanud kandma kõnealuste teenustega seotud kulusid ning kas nende kulude näol on tegemist ettevõtte eelarvel tavaliselt lasuva maksukoormusega. Selleks tuleb eristada kolme eri liiki teenuseid.

1.2.1.   IVV teenused veinisektori üldise korralduse valdkonnas

| (72) | Komisjon on seisukohal, et IVV tegevus ja osutatavad teenused veinisektori üldise korralduse valdkonnas, eeskätt tema tegevus järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja turumehhanismide haldamise valdkondades tulenevad ühenduse ja riikliku tasandi õigusaktides sätestatud nõuete kohaldamisest ega ole seetõttu ettevõtte eelarvest tavapäraselt rahastatavad tegevused, vaid tegevused, mis tulenevad riigi põhifunktsioonide täitmisest. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon on seisukohal, et IVV tegevus ja osutatavad teenused veinisektori üldise korralduse valdkonnas, eeskätt tema tegevus järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja turumehhanismide haldamise valdkondades tulenevad ühenduse ja riikliku tasandi õigusaktides sätestatud nõuete kohaldamisest ega ole seetõttu ettevõtte eelarvest tavapäraselt rahastatavad tegevused, vaid tegevused, mis tulenevad riigi põhifunktsioonide täitmisest.

1.2.2.   Koolitusteenused

| (73) | Seevastu koolitusteenuste rahastamise puhul, millest said kasu veinisektori ettevõtted, tundub olevat selge, et tegemist on kõnealustele ettevõtetele antava eelisega, sest koolitus on tegevus, mida rahastatakse tavapäraselt ettevõtte eelarvest. |
| --- | --- |

(73)

Seevastu koolitusteenuste rahastamise puhul, millest said kasu veinisektori ettevõtted, tundub olevat selge, et tegemist on kõnealustele ettevõtetele antava eelisega, sest koolitus on tegevus, mida rahastatakse tavapäraselt ettevõtte eelarvest.

| (74) | Portugali ametiasutuste poolt uurimismenetluse alustamisel edastatud teabe kohaselt kaasrahastati kõiki IVV korraldatud koolitusi, välja arvatud üks üldhuvikoolitus „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, mille maksumus oli 367,12 eurot, Euroopa Sotsiaalfondi poolt, seega ei rahastatud neid teenuseid maksutaolise meetme tuludest saadud vahendite abil. Seetõttu ei ole kõnealused koolitused käesoleva uurimismenetluse objektiks. |
| --- | --- |

(74)

Portugali ametiasutuste poolt uurimismenetluse alustamisel edastatud teabe kohaselt kaasrahastati kõiki IVV korraldatud koolitusi, välja arvatud üks üldhuvikoolitus „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, mille maksumus oli 367,12 eurot, Euroopa Sotsiaalfondi poolt, seega ei rahastatud neid teenuseid maksutaolise meetme tuludest saadud vahendite abil. Seetõttu ei ole kõnealused koolitused käesoleva uurimismenetluse objektiks.

| (75) | Mis puutub kõnealust ainukest veini müügiedenduslõivust saadud tuludest rahastatud koolitusse, see tähendab üldhuvikoolitusse „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, märgib komisjon, et selle riigiabiks kvalifitseerimist mõjutab uus edastatud teave. Uue edastatud teabe kohaselt oli kõnealune koolitus suunatud üksnes Põllumajandusministeeriumi piirkondlike osakondade töötajatele ja piirkondlike veinikomiteede töötajatele. Need asutused on riiklikud pädevad asutused, mis tegelevad asjaomaste piirkondade veinide päritolu autentsuse ja kvaliteedi kontrollimise ja järelevalvega. Kõnealusest teabest ilmneb, et tegemist ei ole abimeetmega, mis on suunatud IVV osutatud teenustest kasusaajatele, vaid riiklikule haldusasutusele suunatud sisekoolitusega. |
| --- | --- |

(75)

Mis puutub kõnealust ainukest veini müügiedenduslõivust saadud tuludest rahastatud koolitusse, see tähendab üldhuvikoolitusse „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000”, märgib komisjon, et selle riigiabiks kvalifitseerimist mõjutab uus edastatud teave. Uue edastatud teabe kohaselt oli kõnealune koolitus suunatud üksnes Põllumajandusministeeriumi piirkondlike osakondade töötajatele ja piirkondlike veinikomiteede töötajatele. Need asutused on riiklikud pädevad asutused, mis tegelevad asjaomaste piirkondade veinide päritolu autentsuse ja kvaliteedi kontrollimise ja järelevalvega. Kõnealusest teabest ilmneb, et tegemist ei ole abimeetmega, mis on suunatud IVV osutatud teenustest kasusaajatele, vaid riiklikule haldusasutusele suunatud sisekoolitusega.

| (76) | Sellest tulenevalt ei ole kõnealuse koolitusmeetme näol tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Sellest tulenevalt ei ole kõnealuse koolitusmeetme näol tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

1.2.3.   Müügiedenduskampaaniate korraldamise teenus

| (77) | Veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniate korraldamise näol Viniportugali vahendusel on aga tõepoolest tegemist majanduseelise andmisega veinisektori ja eeskätt Portugali veinisektori majandusettevõtjatele. Kõnealuste toodete müügiedenduse korraldamine on kulu, mis lasub tavapäraselt ettevõtte eelarvel. |
| --- | --- |

(77)

Veinide ja veinitoodete müügiedenduskampaaniate korraldamise näol Viniportugali vahendusel on aga tõepoolest tegemist majanduseelise andmisega veinisektori ja eeskätt Portugali veinisektori majandusettevõtjatele. Kõnealuste toodete müügiedenduse korraldamine on kulu, mis lasub tavapäraselt ettevõtte eelarvel.

| (78) | Seetõttu leiab komisjon, et müügiedenduskampaaniate korraldamises seisneva teenuse osutamise näol on tegemist Portugali veinisektori majandusettevõtjatele valikulise eelise andmisega riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(78)

Seetõttu leiab komisjon, et müügiedenduskampaaniate korraldamises seisneva teenuse osutamise näol on tegemist Portugali veinisektori majandusettevõtjatele valikulise eelise andmisega riigi ressurssidest.

1.3.   Kaubavahetuse mõjutamine ja konkurentsi moonutamine

| (79) | Otsustamaks, kas kõnealused abimeetmed jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätete kohaldamisalasse, tuleb viimasena kindlaks määrata, kas need meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(79)

Otsustamaks, kas kõnealused abimeetmed jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätete kohaldamisalasse, tuleb viimasena kindlaks määrata, kas need meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutavad või võivad moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist.

| (80) | Euroopa Kohus on otsustanud, et kui riigi finantsabi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb lugeda, et see abi mõjutab ühendusesisest kaubandust (19). |
| --- | --- |

(80)

Euroopa Kohus on otsustanud, et kui riigi finantsabi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb lugeda, et see abi mõjutab ühendusesisest kaubandust (19).

| (81) | Tundub, et vaatlusalused meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuivõrd need meetmed soodustavad riiklikku tootmist teistest liikmesriikidest pärit toodete arvel. Veinisektor on ühenduse tasandil konkurentsile väga avatud sektor, olles äärmiselt tundlik mis tahes ühe või teise liikmesriigi toodangut soosiva meetme suhtes. |
| --- | --- |

(81)

Tundub, et vaatlusalused meetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, kuivõrd need meetmed soodustavad riiklikku tootmist teistest liikmesriikidest pärit toodete arvel. Veinisektor on ühenduse tasandil konkurentsile väga avatud sektor, olles äärmiselt tundlik mis tahes ühe või teise liikmesriigi toodangut soosiva meetme suhtes.

| (82) | Seda, et veinide ja veinitoodete puhul toimub liikmesriikidevaheline kaubandus, tundub tõendavat asjaolu, et kõnealuses sektoris on kehtestatud turu ühine korraldus. |
| --- | --- |

(82)

Seda, et veinide ja veinitoodete puhul toimub liikmesriikidevaheline kaubandus, tundub tõendavat asjaolu, et kõnealuses sektoris on kehtestatud turu ühine korraldus.

| (83) | Järgnevas näites esitatud tabelis on toodud kõnealuste toodete ühendusesisese kaubavahetuse maht ajavahemikul 1999–2004 (20). | 1 000 hl |
| --- | --- | --- |
| Aasta | ELi import | ELi eksport |
| 1999 (EL 15) | 35 595 | 40 921 |
| 2000 (EL 15) | — | — |
| 2001 (EL 15) | 32 699 | 35 558,4 |
| 2002 (EL 15) | 31 810,3 | 35 002,9 |
| 2003 (EL 15) | 33 024,7 | 35 343 |
| 2004 (EL 25) | 35 513,3 | 38 696,4 |

(83)

Järgnevas näites esitatud tabelis on toodud kõnealuste toodete ühendusesisese kaubavahetuse maht ajavahemikul 1999–2004 (20).

1 000 hl

Aasta

ELi import

ELi eksport

1999 (EL 15)

35 595

40 921

2000 (EL 15)

—

—

2001 (EL 15)

32 699

35 558,4

2002 (EL 15)

31 810,3

35 002,9

2003 (EL 15)

33 024,7

35 343

2004 (EL 25)

35 513,3

38 696,4

| (84) | Sellest tulenevalt kinnitab komisjon olukorras, kus veini ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastatakse veini müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu võtmisest saadava tulu ühe osa abil, oma varasemat seisukohta, mille kohaselt on sel puhul tegemist veinisektori majandusettevõtjatele antava riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud tähenduses. |
| --- | --- |

(84)

Sellest tulenevalt kinnitab komisjon olukorras, kus veini ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastatakse veini müügiedenduslõivuks nimetatava lõivu võtmisest saadava tulu ühe osa abil, oma varasemat seisukohta, mille kohaselt on sel puhul tegemist veinisektori majandusettevõtjatele antava riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud tähenduses.

1.4.   Otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses antava riigiabi laadi kohta

| (85) | Eelnevast lähtudes leiab komisjon, et veinisektori majandusettevõtjate suhtes kohaldatavad meetmed annavad neile majanduseelise, mida rahastatakse riigi vahenditest ja millele ei ole juurdepääsu teistel ettevõtjatel. Kõnealune eelis moonutab või võib moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et kõnealuste meetmete suhtes tuleb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätteid. |
| --- | --- |

(85)

Eelnevast lähtudes leiab komisjon, et veinisektori majandusettevõtjate suhtes kohaldatavad meetmed annavad neile majanduseelise, mida rahastatakse riigi vahenditest ja millele ei ole juurdepääsu teistel ettevõtjatel. Kõnealune eelis moonutab või võib moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et kõnealuste meetmete suhtes tuleb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätteid.

2.   Müügiedenduseks ja reklaamiks antava abi õiguspärasus

| (86) | Portugali ametiasutused ei teatanud komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt õigussätetest, millega kehtestati kõnealune maksutaoline lõiv, ega veinisektori suhtes kohaldatavate meetmete rahastamisest. |
| --- | --- |

(86)

Portugali ametiasutused ei teatanud komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt õigussätetest, millega kehtestati kõnealune maksutaoline lõiv, ega veinisektori suhtes kohaldatavate meetmete rahastamisest.

3.   Müügiedenduseks ja reklaamiks antava abi aluslepingutele vastavuse uurimine

| (87) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud mittevastavuspõhimõte hõlmab samas erandeid. |
| --- | --- |

(87)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud mittevastavuspõhimõte hõlmab samas erandeid.

| (88) | Eeskätt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(88)

Eeskätt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (89) | Kooskõlas komisjoni teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks, tuleb mis tahes nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikku abi hinnata abi osutamise ajal kehtivate eeskirjade ja suuniste alusel. |
| --- | --- |

(89)

Kooskõlas komisjoni teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks, tuleb mis tahes nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f kohaselt ebaseaduslikku abi hinnata abi osutamise ajal kehtivate eeskirjade ja suuniste alusel.

| (90) | Seega tuleb enne 1. jaanuari 2002. aastal antud abi aluslepingutele vastavuse kindlakstegemiseks seda vaadelda põllumajandustoodete ja teatavate EMÜ asutamislepingu II lisasse mittekuuluvate toodete reklaamiks antava riigiabi raamistiku (21) valguses ja pärast kõnealust kuupäeva antud abi puhul eespool nimetatud reklaamiks antava riigiabi suuniste alusel, ilma et see mõjutaks kõnealustes suunistes kehtestatud ajutiste rakenduseeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(90)

Seega tuleb enne 1. jaanuari 2002. aastal antud abi aluslepingutele vastavuse kindlakstegemiseks seda vaadelda põllumajandustoodete ja teatavate EMÜ asutamislepingu II lisasse mittekuuluvate toodete reklaamiks antava riigiabi raamistiku (21) valguses ja pärast kõnealust kuupäeva antud abi puhul eespool nimetatud reklaamiks antava riigiabi suuniste alusel, ilma et see mõjutaks kõnealustes suunistes kehtestatud ajutiste rakenduseeskirjade kohaldamist.

| (91) | 1987. aasta raamistik ja kõnealused suunised lähtuvad seejuures samadest põhimõtetest. Neis nähakse ette positiivsed ja negatiivsed kriteeriumid, mida tuleb järgida kõikides riiklikes toetuskavades. Nii ei tohi tegemist olla reklaamitegevusega, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 28 (hilisem Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 34) või ühenduse teisese õigusega, ning seda tegevust ei või suunata teatavatest kindlatest ettevõtetest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(91)

1987. aasta raamistik ja kõnealused suunised lähtuvad seejuures samadest põhimõtetest. Neis nähakse ette positiivsed ja negatiivsed kriteeriumid, mida tuleb järgida kõikides riiklikes toetuskavades. Nii ei tohi tegemist olla reklaamitegevusega, mis on vastuolus asutamislepingu artikliga 28 (hilisem Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 34) või ühenduse teisese õigusega, ning seda tegevust ei või suunata teatavatest kindlatest ettevõtetest lähtuvalt.

3.1.   Portugalis toimunud üldised müügiedenduskampaaniad

| (92) | Portugali ametiasutuste edastatud teabe kohaselt võib järeldada, et kõnealuste meetmete eesmärgid langevad kokku mitmete eespool nimetatud õigusaktides toodud positiivsete kriteeriumidega, kuivõrd need meetmed on kas seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete või teatavate piirkondade arengueesmärkidega või kvaliteetsete ja tervisliku toitumisega seotud toodete arengueesmärkidega. |
| --- | --- |

(92)

Portugali ametiasutuste edastatud teabe kohaselt võib järeldada, et kõnealuste meetmete eesmärgid langevad kokku mitmete eespool nimetatud õigusaktides toodud positiivsete kriteeriumidega, kuivõrd need meetmed on kas seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete või teatavate piirkondade arengueesmärkidega või kvaliteetsete ja tervisliku toitumisega seotud toodete arengueesmärkidega.

| (93) | Portugali ametiasutused selgitasid veel, et müügiedendus- ja reklaamitegevuse käigus edastatud sõnumid olid üldise iseloomuga, tegevus hõlmas eeskätt näituste korraldamist, messidel osalemist, kataloogide väljaandmist ja muud tugitegevust, selle eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide tooteid või neid tooteid halvustada ning tegevuse käigus ei kasutatud konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut. |
| --- | --- |

(93)

Portugali ametiasutused selgitasid veel, et müügiedendus- ja reklaamitegevuse käigus edastatud sõnumid olid üldise iseloomuga, tegevus hõlmas eeskätt näituste korraldamist, messidel osalemist, kataloogide väljaandmist ja muud tugitegevust, selle eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide tooteid või neid tooteid halvustada ning tegevuse käigus ei kasutatud konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut.

| (94) | Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 108) leidis komisjon, et kuni 2002. aasta 1. jaanuarini kõnealuse müügiedendustegevuse rahastamiseks antud riigiabi puhul on järgitud selles valdkonnas kohaldatavate ühenduse õigusaktide sätteid. |
| --- | --- |

(94)

Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 108) leidis komisjon, et kuni 2002. aasta 1. jaanuarini kõnealuse müügiedendustegevuse rahastamiseks antud riigiabi puhul on järgitud selles valdkonnas kohaldatavate ühenduse õigusaktide sätteid.

| (95) | Alates 2002. aasta 1. jaanuarist kehtiva EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete ja I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavate ühenduse suuniste punktis 8 on sätestatud, et reklaamina ei käsitata müügiedendusmeetmeid, mis on määratletud kui teaduslike teadmiste levitamine üldsusele, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning samalaadne suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud. Sellises laias tähenduses müügiedendusmeetmete suhtes kohaldatakse põllumajandussektoris antava riigiabi ühenduse suuniste punkte 13 ja 14. |
| --- | --- |

(95)

Alates 2002. aasta 1. jaanuarist kehtiva EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete ja I lisas loetlemata toodete reklaamiks antava riigiabi suhtes kohaldatavate ühenduse suuniste punktis 8 on sätestatud, et reklaamina ei käsitata müügiedendusmeetmeid, mis on määratletud kui teaduslike teadmiste levitamine üldsusele, messide või näituste korraldamine ja nendel osalemine ning samalaadne suhtekorralduslik tegevus, sealhulgas küsitlused ja turu-uuringud. Sellises laias tähenduses müügiedendusmeetmete suhtes kohaldatakse põllumajandussektoris antava riigiabi ühenduse suuniste punkte 13 ja 14.

| (96) | Põllumajandussektoris antava riigiabi ühenduse suuniste punktis 13.2 on sätestatud, et abi võib anda eksperdihinnangu küsimiseks või samalaadse teenuse jaoks, sealhulgas tehniliste uuringute, teostatavus- ja kontseptsiooniuuringute jaoks ning turu-uuringute korraldamiseks, kui need tegevused on suunatud põllumajandusliku kvaliteettoodangu arendamiseks. Lisaks on suuniste punktis 14 sätestatud, et abi on lubatud anda tehnilise abi osutamiseks põllumajandussektoris. Eeskätt on lubatud abi anda uue tehnoloogia levitamiseks. |
| --- | --- |

(96)

Põllumajandussektoris antava riigiabi ühenduse suuniste punktis 13.2 on sätestatud, et abi võib anda eksperdihinnangu küsimiseks või samalaadse teenuse jaoks, sealhulgas tehniliste uuringute, teostatavus- ja kontseptsiooniuuringute jaoks ning turu-uuringute korraldamiseks, kui need tegevused on suunatud põllumajandusliku kvaliteettoodangu arendamiseks. Lisaks on suuniste punktis 14 sätestatud, et abi on lubatud anda tehnilise abi osutamiseks põllumajandussektoris. Eeskätt on lubatud abi anda uue tehnoloogia levitamiseks.

| (97) | Vaadeldavad abimeetmed võivad kuuluda ühte osutatud kahest kategooriast, kuivõrd need on lõppkokkuvõttes suunatud tehnilise abi osutamisele kõnealuste toodete puhul, toetades põllumajandusliku kvaliteettoodangu turustamist ja selle iseloomulike omaduste üldist tutvustamist |
| --- | --- |

(97)

Vaadeldavad abimeetmed võivad kuuluda ühte osutatud kahest kategooriast, kuivõrd need on lõppkokkuvõttes suunatud tehnilise abi osutamisele kõnealuste toodete puhul, toetades põllumajandusliku kvaliteettoodangu turustamist ja selle iseloomulike omaduste üldist tutvustamist

| (98) | Sellisel juhul on lubatav abi toetusmääraga 100 % kuludest. Vältimaks suurte abisummade eraldamist suurtele ettevõtetele, ei või suuniste eespool nimetatud kahe punkti alusel antava abi kogusumma ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase perioodi jooksul või VKE de puhul 50 % abikõlblikest kuludest (kohaldatakse kõige suuremat summat). Abisumma arvestamise hõlbustamiseks käsitatakse teenuse saajat abisaajana. |
| --- | --- |

(98)

Sellisel juhul on lubatav abi toetusmääraga 100 % kuludest. Vältimaks suurte abisummade eraldamist suurtele ettevõtetele, ei või suuniste eespool nimetatud kahe punkti alusel antava abi kogusumma ületada 100 000 eurot abisaaja kohta kolmeaastase perioodi jooksul või VKE de puhul 50 % abikõlblikest kuludest (kohaldatakse kõige suuremat summat). Abisumma arvestamise hõlbustamiseks käsitatakse teenuse saajat abisaajana.

| (99) | Portugali ametiasutused selgitasid, et kuivõrd tegemist on laialdaste ja üldiste meetmetega, millest saadav tegelik kasum jaguneb kõigi veinituru huvirühmade vahel, jääb ühe abisaaja poolt saadav abisumma allapoole kolme aasta jaoks kehtestatud 100 000 euro suurust piirsummat. |
| --- | --- |

(99)

Portugali ametiasutused selgitasid, et kuivõrd tegemist on laialdaste ja üldiste meetmetega, millest saadav tegelik kasum jaguneb kõigi veinituru huvirühmade vahel, jääb ühe abisaaja poolt saadav abisumma allapoole kolme aasta jaoks kehtestatud 100 000 euro suurust piirsummat.

| (100) | Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 114) leidis komisjon, et pärast 2002. aasta 1. jaanuari kõnealuse müügiedendustegevuse rahastamiseks antud abi puhul on ilmselt järgitud selles valdkonnas kohaldatavate ühenduse õigusaktide sätteid. |
| --- | --- |

(100)

Ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 114) leidis komisjon, et pärast 2002. aasta 1. jaanuari kõnealuse müügiedendustegevuse rahastamiseks antud abi puhul on ilmselt järgitud selles valdkonnas kohaldatavate ühenduse õigusaktide sätteid.

| (101) | Portugali ametiasutuste poolt kogu uurimise kestel edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, kinnitab komisjon menetluse alustamisel väljendatud seisukohta (22) Viniportugali poolt Portugalis läbiviidud üldiste veini müügiedenduskampaaniate vastavuse suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidele.






  — | Selle seisukohavõtu puhul võtab komisjon eraldi teadmiseks Portugali ametiasutuste antud kinnitused meetme eesmärkide kohta: väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine, teatavate piirkondade arendamine, kvaliteettoodete ja tervisliku toitumisega seotud toodete arendamine (reklaamiks antava riigiabi suuniste punkt 32); |
| --- | --- | --- |

(101)

Portugali ametiasutuste poolt kogu uurimise kestel edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, kinnitab komisjon menetluse alustamisel väljendatud seisukohta (22) Viniportugali poolt Portugalis läbiviidud üldiste veini müügiedenduskampaaniate vastavuse suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidele.

—

Selle seisukohavõtu puhul võtab komisjon eraldi teadmiseks Portugali ametiasutuste antud kinnitused meetme eesmärkide kohta: väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine, teatavate piirkondade arendamine, kvaliteettoodete ja tervisliku toitumisega seotud toodete arendamine (reklaamiks antava riigiabi suuniste punkt 32);

| — | kampaaniate laadi kohta: müügiedendus- ja reklaamitegevuse käigus edastatud sõnumid olid üldise iseloomuga, tegevus hõlmas eeskätt näituste korraldamist, messidel osalemist, kataloogide väljaandmist ja muud tugitegevust, selle eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide tooteid või neid tooteid halvustada ning tegevuse käigus ei kasutatud konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut (reklaamiks antava riigiabi suuniste punkt 20); |
| --- | --- |

—

kampaaniate laadi kohta: müügiedendus- ja reklaamitegevuse käigus edastatud sõnumid olid üldise iseloomuga, tegevus hõlmas eeskätt näituste korraldamist, messidel osalemist, kataloogide väljaandmist ja muud tugitegevust, selle eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide tooteid või neid tooteid halvustada ning tegevuse käigus ei kasutatud konkreetse ettevõtte või kindla üksiktootja toodangut (reklaamiks antava riigiabi suuniste punkt 20);

| — | abi maksimaalse suuruse kohta: meetmeid rahastatakse täielikult maksutaolise lõivu tuludest, seejuures ulatub kampaaniates osalevate kutseala esindajate rahaline panus 50 %ni nende kantud kuludest. Lisaks, kuivõrd tegemist on laialdaste ja üldiste meetmetega, millest saadav tegelik kasum jaguneb kõigi veinituru huvirühmade vahel, jääb ühe abisaaja poolt saadav abisumma allapoole kolme aasta kohta kehtestatud 100 000 euro suurust piirsummat. |
| --- | --- |

—

abi maksimaalse suuruse kohta: meetmeid rahastatakse täielikult maksutaolise lõivu tuludest, seejuures ulatub kampaaniates osalevate kutseala esindajate rahaline panus 50 %ni nende kantud kuludest. Lisaks, kuivõrd tegemist on laialdaste ja üldiste meetmetega, millest saadav tegelik kasum jaguneb kõigi veinituru huvirühmade vahel, jääb ühe abisaaja poolt saadav abisumma allapoole kolme aasta kohta kehtestatud 100 000 euro suurust piirsummat.

3.2.   Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniad teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel

| (102) | Teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel eeskätt pärast 2002. aasta 1. jaanuari Viniportugali korraldatud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniate puhul avaldas komisjon kahtlusi nende kampaaniate vastavuse suhtes reklaamiks antava riigiabi suuniste sätetele. |
| --- | --- |

(102)

Teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel eeskätt pärast 2002. aasta 1. jaanuari Viniportugali korraldatud Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamikampaaniate puhul avaldas komisjon kahtlusi nende kampaaniate vastavuse suhtes reklaamiks antava riigiabi suuniste sätetele.

| (103) | Kõnealuste suuniste punkti 4.1 kohaselt võib liikmesriik tarbijatele teiste liikmesriikide või piirkondade põllumajandustoodete või teise liikmesriigi tootekategooria tutvustamiseks korraldada otseselt või kaudselt reklaamikampaaniaid teiste liikmesriikide turgudel. Seejuures tuleb niisuguste kampaaniate raames edastada asjaomaste toodete kohta objektiivset teavet ja kampaaniad ei tohi hõlmata subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende päritolust. |
| --- | --- |

(103)

Kõnealuste suuniste punkti 4.1 kohaselt võib liikmesriik tarbijatele teiste liikmesriikide või piirkondade põllumajandustoodete või teise liikmesriigi tootekategooria tutvustamiseks korraldada otseselt või kaudselt reklaamikampaaniaid teiste liikmesriikide turgudel. Seejuures tuleb niisuguste kampaaniate raames edastada asjaomaste toodete kohta objektiivset teavet ja kampaaniad ei tohi hõlmata subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende päritolust.

| (104) | Menetluse alustamise hetkel ei olnud komisjonil piisavalt teavet, mille põhjal järeldada, et ehkki reklaamikampaaniates viidatakse veinide päritolule, käsitleb esitatav teave üksnes toodete objektiivseid omadusi ega esita subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende toodete päritolust. Seega kutsuti Portugali ametiasutusi üles esitama tõendeid selle kohta, et võimalik osutamine toodete päritolule vastas kõnealustele tingimustele. |
| --- | --- |

(104)

Menetluse alustamise hetkel ei olnud komisjonil piisavalt teavet, mille põhjal järeldada, et ehkki reklaamikampaaniates viidatakse veinide päritolule, käsitleb esitatav teave üksnes toodete objektiivseid omadusi ega esita subjektiivseid väiteid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende toodete päritolust. Seega kutsuti Portugali ametiasutusi üles esitama tõendeid selle kohta, et võimalik osutamine toodete päritolule vastas kõnealustele tingimustele.

| (105) | Komisjon võttis teadmiseks Portugali ametiasutuste teabe järgmiste asjaolude kohta: i) Viniportugali müügiedenduskampaaniate üldine iseloom (vt põhjendus 37); ii) Viniportugali poolt Portugalis ning teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides läbiviidud müügiedendus- ja reklaamitegevus ei hõlmanud konkreetseid tootmisharusid ega olnud suunatud teatavate ettevõtete või üksiktootjate toodete müügi edendamisele (vt põhjendus 37); iii) kampaaniad ei olnud suunatud teiste liikmesriikide veinitoodete halvustamisele ja nende eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid, seejuures olid need kampaaniad vastavuses kehtivate ühenduse õigusaktidega (st toidukaupade märgistamist, müügiks väljapanekut ja reklaamimist hõlmavate õigussätetega) (vt põhjendus 38); iv) kõnealuse tegevuse eesmärk oli tutvustada teiste liikmesriikide tarbijatele Portugali veine, soodustades seeläbi Portugali veinisektori majandustegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses (vt põhjendus 39); ja lõpuks v) Viniportugali poolt väljaspool Portugali korraldatud kampaaniate eesmärk oli tutvustada Portugali veinide põhiomadusi, kutsudes teiste liikmesriikide tarbijaid maitsma tooteid, mis ei ole neile harjumuspärased, ning kampaaniad ei hõlmanud subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende toodete päritolust (vt põhjendus 40). |
| --- | --- |

(105)

Komisjon võttis teadmiseks Portugali ametiasutuste teabe järgmiste asjaolude kohta: i) Viniportugali müügiedenduskampaaniate üldine iseloom (vt põhjendus 37); ii) Viniportugali poolt Portugalis ning teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides läbiviidud müügiedendus- ja reklaamitegevus ei hõlmanud konkreetseid tootmisharusid ega olnud suunatud teatavate ettevõtete või üksiktootjate toodete müügi edendamisele (vt põhjendus 37); iii) kampaaniad ei olnud suunatud teiste liikmesriikide veinitoodete halvustamisele ja nende eesmärk ei olnud veenda tarbijaid mitte ostma teiste liikmesriikide veinitooteid, seejuures olid need kampaaniad vastavuses kehtivate ühenduse õigusaktidega (st toidukaupade märgistamist, müügiks väljapanekut ja reklaamimist hõlmavate õigussätetega) (vt põhjendus 38); iv) kõnealuse tegevuse eesmärk oli tutvustada teiste liikmesriikide tarbijatele Portugali veine, soodustades seeläbi Portugali veinisektori majandustegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses (vt põhjendus 39); ja lõpuks v) Viniportugali poolt väljaspool Portugali korraldatud kampaaniate eesmärk oli tutvustada Portugali veinide põhiomadusi, kutsudes teiste liikmesriikide tarbijaid maitsma tooteid, mis ei ole neile harjumuspärased, ning kampaaniad ei hõlmanud subjektiivseid vihjeid toodete kvaliteedi kohta, mis on tingitud ainuüksi nende toodete päritolust (vt põhjendus 40).

| (106) | Portugali ametiasutuste edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, võib komisjon kinnitada, et menetluse alustamise hetkel väljendatud kahtlused teistes liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate objektiivsuse suhtes on hajunud. |
| --- | --- |

(106)

Portugali ametiasutuste edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, võib komisjon kinnitada, et menetluse alustamise hetkel väljendatud kahtlused teistes liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate objektiivsuse suhtes on hajunud.

| (107) | Toodud põhjenduse alusel leiab komisjon, et veinide üldiseks müügiedenduseks Portugalis antav abi ning Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevuseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel antav abi on kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suunistes sätestatud positiivsete ja negatiivsete kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(107)

Toodud põhjenduse alusel leiab komisjon, et veinide üldiseks müügiedenduseks Portugalis antav abi ning Portugali veinide müügiedendus- ja reklaamitegevuseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel antav abi on kooskõlas reklaamiks antava riigiabi suunistes sätestatud positiivsete ja negatiivsete kriteeriumidega.

4.   Abimeetmete rahastamine

| (108) | Kuna tegemist on maksutaolise lõivu abil rahastava riigiabiga, peab komisjon vaatlema nii rahastatavaid tegevusi kui ka abi rahastamismehhanismi ennast. Riigiabi rahastamise kokkusobimatuse korral ühisturuga oleks ka rahastatav abi ühisturuga kokkusobimatu, seda isegi juhul, kui abi andmine on kooskõlas kohaldatavate konkurentsieeskirjadega. |
| --- | --- |

(108)

Kuna tegemist on maksutaolise lõivu abil rahastava riigiabiga, peab komisjon vaatlema nii rahastatavaid tegevusi kui ka abi rahastamismehhanismi ennast. Riigiabi rahastamise kokkusobimatuse korral ühisturuga oleks ka rahastatav abi ühisturuga kokkusobimatu, seda isegi juhul, kui abi andmine on kooskõlas kohaldatavate konkurentsieeskirjadega.

| (109) | Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kuulu maksud Euroopa Liidu toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamise vahendi selliselt, et on selle meetme oluliseks osaks (23). Selleks et maksu või osa maksust saaks käsitada abimeetme olulise osana, peab asjaomase riikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti seos, (24) kus maksutulud on rangelt ette nähtud antava abi rahastamiseks. Kui selline seos on olemas, mõjutavad maksutulud otseselt antava abi suurust (25) ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta ühisturuga (26). |
| --- | --- |

(109)

Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kuulu maksud Euroopa Liidu toimimise lepingu riigiabi käsitlevate sätete kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui nad moodustavad abimeetme rahastamise vahendi selliselt, et on selle meetme oluliseks osaks (23). Selleks et maksu või osa maksust saaks käsitada abimeetme olulise osana, peab asjaomase riikliku õiguse alusel olema maksu ja antava abi vahel kindlasti seos, (24) kus maksutulud on rangelt ette nähtud antava abi rahastamiseks. Kui selline seos on olemas, mõjutavad maksutulud otseselt antava abi suurust (25) ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta ühisturuga (26).

| (110) | Seega tuleks uurida, kas veinimüügi edendamiseks võetav lõiv vastab eespool toodud tingimustele. |
| --- | --- |

(110)

Seega tuleks uurida, kas veinimüügi edendamiseks võetav lõiv vastab eespool toodud tingimustele.

4.1.   Veinimüügi edendamiseks võetav lõiv müügiedenduseks antava abi lahutamatu osana

| (111) | Esmalt tuleb uurida, kas lõivust saadav tulu on kindlasti seotud abimeetme rahastamisega. Sellega seoses tuleb märkida, et nii Decreto-Lei 137/95 kui ka selle tühistanud Decreto-Lei 119/97 sätestavad, et „Põllumajandusministeeriumi poolt igal aastal kindlaks määratud protsendimäär müügiedendulõivu tulust, mis ei või olla väiksem kui 25 %, eraldatakse veinide ja veinitoodete üldisteks müügiedendustoiminguteks” (Decreto-Lei 119/97 artikli 11 lõige 2). See tähendab, et osa lõivust saadavast tulust tuleb asjakohaste riiklike õigusaktide alusel suunata abi eesmärgiks olevate müügiedendusmeetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

(111)

Esmalt tuleb uurida, kas lõivust saadav tulu on kindlasti seotud abimeetme rahastamisega. Sellega seoses tuleb märkida, et nii Decreto-Lei 137/95 kui ka selle tühistanud Decreto-Lei 119/97 sätestavad, et „Põllumajandusministeeriumi poolt igal aastal kindlaks määratud protsendimäär müügiedendulõivu tulust, mis ei või olla väiksem kui 25 %, eraldatakse veinide ja veinitoodete üldisteks müügiedendustoiminguteks” (Decreto-Lei 119/97 artikli 11 lõige 2). See tähendab, et osa lõivust saadavast tulust tuleb asjakohaste riiklike õigusaktide alusel suunata abi eesmärgiks olevate müügiedendusmeetmete rahastamiseks.

| (112) | Lisaks on Decreto-Lei 119/97 artikli 1 lõikes 1, milles määratakse kindlaks lõivu kohaldamise raamistik, sätestatud, et „veinide ja veinitoodete suhtes [...] kohaldatakse lõivu, nn müügiedenduslõivu, millega hüvitatakse IVV poolt üldise müügiedendamise huvides ja veinisektori üldiseks korraldamiseks osutatud teenused”. Teiseks tuleb uurida, kas lõivust saadav tulu mõjutab otseselt antava abi suurust. Seejuures tuleb märkida, et müügiedenduslõiv on käesoleva uurimise objektiks oleva müügiedendus- ja reklaamitegevuseks antava abi rahastamise ainus allikas, nii et lõivust saadava tulu vähenemine peaks eeldatavasti kaasa tooma müügiedendusmeetme rahastamise ressursside vähenemise. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks on Decreto-Lei 119/97 artikli 1 lõikes 1, milles määratakse kindlaks lõivu kohaldamise raamistik, sätestatud, et „veinide ja veinitoodete suhtes [...] kohaldatakse lõivu, nn müügiedenduslõivu, millega hüvitatakse IVV poolt üldise müügiedendamise huvides ja veinisektori üldiseks korraldamiseks osutatud teenused”. Teiseks tuleb uurida, kas lõivust saadav tulu mõjutab otseselt antava abi suurust. Seejuures tuleb märkida, et müügiedenduslõiv on käesoleva uurimise objektiks oleva müügiedendus- ja reklaamitegevuseks antava abi rahastamise ainus allikas, nii et lõivust saadava tulu vähenemine peaks eeldatavasti kaasa tooma müügiedendusmeetme rahastamise ressursside vähenemise.

| (113) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et konkreetsel juhul on lõivust saadav tulu piisavalt seotud abimeetme rahastamisega ja lõivust saadava tulu suurus mõjutab otseselt antava abi suurust. Lõpuks saab Euroopa Kohtu kohtupraktikaga kooskõlas järeldada, et lõivu ja abi vahel on olemas seos asjakohaste riiklike õigusaktide alusel ning et veinimüügi edendamiseks võetav lõiv on vaadeldava abimeetme lahutamatu osa. Seetõttu peab komisjoni uurimistegevus hõlmama nii lõivu uurimist kui ka abimeetmete rahastamise uurimist. |
| --- | --- |

(113)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et konkreetsel juhul on lõivust saadav tulu piisavalt seotud abimeetme rahastamisega ja lõivust saadava tulu suurus mõjutab otseselt antava abi suurust. Lõpuks saab Euroopa Kohtu kohtupraktikaga kooskõlas järeldada, et lõivu ja abi vahel on olemas seos asjakohaste riiklike õigusaktide alusel ning et veinimüügi edendamiseks võetav lõiv on vaadeldava abimeetme lahutamatu osa. Seetõttu peab komisjoni uurimistegevus hõlmama nii lõivu uurimist kui ka abimeetmete rahastamise uurimist.

4.2.   Lõivu kohaldamine eksporditavate toodete suhtes

| (114) | Eespool põhjenduses 9 on märgitud, et lõivu kohaldatakse nii Portugalis tarbimiseks ettenähtud Portugali toodete kui ka ekspordiks ettenähtud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(114)

Eespool põhjenduses 9 on märgitud, et lõivu kohaldatakse nii Portugalis tarbimiseks ettenähtud Portugali toodete kui ka ekspordiks ettenähtud toodete suhtes.

| (115) | Siiski kinnitab komisjon ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 143), et riiklikule turule suunatavate toodete ja eksporditavate toodete vahel ei tundu väljaspool Portugali korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate raames esinevat ebavõrdset kohtlemist. |
| --- | --- |

(115)

Siiski kinnitab komisjon ametliku uurimismenetluse alustamise otsuses (punkt 143), et riiklikule turule suunatavate toodete ja eksporditavate toodete vahel ei tundu väljaspool Portugali korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate raames esinevat ebavõrdset kohtlemist.

| (116) | Küsimuses, millises ulatuses võivad eksporditavad tooted saada osa Portugalis rakendatavatest üldistest müügiedendusmeetmetest, on komisjonil Portugali ametiasutuste poolt uurimismenetluse toimumise ajal edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, võimalik järeldada, et kõnealune tootekategooria saab suures plaanis osa kõikidest lõivu kohaldamisest tulenevatest eelistest ning lisaks saavad need tooted olulisel määral kasu ka teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides korraldatud müügiedendustegevusest. |
| --- | --- |

(116)

Küsimuses, millises ulatuses võivad eksporditavad tooted saada osa Portugalis rakendatavatest üldistest müügiedendusmeetmetest, on komisjonil Portugali ametiasutuste poolt uurimismenetluse toimumise ajal edastatud teabe põhjal ja võttes arvesse, et puuduvad kolmandate isikute poolt pärast ametliku uurimismenetluse alustamist esitatud vastupidise sisuga märkused, võimalik järeldada, et kõnealune tootekategooria saab suures plaanis osa kõikidest lõivu kohaldamisest tulenevatest eelistest ning lisaks saavad need tooted olulisel määral kasu ka teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides korraldatud müügiedendustegevusest.

4.3.   Lõivu kohaldamine imporditavate toodete suhtes

| (117) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt (27) leiab komisjon üldjuhul, et abi rahastamisel kohustuslikust koormisest saadava tulu abil võib rahastamine omandada protektsionistliku toime, mis ulatub abi kui sellise omast kaugemale. Vaatlusaluse lõivu näol on tegemist kohustusliku koormisega. Sama kohtupraktika alusel leiab komisjon, et riiklikele tootjatele antavat abi võib rahastada sama toodet teistest liikmesriikidest importivatelt tootjatelt võetava maksutaolise lõivu abil vaid juhul, kui on tagatud, et need tootjad saavad riiklike tootjatega samaväärses ulatuses kasutada kõiki kõnealuse lõivu maksmisest tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(117)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt (27) leiab komisjon üldjuhul, et abi rahastamisel kohustuslikust koormisest saadava tulu abil võib rahastamine omandada protektsionistliku toime, mis ulatub abi kui sellise omast kaugemale. Vaatlusaluse lõivu näol on tegemist kohustusliku koormisega. Sama kohtupraktika alusel leiab komisjon, et riiklikele tootjatele antavat abi võib rahastada sama toodet teistest liikmesriikidest importivatelt tootjatelt võetava maksutaolise lõivu abil vaid juhul, kui on tagatud, et need tootjad saavad riiklike tootjatega samaväärses ulatuses kasutada kõiki kõnealuse lõivu maksmisest tulenevaid soodustusi.

| (118) | Ametliku uurimismenetluse alustamisel märkis komisjon, et kuivõrd lõivu kohaldati ka teistest liikmesriikidest pärineva toodangu suhtes, peavad Portugali ametiasutused tõendama, et riiklike toodete ja imporditud toodete vahel ei esine ebavõrdset kohtlemist ning et teistest liikmesriikidest pärinevad tooted, millelt on samuti lõiv kinni peetud, võivad samamoodi ja samas ulatuses saada kõiki lõivust tulenevaid soodustusi (28). |
| --- | --- |

(118)

Ametliku uurimismenetluse alustamisel märkis komisjon, et kuivõrd lõivu kohaldati ka teistest liikmesriikidest pärineva toodangu suhtes, peavad Portugali ametiasutused tõendama, et riiklike toodete ja imporditud toodete vahel ei esine ebavõrdset kohtlemist ning et teistest liikmesriikidest pärinevad tooted, millelt on samuti lõiv kinni peetud, võivad samamoodi ja samas ulatuses saada kõiki lõivust tulenevaid soodustusi (28).

| (119) | On välja selgitatud, et Viniportugali korraldatud veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastati ühe osaga veini müügiedenduslõivust saadud tulust. |
| --- | --- |

(119)

On välja selgitatud, et Viniportugali korraldatud veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid rahastati ühe osaga veini müügiedenduslõivust saadud tulust.

| (120) | Oma märkustes ja esitatud lisateabes kinnitavad Portugali ametiasutused, et imporditud toodetelt võetavast lõivust saadust tulust piisas vaevalt osa Viniportugali poolt Portugalis korraldatud veinimüügi üldise edendustegevuse kulude katmiseks. Ametiasutused kinnitavad, et teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid Portugali veinide ja veinitoodete müügi edendamiseks rahastati üksnes riiklike toodete pealt võetavast lõivust saadud tuludest. |
| --- | --- |

(120)

Oma märkustes ja esitatud lisateabes kinnitavad Portugali ametiasutused, et imporditud toodetelt võetavast lõivust saadust tulust piisas vaevalt osa Viniportugali poolt Portugalis korraldatud veinimüügi üldise edendustegevuse kulude katmiseks. Ametiasutused kinnitavad, et teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniaid Portugali veinide ja veinitoodete müügi edendamiseks rahastati üksnes riiklike toodete pealt võetavast lõivust saadud tuludest.

| (121) | Portugali ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et Portugalis korraldatud üldistest müügiedenduskampaaniatest said proportsionaalselt tulu imporditud tooted. Nagu on märgitud põhjendustes 16 ja 17, oli riikliku tasandi tutvustuskampaaniate põhieesmärk kallutada mõlemast soost noori tarbima mõõdukalt ja tervislikult õlle või muude alkohoolsete jookide alternatiivina käsitatavat veini. Portugali ametiasutused esitasid näidiseid kampaaniate reklaamimaterjalide ja lõivust saadud tulu abil rahastatud tutvustusprojektide kohta. Kuivõrd müügiedenduskampaaniate eesmärk oli edendada veinitarbimist üldises plaanis, said imporditud tooted kõnealustest meetmetest osa samas ulatuses. |
| --- | --- |

(121)

Portugali ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et Portugalis korraldatud üldistest müügiedenduskampaaniatest said proportsionaalselt tulu imporditud tooted. Nagu on märgitud põhjendustes 16 ja 17, oli riikliku tasandi tutvustuskampaaniate põhieesmärk kallutada mõlemast soost noori tarbima mõõdukalt ja tervislikult õlle või muude alkohoolsete jookide alternatiivina käsitatavat veini. Portugali ametiasutused esitasid näidiseid kampaaniate reklaamimaterjalide ja lõivust saadud tulu abil rahastatud tutvustusprojektide kohta. Kuivõrd müügiedenduskampaaniate eesmärk oli edendada veinitarbimist üldises plaanis, said imporditud tooted kõnealustest meetmetest osa samas ulatuses.

| (122) | Samas ei ole esitatud teave piisav tõendamaks, et imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu ei kasutatud teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate rahastamiseks, millest sai seevastu kasu üksnes Portugali vein. Eeskätt tuleb märkida, et Portugali ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal oli ajavahemikul 1998–2005 imporditud toodete pealt võetud lõivust saadud keskmine tulu 1 293 169 eurot, samal ajal kui Viniportugal eraldas igal aastal keskmiselt 525 698 eurot Portugalis korraldatud üldise müügiedendustegevuse jaoks (vt põhjendused 36 ja 38). |
| --- | --- |

(122)

Samas ei ole esitatud teave piisav tõendamaks, et imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu ei kasutatud teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud müügiedendus- ja reklaamikampaaniate rahastamiseks, millest sai seevastu kasu üksnes Portugali vein. Eeskätt tuleb märkida, et Portugali ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal oli ajavahemikul 1998–2005 imporditud toodete pealt võetud lõivust saadud keskmine tulu 1 293 169 eurot, samal ajal kui Viniportugal eraldas igal aastal keskmiselt 525 698 eurot Portugalis korraldatud üldise müügiedendustegevuse jaoks (vt põhjendused 36 ja 38).

| (123) | Liiatigi, isegi kui riiklikes õigusaktides on sätestatud nõue eraldada teatav protsendimäär, mis ei või olla väiksem kui 25 %, lõivust saadavast tulust veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse jaoks, puudub eraldi arvepidamine lõivust saadava tulu kahe osa kohta. Portugali ametiasutused olid suutelised esitama vaid hinnangulisi arvandmeid imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu suuruse kohta, mis suunati üldise müügiedendustegevuse korraldamisse. |
| --- | --- |

(123)

Liiatigi, isegi kui riiklikes õigusaktides on sätestatud nõue eraldada teatav protsendimäär, mis ei või olla väiksem kui 25 %, lõivust saadavast tulust veinide ja veinitoodete üldise müügiedendustegevuse jaoks, puudub eraldi arvepidamine lõivust saadava tulu kahe osa kohta. Portugali ametiasutused olid suutelised esitama vaid hinnangulisi arvandmeid imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu suuruse kohta, mis suunati üldise müügiedendustegevuse korraldamisse.

| (124) | Võttes arvesse põhjenduses 116 osutatud kohtupraktikat ning arvestades asjaolu, et lõivu abil rahastatavate meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses ning et diskrimineeriva iseloomuga lõiv on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 110, kuivõrd lõivu võeti ka teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest eksporditud toodetelt, kuid nende toodete puhul ei olnud tagatud kõik lõivust tulenevad eelised, on komisjon seisukohal, et teistest liikmesriikidest eksporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu näol, mida Viniportugal kasutas müügiedendustegevuse rahastamiseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel, on tegemist kaupade vaba liikumist käsitlevate eeskirjadega kokkusobimatu rahastamisega ning sellest tulenevalt on sel viisil rahastatud riigiabi aluslepinguga samaväärselt kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(124)

Võttes arvesse põhjenduses 116 osutatud kohtupraktikat ning arvestades asjaolu, et lõivu abil rahastatavate meetmete näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses ning et diskrimineeriva iseloomuga lõiv on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 110, kuivõrd lõivu võeti ka teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest eksporditud toodetelt, kuid nende toodete puhul ei olnud tagatud kõik lõivust tulenevad eelised, on komisjon seisukohal, et teistest liikmesriikidest eksporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu näol, mida Viniportugal kasutas müügiedendustegevuse rahastamiseks teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel, on tegemist kaupade vaba liikumist käsitlevate eeskirjadega kokkusobimatu rahastamisega ning sellest tulenevalt on sel viisil rahastatud riigiabi aluslepinguga samaväärselt kokkusobimatu.

| (125) | Komisjon võib Portugali ametiasutuste edastatud teabe ja tõendite põhjal kinnitada (vt käesoleva otsuse punkt 104), et teiste liikmesriikide tootjatel ja vahendajatel on olnud võimalik saada Portugalis korraldatud üldisest müügiedendusabist osa samas ulatuses Portugali tootjatega. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon võib Portugali ametiasutuste edastatud teabe ja tõendite põhjal kinnitada (vt käesoleva otsuse punkt 104), et teiste liikmesriikide tootjatel ja vahendajatel on olnud võimalik saada Portugalis korraldatud üldisest müügiedendusabist osa samas ulatuses Portugali tootjatega.

| (126) | Seevastu ei ole Portugali ametiasutused vaidlustanud väidet, et teiste liikmesriikide tootjatel ja vahendajatel ei ole olnud võimalik saada osa väljaspool Portugali korraldatud müügiedenduse ja reklaami abimeetmetest, mis on olnud suunatud üksnes Portugali veinide müügi edendamisele. |
| --- | --- |

(126)

Seevastu ei ole Portugali ametiasutused vaidlustanud väidet, et teiste liikmesriikide tootjatel ja vahendajatel ei ole olnud võimalik saada osa väljaspool Portugali korraldatud müügiedenduse ja reklaami abimeetmetest, mis on olnud suunatud üksnes Portugali veinide müügi edendamisele.

| (127) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt, kui teatavat samade kriteeriumide alusel nii riiklike kui ka imporditud toodete suhtes kohaldatavat maksu kasutatakse selliste tegevuste rahastamiseks, mida saavad spetsiaalselt kasutada vaid riiklikud maksustatavad tooted, võib sellest tuleneda, et samade kriteeriumide alusel võetav maks osutub siiski diskrimineerivaks maksustamiseks sedavõrd, kuivõrd riiklikel toodetel lasuvat maksukoormust kompenseerivad maksu abil rahastatavad eelised, samal ajal kui imporditud toodetelt võetava maksu näol on tegemist üksnes koormisega (29). |
| --- | --- |

(127)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt, kui teatavat samade kriteeriumide alusel nii riiklike kui ka imporditud toodete suhtes kohaldatavat maksu kasutatakse selliste tegevuste rahastamiseks, mida saavad spetsiaalselt kasutada vaid riiklikud maksustatavad tooted, võib sellest tuleneda, et samade kriteeriumide alusel võetav maks osutub siiski diskrimineerivaks maksustamiseks sedavõrd, kuivõrd riiklikel toodetel lasuvat maksukoormust kompenseerivad maksu abil rahastatavad eelised, samal ajal kui imporditud toodetelt võetava maksu näol on tegemist üksnes koormisega (29).

| (128) | Antud juhul ei ole võimalik välistada, et tegemist on imporditud toodete suhtes diskrimineeriva olukorraga. Portugali ametiasutuste esitatud teabest ilmneb hoopis, et imporditud toodete suhtes kohaldatakse lõivu samas ulatuses kui riiklike toodete suhtes, kuid imporditud tooted ei ole kasutanud rahastatud meetmete antavaid eeliseid samas ulatuses riiklike toodetega. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 122, oli Portugali ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal ajavahemikul 1998–2005 imporditud toodete pealt võetud lõivust saadud keskmine tulu 1 293 169 eurot, samal ajal kui Viniportugal eraldas igal aastal keskmiselt 525 698 eurot Portugalis korraldatud üldise müügiedendustegevuse jaoks. Puudub eraldi arvepidamine, mis võimaldaks tagada, et imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu kasutati üksnes Portugalis korraldatud müügiedendustegevuse rahastamiseks. Sellest tulenevalt on maksutaoline lõiv ja sellest saadav tulu vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 sätetega. |
| --- | --- |

(128)

Antud juhul ei ole võimalik välistada, et tegemist on imporditud toodete suhtes diskrimineeriva olukorraga. Portugali ametiasutuste esitatud teabest ilmneb hoopis, et imporditud toodete suhtes kohaldatakse lõivu samas ulatuses kui riiklike toodete suhtes, kuid imporditud tooted ei ole kasutanud rahastatud meetmete antavaid eeliseid samas ulatuses riiklike toodetega. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 122, oli Portugali ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal ajavahemikul 1998–2005 imporditud toodete pealt võetud lõivust saadud keskmine tulu 1 293 169 eurot, samal ajal kui Viniportugal eraldas igal aastal keskmiselt 525 698 eurot Portugalis korraldatud üldise müügiedendustegevuse jaoks. Puudub eraldi arvepidamine, mis võimaldaks tagada, et imporditud toodetelt võetud lõivust saadud tulu kasutati üksnes Portugalis korraldatud müügiedendustegevuse rahastamiseks. Sellest tulenevalt on maksutaoline lõiv ja sellest saadav tulu vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 sätetega.

| (129) | Komisjonil ei ole pärast ametliku uurimismenetluse alustamist talle edastatud teabe põhjal võimalik järeldada, et teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud Portugali veinide ja veinitoodete müügi edendamisele antavat abi ei rahastatud kas või osaliselt imporditud toodete pealt võetavast müügiedenduslõivust saadud tulu abil. Seejuures ei ole komisjoni ülesandeks omal algatusel otsustada, milliseid andmeid oleks ametiasutused talle täiendavalt võinud esitada, vaid ta peab püüdma leida kõikvõimalikke vajalikke vaatenurki ning võtma aluseks teabe, mis on otsuse tegemise hetkel tema käsutuses (30). Seega komisjon leiab ja teeb vastava järelduse, et kõnealuste abimeetmete rahastamine on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(129)

Komisjonil ei ole pärast ametliku uurimismenetluse alustamist talle edastatud teabe põhjal võimalik järeldada, et teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide turgudel korraldatud Portugali veinide ja veinitoodete müügi edendamisele antavat abi ei rahastatud kas või osaliselt imporditud toodete pealt võetavast müügiedenduslõivust saadud tulu abil. Seejuures ei ole komisjoni ülesandeks omal algatusel otsustada, milliseid andmeid oleks ametiasutused talle täiendavalt võinud esitada, vaid ta peab püüdma leida kõikvõimalikke vajalikke vaatenurki ning võtma aluseks teabe, mis on otsuse tegemise hetkel tema käsutuses (30). Seega komisjon leiab ja teeb vastava järelduse, et kõnealuste abimeetmete rahastamine on siseturuga kokkusobimatu.

| (130) | Kokkuvõtteks, kuivõrd riigiabi rahastamist käsitatakse kohaldatavates aluslepingutes sätestatud eeskirjadega vastuolus olevana, peab komisjon ka sel viisil rahastatavat abi pidama kokkusobimatuks seni, kuni kestab selle ebaseaduslik rahastamine, sest riigiabi rahastamise õiguspärasus on kõnealuse riigiabi õiguspäraseks kuulutamise vältimatu eeltingimus (31). |
| --- | --- |

(130)

Kokkuvõtteks, kuivõrd riigiabi rahastamist käsitatakse kohaldatavates aluslepingutes sätestatud eeskirjadega vastuolus olevana, peab komisjon ka sel viisil rahastatavat abi pidama kokkusobimatuks seni, kuni kestab selle ebaseaduslik rahastamine, sest riigiabi rahastamise õiguspärasus on kõnealuse riigiabi õiguspäraseks kuulutamise vältimatu eeltingimus (31).

V.   KOKKUVÕTE

| (131) | Komisjon väljendab kahetsust, et Portugal on kõnealuse abi kehtestanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon väljendab kahetsust, et Portugal on kõnealuse abi kehtestanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes.

| (132) | Komisjon on jõudnud järgmistele järeldustele.






  — | Portugal on riiklike ja teistest liikmesriikidest imporditud toodete pealt võetava lõivu abil rakendanud veini müügiedenduskampaaniate puhul ebaseaduslikku rahastamist, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätetega. |
| --- | --- | --- |

(132)

Komisjon on jõudnud järgmistele järeldustele.

—

Portugal on riiklike ja teistest liikmesriikidest imporditud toodete pealt võetava lõivu abil rakendanud veini müügiedenduskampaaniate puhul ebaseaduslikku rahastamist, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätetega.

| — | Maksutaolise lõivu tulude abil ühe konkreetse koolitustegevuse rahastamise näol ei ole tegemist abimeetmega. |
| --- | --- |

—

Maksutaolise lõivu tulude abil ühe konkreetse koolitustegevuse rahastamise näol ei ole tegemist abimeetmega.

| — | Viniportugali poolt Portugalis korraldatud üldisele veinide müügiedendus- ja reklaamitegevusele antud abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

—

Viniportugali poolt Portugalis korraldatud üldisele veinide müügiedendus- ja reklaamitegevusele antud abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks.

| — | Teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides korraldatud Portugali veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamitegevusele antud abi puhul, mida rahastati ka teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetud müügiedenduslõivu abil, on järgitud abisaajate suhtes kohaldatavaid ühenduse õigusakte. Samas tuvastas komisjon abimeetmete rahastamise puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 rikkumise. Seetõttu ei saa komisjon kuulutada kõnealust abi rahastamise korraldust siseturuga kokkusobivaks, kuivõrd selle puhul esineb imporditud ja riiklike toodete ebavõrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

—

Teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides korraldatud Portugali veinide ja veinitoodete müügiedendus- ja reklaamitegevusele antud abi puhul, mida rahastati ka teistest liikmesriikidest pärit toodetelt võetud müügiedenduslõivu abil, on järgitud abisaajate suhtes kohaldatavaid ühenduse õigusakte. Samas tuvastas komisjon abimeetmete rahastamise puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 rikkumise. Seetõttu ei saa komisjon kuulutada kõnealust abi rahastamise korraldust siseturuga kokkusobivaks, kuivõrd selle puhul esineb imporditud ja riiklike toodete ebavõrdne kohtlemine.

| (133) | Otsus piirdub maksutaolise lõivu käsitlemisega alates selle kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006, mil jõustusid ühenduse uued suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, sõltumata sellest, millise seisukoha komisjon võtab müügiedenduslõivu kohaldamise suhtes pärast nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(133)

Otsus piirdub maksutaolise lõivu käsitlemisega alates selle kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006, mil jõustusid ühenduse uued suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013, sõltumata sellest, millise seisukoha komisjon võtab müügiedenduslõivu kohaldamise suhtes pärast nimetatud kuupäeva.

| (134) | Komisjon peab kohaseks võtta antud juhul vastu tingimuslik otsus, kasutades määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikega 4 talle jäetud võimalust, mille kohaselt komisjon võib positiivsele otsusele lisada tingimused, mille täitmisel võib abi käsitada ühisturuga kokkusobivana, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon peab kohaseks võtta antud juhul vastu tingimuslik otsus, kasutades määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikega 4 talle jäetud võimalust, mille kohaselt komisjon võib positiivsele otsusele lisada tingimused, mille täitmisel võib abi käsitada ühisturuga kokkusobivana, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist.

| (135) | Selleks et peatada artikli 110 rikkumine ja välistada sel viisil tagasiulatuvalt diskrimineeriv olukord, peab Portugal komisjoni poolt kindlaksmääratud tingimustel ja tähtaegade jooksul tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistest liikmesriikidest pärit toodetelt. Kõnealuse rikkumise peatamine muudab asjaomase abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107 kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(135)

Selleks et peatada artikli 110 rikkumine ja välistada sel viisil tagasiulatuvalt diskrimineeriv olukord, peab Portugal komisjoni poolt kindlaksmääratud tingimustel ja tähtaegade jooksul tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistest liikmesriikidest pärit toodetelt. Kõnealuse rikkumise peatamine muudab asjaomase abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 107 kokkusobivaks.

| (136) | Komisjon määrab kindlaks tingimused, mille alusel kõnealune tagasimaksmine peab toimuma. Portugal peab maksukohustuslastele tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistest liikmesriikidest pärit toodetelt ajavahemikul alates lõivu kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006. aastal, täites täieulatuslikult järgmisi tingimusi:






  — | kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti müügiedenduslõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest nõuda üksnes riiklike toodete müügiedendusele suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist; |
| --- | --- | --- |

(136)

Komisjon määrab kindlaks tingimused, mille alusel kõnealune tagasimaksmine peab toimuma. Portugal peab maksukohustuslastele tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistest liikmesriikidest pärit toodetelt ajavahemikul alates lõivu kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006. aastal, täites täieulatuslikult järgmisi tingimusi:

—

kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti müügiedenduslõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest nõuda üksnes riiklike toodete müügiedendusele suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist;

| — | Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal võrdlusperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatud eeliste rahalist suhet; |
| --- | --- |

—

Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal võrdlusperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatud eeliste rahalist suhet;

| — | tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest; |
| --- | --- |

—

tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest;

| — | tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu kasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani; intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (32); |
| --- | --- |

—

tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu kasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani; intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (32);

| — | Portugali ametiasutused arvestavad kõiki maksukohustuslaste esitatud mõistlikke tõendusmaterjale, mis tõendavad teistest liikmesriikidest pärit toodetelt makstud lõivuosa suurust; |
| --- | --- |

—

Portugali ametiasutused arvestavad kõiki maksukohustuslaste esitatud mõistlikke tõendusmaterjale, mis tõendavad teistest liikmesriikidest pärit toodetelt makstud lõivuosa suurust;

| — | tagasimakseõigust ei või seada sõltuvusse teistest tingimustest, eelkõige sellest, et lõivu ei ole edasi suunatud; |
| --- | --- |

—

tagasimakseõigust ei või seada sõltuvusse teistest tingimustest, eelkõige sellest, et lõivu ei ole edasi suunatud;

| — | juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel lõivu tasunud, loobuvad Portugali ametiasutused ametlikult lõivu sissenõudmisest, sealhulgas võimalikest intressidest hilinenud makse korral; |
| --- | --- |

—

juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel lõivu tasunud, loobuvad Portugali ametiasutused ametlikult lõivu sissenõudmisest, sealhulgas võimalikest intressidest hilinenud makse korral;

| — | kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist; |
| --- | --- |

—

kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist;

| — | kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal võttis veini müügiedenduslõivu, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa lõivust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärit toodete pealt; |
| --- | --- |

—

kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal võttis veini müügiedenduslõivu, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa lõivust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärit toodete pealt;

| — | Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele, |
| --- | --- |

—

Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maksutaolise lõivu tulude abil ühe konkreetse koolitustegevuse rahastamise näol 367,12 euro ulatuses ei ole tegemist abimeetmega.

Artikkel 2

Portugali poolt 14. juuni 1995. aasta dekreetseaduse 137/95 alusel kehtestatud maksutaolise lõivu abil saadud vahenditest Portugali territooriumil korraldatud üldisele veinide ja veinitoodete müügiedendustegevusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes ebaseaduslikult antava abi näol on tegemist riigiabiga, mis on kokkusobiv siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c toodud tähenduses ajavahemikul alates kõnealuse abi jõustumisest kuni 31. detsembrini 2006.

Artikkel 3

1.   Portugali poolt 14. juuni 1995. aasta dekreetseaduse 137/95 alusel kehtestatud maksutaolise lõivu abil saadud vahenditest teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide territooriumil korraldatud Portugalist pärit veinide ja veinitoodete müügiedendustegevusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes ebaseaduslikult antava abi näol on, ilma et see piiraks käesoleva otsuse artikli 2 kohaldamist, tegemist riigiabiga, mis on kokkusobiv siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c toodud tähenduses ajavahemikul alates kõnealuse abi jõustumisest kuni 31. detsembrini 2006, eeldusel et Portugal täidab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tingimused.

2.   Portugal peab maksukohustuslastele tagasi maksma selle osa lõivust, mis võeti teistest liikmesriikidest pärit toodetelt ajavahemikul alates lõivu kehtestamisest kuni 31. detsembrini 2006. aastal, täites täieulatuslikult järgmisi tingimusi:

| — | kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti müügiedenduslõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest nõuda üksnes riiklike toodete müügiedendusele suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist; |
| --- | --- |

—

kui maksukohustuslased on suutelised tõendama, et nende imporditud toodetelt võeti müügiedenduslõivu, võivad selle lõivu tasunud maksukohustuslased riiklikes õigusaktides sätestatud ajavahemiku, kuid mitte vähem kui kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest nõuda üksnes riiklike toodete müügiedendusele suunatud teenuste rahastamiseks määratud lõivust saadud tulust proportsionaalse osa tagasimaksmist;

| — | Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal võrdlusperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eeliste rahalist suhet; |
| --- | --- |

—

Portugal määrab kindlaks imporditud toodete suhtes rakendatud võimaliku diskrimineerimise ulatuse. Selleks kontrollib Portugal võrdlusperioodi jooksul asjaomase lõivu abil üleriigiliselt saadud riiklike vahendite suuruse ja kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate eeliste rahalist suhet;

| — | tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest; |
| --- | --- |

—

tagasimaksmine peab toimuma mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates tagasimaksmistaotluse esitamisest;

| — | tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu kasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani; intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (33); |
| --- | --- |

—

tagastatavad summad tuleb aktualiseerida, arvestades nende pealt intresse alates lõivu kasseerimise hetkest kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani; intresside arvestamise aluseks on komisjoni poolt viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi abil kinnitatud viitemäär (33);

| — | Portugali ametiasutused arvestavad kõiki maksukohustuslaste esitatud mõistlikke tõendusmaterjale, mis tõendavad teistest liikmesriikidest pärit toodetelt makstud lõivuosa suurust; |
| --- | --- |

—

Portugali ametiasutused arvestavad kõiki maksukohustuslaste esitatud mõistlikke tõendusmaterjale, mis tõendavad teistest liikmesriikidest pärit toodetelt makstud lõivuosa suurust;

| — | tagasimakseõigust ei või seada sõltuvusse teistest tingimustest, eelkõige sellest, et lõivu ei ole edasi suunatud; |
| --- | --- |

—

tagasimakseõigust ei või seada sõltuvusse teistest tingimustest, eelkõige sellest, et lõivu ei ole edasi suunatud;

| — | juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel lõivu tasunud, loobuvad Portugali ametiasutused ametlikult lõivu sissenõudmisest, sealhulgas võimalikest intressidest hilinenud makse korral; |
| --- | --- |

—

juhul, kui maksukohustuslane ei ole veel lõivu tasunud, loobuvad Portugali ametiasutused ametlikult lõivu sissenõudmisest, sealhulgas võimalikest intressidest hilinenud makse korral;

| — | kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist; |
| --- | --- |

—

kui komisjon seda nõuab, edastavad Portugali ametiasutused komisjonile täieliku aruande, mis tõendab tagasimakse meetme nõuetekohast täideviimist;

| — | kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal võttis veini müügiedenduslõivu, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa lõivust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärit toodete pealt; |
| --- | --- |

—

kui mõni teine liikmesriik on maksustanud samad tooted, mille pealt Portugal võttis veini müügiedenduslõivu, kohustuvad Portugali ametiasutused maksma maksukohustuslasele tagasi selle osa lõivust, mis võeti kõnealusest liikmesriigist pärit toodete pealt;

| — | Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele. |
| --- | --- |

—

Portugal kohustub teatama käesolevast otsusest kõikidele potentsiaalsetele kõnealuse lõivu maksukohustuslastele.

Artikkel 4

Portugal teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest selle otsusega vastavuse saavutamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 20. juuli 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 asendati EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. Kõnealuse kahe artikli sisu ei ole muutunud. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 92, 16.4.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  26. aprilli 1997. aasta dekreetseadus nr 99/97 (DR nr 97 I-A, 26. aprill 1997).

5

(6)  Vt „Veinisektorit reguleerivate ühenduse sätete täitmise eest vastutavate riigiasutuste loetelu” (EÜT C 46, 19.2.1999, lk 169).

6

(7)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.

7

(8)  Protsendimäär oli 1997. aastal 25 %, 1998. aasta esimesel poolaastal 25 % ja teisel poolaastal 30 %, 1999. aasta esimesel poolaastal 35 % ja teisel poolaastal 40 %, 2000. aastal 45 %, 2001. aastal 45 %, 2002. aastal 25 %, 2003. aastal 27,5 %, 2004. aastal 30 %, 2005. aastal 30 %.

8

(9)  Lõiv kehtestati 14. juuni 1995. aasta dekreetseadusega 137/95 (DR nr 136 I-A, 14. juuni 1995), mida muudeti 15. mai 1997. aasta seadusega 119/97 (DR nr I-A, 15. mai 1997).

9

(10)  2002. aastaks on 15. detsembri 2001. aasta teatises nr 1428/2001 kehtestatud järgmised lõivusummad: toodete puhul, mille pakendi maht on väiksem või võrdne 60 liitriga – alates 0,0034 eurost ühiku kohta, kui maht on väiksem või võrdne 0,25 liitriga, kuni 0,0135 euroni liitri kohta, kui maht on suurem või võrdne 2 liitriga; jaemüüjale või tarbijale müügi korral, eksportimisel või tootja otsemüügi korral, kui tooted on pakendatud erinevalt, on lõivusumma alates 0,0034 eurost ühiku kohta, kui maht on väiksem või võrdne 0,25 liitriga, kuni 0,0135 euroni liitri kohta, kui maht on suurem või võrdne 1 liitriga.

10

(11)  EÜT C 252, 12.9.2001, lk 5.

11

(12)  Kuivõrd Decreto-Lei nr 119/97 põhjal kehtestatud abikorraldus jõustus alles 1997. aasta teisel poolaastal, jõudis Viniportugal müügiedendus- ja reklaamitegevust alustada alles 1998. aastal. Seetõttu on käesoleva otsuse mõju puhul võetud arvesse IVV tulusid alles alates 1998. aastast.

12

(13)  Näiteks kui 2002. aastal suunati 25 % lõivust saadud tulust müügiedendustegevusele ja keskmiselt vaid 15 % kõnealustest tuludest pärines teistest liikmesriikidest pärit toodete pealt võetud lõivust, moodustas nende toodete osakaal müügiedendus- ja reklaamitegevuse rahastamises 2002. aastal vaid 3,75 % lõivust saadud kogutulust.

13

(14)  Kuivõrd Decreto-Lei nr 119/97 põhjal kehtestatud abikorraldus jõustus alles 1997. aasta teisel poolaastal, alustas Viniportugal müügiedendus- ja reklaamitegevust tegelikult alles 1998. aastal.

14

(15)  Määrus kuulutati kehtetuks nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).

15

(16)  Vt Euroopa Kohtu 13. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C-379/98, punkt 58, ja 20. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-126/01, punkt 23.

16

(17)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsus kohtusasjas C-345/02: Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV ja Rinck Opticiens BV vs. Hoofdbedrijfschap Ambachtende, EKL lk I-07139.

17

(18)  Vt Euroopa Kohtu 1. detsembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-200/97: Ecotrade, EKL lk I-7907, punkt 34, ja 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon, EKL lk I-3671, punkt 23.

18

vs.

(19)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris, EKL lk 2671, punkt 11.

19

(20)  Allikas: Eurostat. 2000. aasta kohta andmed puuduvad.

20

(21)  EÜT C 302, 12.11.1987.

21

(22)  Vt uurimismenetluse alustamise otsuse punktid 108 ja 114.

22

(23)  Euroopa Kohtu 13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C 174/02: Streekgewest, EKL lk I 85, punkt 25.

23

(24)  Eespool nimetatud 13. jaanuari 2005. aasta Streekgewesti kohtuotsus, punkt 25, ja Euroopa Kohtu 27. oktoobri 2005. aasta otsus Nazairdis SASi liidetud kohtuasjades C-266/04 kuni C-270/04, C-276/04 ja C-321/04 kuni C-325/04, EKL lk I-9481, punktid 46–49.

24

(25)  Euroopa Kohtu 15. juuni 2006. aasta otsus Air Liquide’i liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C 41/05, EKL lk I-5293, punkt 46, ja eespool nimetatud 13. jaanuari 2005. aasta Streekgewesti kohtuotsus, punkt 28.

25

(26)  Euroopa Kohtu 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas 47/69: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL lk 487, punktid 17, 20 ja 21.

26

vs.

(27)  Euroopa Kohtu 25. juuni 1970. aasta otsus kohtuasjas 47/69: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1970, lk 487.

27

vs.

(28)  Vt ametliku uurimismenetluse alustamise otsus K(2004) 4522, 1. detsember 2004, punkt 135.

28

(29)  Euroopa Kohtu 23. aprilli 2002. aasta otsus kohtuasjas C-234/99: Nygard, EKL lk I-3657, punkt 22; 17. septembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C-28/96: Fricarnes SA, EKL lk I-4939, punkt 23; 21. mai 1980. aasta otsus kohtuasjas 73/79: komisjon vs. Itaalia, EKL lk 1533, punkt 15, ja 11. märtsi 1992. aasta otsus Compagnie commerciale de l’Ouest e.a. liidetud kohtuasjades C-78/90 kuni C-83/90, EKL lk I-1847, punkt 26.

29

vs.

(30)  Esimese Astme Kohtu 9. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-369/06: Holland Malt vs. komisjon (seni EKLis avaldamata, punkt 195 ja järgnevad).

30

(31)  Euroopa Kohtu 21. oktoobri 2003. aasta otsus van Calsteri liidetud kohtuasjades C-261/01 ja C-262/02, EKL lk I-12249, paragrahv 48, ja 21. mai 1980. aasta otsus kohtuasjas 73/70: komisjon vs. Itaalia, EKL lk 1533, punkt 11.

31

vs.

(32)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

32

(33)  Vt joonealune märkus 32.

33

---

| 8.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 5/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 5/27

---

KOMISJONI OTSUS,

7. jaanuar 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa seoses selliste laborite nimekirjaga, millel on lubatud käidelda elusat suu- ja sõrataudiviirust

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9592 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/7/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, (1) eriti selle artikli 67 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/85/EÜ on kehtestatud suu- ja sõrataudi puhkemisel rakendatavad minimaalsed tõrjemeetmed ning teatavad ennetusmeetmed tagamaks pädevate asutuste ja põllumajandustootjate paremat ettevalmistust ja suuremat teadlikkust sellest haigusest. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/85/EÜ on kehtestatud suu- ja sõrataudi puhkemisel rakendatavad minimaalsed tõrjemeetmed ning teatavad ennetusmeetmed tagamaks pädevate asutuste ja põllumajandustootjate paremat ettevalmistust ja suuremat teadlikkust sellest haigusest.

| (2) | Ennetusmeetmete hulgas on sätestatud liikmesriikide jaoks kohustus tagada, et elusa suu- ja sõrataudiviiruse käitlemine teadustegevuse ja diagnostika eesmärgil toimuks üksnes vastavat luba omavates riiklikes laborites, mis on loetletud direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Ennetusmeetmete hulgas on sätestatud liikmesriikide jaoks kohustus tagada, et elusa suu- ja sõrataudiviiruse käitlemine teadustegevuse ja diagnostika eesmärgil toimuks üksnes vastavat luba omavates riiklikes laborites, mis on loetletud direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas.

| (3) | Prantsusmaa teavitas ametlikult komisjoni, et Prantsusmaal paikneva, direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas loetletud riikliku labori nimetus on muutunud. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa teavitas ametlikult komisjoni, et Prantsusmaal paikneva, direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas loetletud riikliku labori nimetus on muutunud.

| (4) | Õiguskindluse huvides on oluline direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas esitatud laborite nimekirja ajakohastada. Seega on vaja asendada direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas esitatud laborite nimekirjas kanne Prantsusmaa kohta. |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse huvides on oluline direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas esitatud laborite nimekirja ajakohastada. Seega on vaja asendada direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas esitatud laborite nimekirjas kanne Prantsusmaa kohta.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/85/EÜ XI lisa A osas asendatakse Prantsusmaad käsitlev kanne järgmisega:

| „FR | Prantsusmaa | Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort | Prantsusmaa” |
| --- | --- | --- | --- |

„FR

Prantsusmaa

Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort

Prantsusmaa”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.

1

---