# Úřední věstník L 43/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.043.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 43 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5417. února 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.043.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 43

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5417. února 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 137/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 138/2011 ze dne 16. února 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 9 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 139/2011 ze dne 16. února 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 26 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 140/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót | 28 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 141/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 | 29 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady 2011/106/SZBP ze dne 15. února 2011 o úpravě a prodloužení doby použitelnosti opatření stanovených v rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES | 31 |
| | | 2011/107/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2011, kterým se mění rozhodnutí 2007/756/ES, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel
  (oznámeno pod číslem K(2011) 665)

   (
  1
  ) | 33 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 137/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 138/2011 ze dne 16. února 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

9

Nařízení Komise (EU) č. 139/2011 ze dne 16. února 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

26

Nařízení Komise (EU) č. 140/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

28

Nařízení Komise (EU) č. 141/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

29

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady 2011/106/SZBP ze dne 15. února 2011 o úpravě a prodloužení doby použitelnosti opatření stanovených v rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES

31

2011/107/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. února 2011, kterým se mění rozhodnutí 2007/756/ES, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel
  (oznámeno pod číslem K(2011) 665)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 665)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011

ze dne 16. února 2011,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“. |
| --- | --- |

(1)

Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.

| (2) | Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“. |
| --- | --- |

(2)

Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.

| (3) | Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv. |
| --- | --- |

(3)

Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.

| (4) | Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů). |
| --- | --- |

(4)

Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).

| (5) | Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.

| (6) | Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I. |
| --- | --- |

(6)

Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.

| (7) | Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit. |
| --- | --- |

(7)

Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.

| (8) | Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni. |
| --- | --- |

(8)

Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.

| (9) | V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.

| (10) | Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno, |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny

1.   Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

2.   Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 2

Přechodná ustanovení

Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA I

Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění takto:

| 1) | V části D se vkládají tyto položky 2.1 a 2.2:










  „2.1 | Mravenčan vápenatý | Chemicky získaný výrobek obsahující jako hlavní složku mravenčan vápenatý | 33,6 % CaO
  Vápník vyjádřený jako vodorozpustný CaO
  56 % mravenčan | | Oxid vápenatý
  Mravenčan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | Kapalný mravenčan vápenatý | Výrobek získaný rozpuštěním mravenčanu vápenatého ve vodě | 21 % CaO
  Vápník vyjádřený jako vodorozpustný CaO
  35 % mravenčan | | Oxid vápenatý
  Mravenčan“ |

1)

V části D se vkládají tyto položky 2.1 a 2.2:

„2.1

Mravenčan vápenatý

Chemicky získaný výrobek obsahující jako hlavní složku mravenčan vápenatý

33,6 % CaO

Vápník vyjádřený jako vodorozpustný CaO

56 % mravenčan

Oxid vápenatý

Mravenčan

2.2

Kapalný mravenčan vápenatý

Výrobek získaný rozpuštěním mravenčanu vápenatého ve vodě

21 % CaO

Vápník vyjádřený jako vodorozpustný CaO

35 % mravenčan

Oxid vápenatý

Mravenčan“

| 2) | Oddíl E.1 se mění takto:






  a) | V části E.1.2 se položky 2b a 2c nahrazují tímto:










  „2b | Chelát kobaltu | Vodorozpustný výrobek obsahující kobalt chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | 5 % vodorozpustného kobaltu a alespoň 80 % vodorozpustného kobaltu je v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly) | Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou | Vodorozpustný kobalt (Co)
  Volitelně: Celkově kobalt (Co) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly
  Kobalt (Co) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2c | Kobaltové roztokové hnojivo | Vodný roztok typů 2a a/nebo typů 2b | 2 % vodorozpustného kobaltu | Označení musí obsahovat:






  1) | název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů) |

2)

Oddíl E.1 se mění takto:

a)

V části E.1.2 se položky 2b a 2c nahrazují tímto:

„2b

Chelát kobaltu

Vodorozpustný výrobek obsahující kobalt chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

5 % vodorozpustného kobaltu a alespoň 80 % vodorozpustného kobaltu je v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly)

Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný kobalt (Co)

Volitelně: Celkově kobalt (Co) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Kobalt (Co) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

2c

Kobaltové roztokové hnojivo

Vodný roztok typů 2a a/nebo typů 2b

2 % vodorozpustného kobaltu

Označení musí obsahovat:

1)

název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů)

| 2) | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu, pokud je přítomno, a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2)

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu, pokud je přítomno, a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný kobalt (Co)

Volitelně: Celkově kobalt (Co) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Kobalt (Co) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného kobaltu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| b) | V části E.1.3 se položky 3d a 3f nahrazují tímto:










  „3d | Chelát mědi | Vodorozpustný výrobek obsahující měď chemicky sloučenou s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | 5 % vodorozpustné mědi a alespoň 80 % vodorozpustné mědi je v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou | Vodorozpustná měď (Cu)
  Volitelně: Celkově měď (Cu) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly
  Měď (Cu) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3f | Roztokové hnojivo na bázi mědi | Vodný roztok typů 3a a/nebo typů 3d | 2 % vodorozpustné mědi | Označení musí obsahovat:






  1) | název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů) |

b)

V části E.1.3 se položky 3d a 3f nahrazují tímto:

„3d

Chelát mědi

Vodorozpustný výrobek obsahující měď chemicky sloučenou s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

5 % vodorozpustné mědi a alespoň 80 % vodorozpustné mědi je v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustná měď (Cu)

Volitelně: Celkově měď (Cu) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Měď (Cu) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

3f

Roztokové hnojivo na bázi mědi

Vodný roztok typů 3a a/nebo typů 3d

2 % vodorozpustné mědi

Označení musí obsahovat:

1)

název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů)

| 2) | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2)

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustná měď (Cu)

Volitelně: Celkově měď (Cu) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Měď (Cu) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustné mědi a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| c) | V části E.1.4 se položky 4b a 4c nahrazují tímto:










  „4b | Chelát železa | Vodorozpustný výrobek obsahující železo chemicky sloučené s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | 5 % vodorozpustného železa, u něhož chelátová frakce představuje nejméně 80 % a nejméně 50 % vodorozpustného železa je v chelátu s povoleným(i) chelátotvorným(i) činidlem (činidly) | Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou | Vodorozpustné železo (Fe)
  Volitelně: Celkově železo (Fe) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly
  Železo (Fe) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4c | Železo – roztokové hnojivo | Vodný roztok typů 4a a/nebo typů 4b | 2 % vodorozpustného železa | Označení musí obsahovat:






  1) | název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů) |

c)

V části E.1.4 se položky 4b a 4c nahrazují tímto:

„4b

Chelát železa

Vodorozpustný výrobek obsahující železo chemicky sloučené s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

5 % vodorozpustného železa, u něhož chelátová frakce představuje nejméně 80 % a nejméně 50 % vodorozpustného železa je v chelátu s povoleným(i) chelátotvorným(i) činidlem (činidly)

Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustné železo (Fe)

Volitelně: Celkově železo (Fe) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Železo (Fe) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

4c

Železo – roztokové hnojivo

Vodný roztok typů 4a a/nebo typů 4b

2 % vodorozpustného železa

Označení musí obsahovat:

1)

název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů)

| 2) | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2)

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustné železo (Fe)

Volitelně: Celkově železo (Fe) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Železo (Fe) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného železa a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| d) | V části E.1.5 se položky 5b a 5e nahrazují tímto:










  „5b | Chelát manganu | Vodorozpustný výrobek obsahující mangan chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | 5 % vodorozpustného kobaltu a alespoň 80 % vodorozpustného manganu je v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly) | Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou | Vodorozpustný mangan (Mn)
  Volitelně: Celkově mangan (Mn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly
  Mangan (Mn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5e | Manganové roztokové hnojivo | Vodný roztok typů 5a a/nebo typů 5b | 2 % vodorozpustného manganu | Označení musí obsahovat:






  1) | název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů) |

d)

V části E.1.5 se položky 5b a 5e nahrazují tímto:

„5b

Chelát manganu

Vodorozpustný výrobek obsahující mangan chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

5 % vodorozpustného kobaltu a alespoň 80 % vodorozpustného manganu je v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly)

Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný mangan (Mn)

Volitelně: Celkově mangan (Mn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Mangan (Mn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

5e

Manganové roztokové hnojivo

Vodný roztok typů 5a a/nebo typů 5b

2 % vodorozpustného manganu

Označení musí obsahovat:

1)

název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů)

| 2) | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2)

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný mangan (Mn)

Volitelně: Celkově mangan (Mn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Mangan (Mn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného manganu a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| e) | V části E.1.7 se položky 7b a 7e nahrazují tímto:










  „7b | Chelát zinku | Vodorozpustný výrobek obsahující zinek chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly) | 5 % vodorozpustného zinku a alespoň 80 % vodorozpustného zinku v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly) | Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou | Vodorozpustný zinek (Zn)
  Volitelně: Celkově zinek (Zn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly
  Zinek (Zn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7e | Zinkové roztokové hnojivo | Vodný roztok typů 7a a/nebo typů 7b | 2 % vodorozpustného zinku | Označení musí obsahovat:






  1) | název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů) |

e)

V části E.1.7 se položky 7b a 7e nahrazují tímto:

„7b

Chelát zinku

Vodorozpustný výrobek obsahující zinek chemicky sloučený s povoleným chelatotvorným činidlem (činidly)

5 % vodorozpustného zinku a alespoň 80 % vodorozpustného zinku v chelátu s povolenými chelatotvorným činidlem (činidly)

Název každého povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný zinek (Zn)

Volitelně: Celkově zinek (Zn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Zinek (Zn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

7e

Zinkové roztokové hnojivo

Vodný roztok typů 7a a/nebo typů 7b

2 % vodorozpustného zinku

Označení musí obsahovat:

1)

název minerálního aniontu (názvy minerálních aniontů)

| 2) | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2)

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Vodorozpustný zinek (Zn)

Volitelně: Celkově zinek (Zn) v chelátu s povolenými chelatotvornými činidly

Zinek (Zn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| f) | V bodu E.1.7 se vkládá nová položka 7f, která zní:










  „7f | Suspenze zinkového hnojiva | Výrobek získaný suspenzí typu 7a) a/nebo 7c) a/nebo typů 7b) ve vodě | 20 % celkově zinek | Označení musí obsahovat:






  1. | název aniontu (názvy aniontů) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

V bodu E.1.7 se vkládá nová položka 7f, která zní:

„7f

Suspenze zinkového hnojiva

Výrobek získaný suspenzí typu 7a) a/nebo 7c) a/nebo typů 7b) ve vodě

20 % celkově zinek

Označení musí obsahovat:

1.

název aniontu (názvy aniontů)

| 2. | Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou |
| --- | --- |

2.

Název jakéhokoli povoleného chelatotvorného činidla, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou

Celkově zinek (Zn)

Vodorozpustný zinek (Zn), je-li přítomen

Zinek (Zn) v chelátu s povoleným chelatotvorným činidlem, které je v chelátu s alespoň 1 % vodorozpustného zinku a které lze určit a kvantifikovat evropskou normou“

| 3) | Část E.2 se mění takto:






  a) | Název části E.2 se nahrazuje tímto:
  „E.2.   Minimální obsah stopových živin, procentuální hmotnost hnojiva; typy hnojících směsí na bázi stopových živin“. |
| --- | --- | --- |

3)

Část E.2 se mění takto:

a)

Název části E.2 se nahrazuje tímto:

„E.2.   Minimální obsah stopových živin, procentuální hmotnost hnojiva; typy hnojících směsí na bázi stopových živin“.

| b) | Název části E.2.1 se nahrazuje tímto:
  „E.2.1.   Minimální obsah stopových živin v pevných nebo kapalných směsích hnojiv na bázi stopových živin, procentuální hmotnost hnojiva.“ |
| --- | --- |

b)

Název části E.2.1 se nahrazuje tímto:

„E.2.1.   Minimální obsah stopových živin v pevných nebo kapalných směsích hnojiv na bázi stopových živin, procentuální hmotnost hnojiva.“

| c) | V části E.2.1. se zrušují dvě věty pod tabulkou. |
| --- | --- |

c)

V části E.2.1. se zrušují dvě věty pod tabulkou.

| d) | Název části E.2.2. se nahrazuje tímto:
  „E.2.2.   Minimální obsah stopových živin ve hnojivech ES obsahujících primární a/nebo sekundární živinu (živiny) se stopovou živinou (stopovými živinami) pro půdní hnojení, procentuální hmotnost hnojiva”. |
| --- | --- |

d)

Název části E.2.2. se nahrazuje tímto:

„E.2.2.   Minimální obsah stopových živin ve hnojivech ES obsahujících primární a/nebo sekundární živinu (živiny) se stopovou živinou (stopovými živinami) pro půdní hnojení, procentuální hmotnost hnojiva”.

| e) | Název části E.2.3 se nahrazuje tímto:
  „E.2.3.   Minimální obsah stopových živin ve hnojivech ES obsahujících primární a/nebo sekundární živinu (živiny) se stopovou živinou (stopovými živinami) pro listové hnojení, procentuální hmotnost hnojiva“. |
| --- | --- |

e)

Název části E.2.3 se nahrazuje tímto:

„E.2.3.   Minimální obsah stopových živin ve hnojivech ES obsahujících primární a/nebo sekundární živinu (živiny) se stopovou živinou (stopovými živinami) pro listové hnojení, procentuální hmotnost hnojiva“.

| f) | Vkládá se nový bod E.2.4., který zní:
  „E.2.4.   Pevné nebo kapalné směsi hnojiv na bázi stopových živin











  Č. | Označení typu | Údaje o způsobu výroby a hlavních složkách | Minimální celkový obsah stopových živin (v hmotnostních procentech)
  Údaje o vyjádření živin
  Další požadavky | Další údaje o označení typu | Živiny, jejichž obsah musí být deklarován
  Formy a rozpustnost živin
  Další kritéria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Směs stopových živin | Výrobek získaný smíšením dvou nebo více hnojiv typu E.1. | Celkem stopových živin: 5 % podle hmotnosti hnojiva
  Jednotlivá stopová živina podle části E.2.1 | Označení musí obsahovat:






  1) | názvy veškerých minerálních aniontů, jsou-li přítomny |

f)

Vkládá se nový bod E.2.4., který zní:

„E.2.4.   Pevné nebo kapalné směsi hnojiv na bázi stopových živin

Č.

Označení typu

Údaje o způsobu výroby a hlavních složkách

Minimální celkový obsah stopových živin (v hmotnostních procentech)

Údaje o vyjádření živin

Další požadavky

Další údaje o označení typu

Živiny, jejichž obsah musí být deklarován

Formy a rozpustnost živin

Další kritéria

1

2

3

4

5

6

1

Směs stopových živin

Výrobek získaný smíšením dvou nebo více hnojiv typu E.1.

Celkem stopových živin: 5 % podle hmotnosti hnojiva

Jednotlivá stopová živina podle části E.2.1

Označení musí obsahovat:

1)

názvy veškerých minerálních aniontů, jsou-li přítomny

| 2) | název (názvy) všech povolených chelatotvorných činidel, jsou-li přítomna |
| --- | --- |

2)

název (názvy) všech povolených chelatotvorných činidel, jsou-li přítomna

Celkový obsah každé živiny

Vodorozpustný obsah každé živiny, je-li přítomna.

Stopová živina v chelátu každého povoleného chelatotvorného činidla (činidel), je-li přítomno

2

Kapalná směs stopových živin

Výrobek získaný rozpuštěním a/nebo suspenzí dvou nebo více hnojiv typu E 1 ve vodě

Celkem stopových živin: 2 % podle hmotnosti hnojiva

Jednotlivá stopová živina podle části E.2.1

Označení musí obsahovat:

| 1) | názvy veškerých minerálních aniontů, jsou-li přítomny |
| --- | --- |

1)

názvy veškerých minerálních aniontů, jsou-li přítomny

| 2) | název (názvy) všech povolených chelatotvorných činidel, jsou-li přítomna |
| --- | --- |

2)

název (názvy) všech povolených chelatotvorných činidel, jsou-li přítomna

Celkový obsah každé živiny

Vodorozpustný obsah každé živiny, je-li přítomna.

Stopová živina v chelátu každého povoleného chelatotvorného činidla (činidel), je-li přítomno“

| 4) | V části E.3.1 se vkládá tato položka, která zní:








  „Imino-di-butandiová kyselina | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

V části E.3.1 se vkládá tato položka, která zní:

„Imino-di-butandiová kyselina

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7”.

---

PŘÍLOHA II

Příloha IV oddíl B nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění takto:

| 1) | Metoda 2.6.2 se nahrazuje tímto:
  „Metoda 2.6.2


  Stanovení celkového dusíku přítomného v hnojivech obsahujících dusík ve formě dusičnanové, amonné a močovinové prostřednictvím dvou různých metod

  EN 15750: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení celkového dusíku přítomného v hnojivech obsahujících dusík ve formě dusičnanové, amonné a močovinové prostřednictvím dvou různých metod
  Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“ |
| --- | --- |

1)

Metoda 2.6.2 se nahrazuje tímto:

„Metoda 2.6.2

Stanovení celkového dusíku přítomného v hnojivech obsahujících dusík ve formě dusičnanové, amonné a močovinové prostřednictvím dvou různých metod

EN 15750: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení celkového dusíku přítomného v hnojivech obsahujících dusík ve formě dusičnanové, amonné a močovinové prostřednictvím dvou různých metod

Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“

| 2) | Vkládá se tato metoda 2.6.3, která zní:
  „Metoda 2.6.3


  Stanovení močovinových kondenzátů pomocí vysoce účinné kapalinové chromatografie (HPLC) – Isobutylidenediurea a crotonylidenediurea (metoda A) a oligomery methylenové močoviny (metoda B)

  EN 15705: Hnojiva. Stanovení močovinových kondenzátů pomocí vysoce účinné kapalinové chromatografie HPLC. Isobutylidenediurea a crotonylidenediurea (metoda A) a oligomery methylenové močoviny (metoda B)
  Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“ |
| --- | --- |

2)

Vkládá se tato metoda 2.6.3, která zní:

„Metoda 2.6.3

Stanovení močovinových kondenzátů pomocí vysoce účinné kapalinové chromatografie (HPLC) – Isobutylidenediurea a crotonylidenediurea (metoda A) a oligomery methylenové močoviny (metoda B)

EN 15705: Hnojiva. Stanovení močovinových kondenzátů pomocí vysoce účinné kapalinové chromatografie HPLC. Isobutylidenediurea a crotonylidenediurea (metoda A) a oligomery methylenové močoviny (metoda B)

Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“

| 3) | Vkládá se tento název metody 5, který zní:

  „Oxid uhličitý“ |
| --- | --- |

3)

Vkládá se tento název metody 5, který zní:

„Oxid uhličitý“

| 4) | Doplňuje se tato metoda 5.1, která zní:
  „Metoda 5.1


  Stanovení oxidu uhličitého – Část I: metoda pro pevná hnojiva

  EN 14397-1: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení oxidu uhličitého. Část I: metoda pro pevná hnojiva
  Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“ |
| --- | --- |

4)

Doplňuje se tato metoda 5.1, která zní:

„Metoda 5.1

Stanovení oxidu uhličitého – Část I: metoda pro pevná hnojiva

EN 14397-1: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení oxidu uhličitého. Část I: metoda pro pevná hnojiva

Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“

| 5) | Metoda 8.9 se nahrazuje tímto:
  „Metoda 8.9


  Stanovení obsahu síranů použitím tří různých metod

  EN 15749: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení obsahu síranů použitím tří různých metod
  Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“ |
| --- | --- |

5)

Metoda 8.9 se nahrazuje tímto:

„Metoda 8.9

Stanovení obsahu síranů použitím tří různých metod

EN 15749: Hnojiva a materiály k vápnění půd. Stanovení obsahu síranů použitím tří různých metod

Tato metoda analýzy prošla kruhovým testem.“

---

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011

ze dne 16. února 2011

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.

2.   Strany dotčené řízením

| (3) | O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(3)

O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (4) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.

| (5) | Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.

| (6) | V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.

| (7) | Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(7)

Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.

| (8) | V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(8)

V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.

| (9) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (10) | Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé. |
| --- | --- |

(10)

Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.

| (11) | Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Skupina Grand Composite složená z:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Grand Composite složená z:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| b) | Výrobci v Unii







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika |
| --- | --- | --- |

b)

Výrobci v Unii

—

Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika

| — | Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko |
| --- | --- |

—

Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo

| — | Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko |
| --- | --- |

—

Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko

| c) | Dovozci, kteří nejsou ve spojení







  — | Masterplast, Maďarsko |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci, kteří nejsou ve spojení

—

Masterplast, Maďarsko

| (12) | Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:






  d) | Výrobce ve srovnatelné zemi







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:

d)

Výrobce ve srovnatelné zemi

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada

3.   Období šetření

| (13) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (14) | Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99. |
| --- | --- |

(14)

Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.

| (15) | Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn). |
| --- | --- |

(15)

Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).

| (16) | Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(16)

Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.

2.   Obdobný výrobek

| (17) | Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Obecná metodika

| (18) | Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže. |
| --- | --- |

(18)

Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.

2.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (19) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  1) | obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(19)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

1)

obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;

| 3) | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a

| 5) | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů. |
| --- | --- |

5)

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.

| (20) | Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(20)

Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (21) | Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(21)

Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Skupina Grand Composite složená z:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Grand Composite složená z:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| — | Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo. |
| --- | --- |

—

Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.

| (22) | Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora. |
| --- | --- |

(22)

Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.

| (23) | Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(23)

Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.

| (24) | V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání. |
| --- | --- |

(24)

V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.

| (25) | Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě. |
| --- | --- |

(25)

Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.

| (26) | V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí. |
| --- | --- |

(26)

V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.

| (27) | Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi. |
| --- | --- |

(27)

Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.

| (28) | Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(28)

Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (29) | V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu. |
| --- | --- |

(29)

V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.

| (30) | Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl. |
| --- | --- |

(30)

Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.

| (31) | Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(31)

Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.

| (32) | V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2. |
| --- | --- |

(32)

V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.

3.   Individuální zacházení

| (33) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:






  — | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk, |
| --- | --- | --- |

(33)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:

—

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,

| — | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,

| — | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích, |
| --- | --- |

—

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a

| — | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

—

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (34) | Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit. |
| --- | --- |

(34)

Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.

| (35) | V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(35)

V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.

| (36) | Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(36)

Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Skupina Grand Composite složená z:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Grand Composite složená z:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

4.   Individuální zjišťování

| (37) | Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(37)

Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.

| (38) | Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později. |
| --- | --- |

(38)

Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.

5.   Běžná hodnota

a)   Výběr srovnatelné země

| (39) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(39)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (40) | V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili. |
| --- | --- |

(40)

V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.

| (41) | Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(41)

Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.

| (42) | Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě. |
| --- | --- |

(42)

Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.

| (43) | Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(43)

Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.

| (44) | Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(44)

Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.

| (45) | Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

b)   Stanovení běžné hodnoty

| (46) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(46)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.

| (47) | Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(47)

Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.

| (48) | Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(48)

Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.

| (49) | V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.

c)   Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení

| (50) | Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(50)

Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.

d)   Srovnání

| (51) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(51)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (52) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(52)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.

6.   Dumpingová rozpětí

a)   Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení

| (53) | Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(53)

Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.

| (54) | Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % |

(54)

Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

b)   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

| (55) | Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(55)

Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.

| (56) | Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu. |
| --- | --- |

(56)

Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.

| (57) | Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(57)

Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.

| (58) | Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:






  Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I) | 57,7 % |
| --- | --- | --- |
| Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % |

(58)

Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:

Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)

57,7 %

Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

D.   ÚJMA

1.   Výroba v Unii

| (59) | Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(59)

Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

| (60) | Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii. |
| --- | --- |

(60)

Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.

2.   Spotřeba v Unii

| (61) | Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí. |
| --- | --- |

(61)

Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.

| (62) | Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v EU v metrech čtverečních | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Index 2006=100 | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu. |

(62)

Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Spotřeba v EU v metrech čtverečních

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Index 2006=100

100

120

126

109

112

Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.

| (63) | Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(63)

Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.

3.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu

| (64) | Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz z ČLR v metrech čtverečních | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Index 2006=100 | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Zdroj: EUROSTAT a podnět. |

(64)

Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Dovoz z ČLR v metrech čtverečních

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Index 2006=100

100

141

154

143

148

Zdroj: EUROSTAT a podnět.

| (65) | Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny dovozu z ČLR v EUR | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Index 2006=100 | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Zdroj: Eurostat a podnět. |

(65)

Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Ceny dovozu z ČLR v EUR

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Index 2006=100

100

99

101

89

88

Zdroj: Eurostat a podnět.

| (66) | Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl čínského dovozu na trhu | 38,6 % | 45,1 % | 47,2 % | 50,4 % | 51,0 % |
| Index 2006=100 | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Zdroj: výpočet. |

(66)

Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Podíl čínského dovozu na trhu

38,6 %

45,1 %

47,2 %

50,4 %

51,0 %

Index 2006=100

100

117

123

131

132

Zdroj: výpočet.

b)   Účinek dumpingového dovozu na ceny

| (67) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla. |
| --- | --- |

(67)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.

| (68) | S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %. |
| --- | --- |

(68)

S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.

4.   Situace výrobního odvětví Unie

a)   Předběžné poznámky

| (69) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(69)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

| (70) | Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(70)

Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.

| (71) | Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata. |
| --- | --- |

(71)

Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.

| (72) | Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit. |
| --- | --- |

(72)

Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.

b)   Ukazatele újmy

Výroba, kapacita a využití kapacity

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v metrech čtverečních | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Index 2006=100 | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Kapacita v metrech čtverečních | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Index 2006=100 | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Využití kapacity | 77 % | 84 % | 79 % | 71 % | 67 % |
| Zdroj: makrodata. |

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Výroba v metrech čtverečních

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Index 2006=100

100

112

120

98

96

Kapacita v metrech čtverečních

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Index 2006=100

100

103

117

106

111

Využití kapacity

77 %

84 %

79 %

71 %

67 %

Zdroj: makrodata.

| (73) | V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006–2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala. |
| --- | --- |

(73)

V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006–2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.

| (74) | Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.

  Stav zásob | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob v metrech čtverečních | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Index 2006=100 | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Zdroj: makrodata. |

(74)

Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.

Stav zásob

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Konečný stav zásob v metrech čtverečních

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Index 2006=100

100

263

330

322

285

Zdroj: makrodata.

| (75) | Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.

  Objem prodeje a podíl na trhu | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v metrech čtverečních | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Index 2006=100 | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu | 58 % | 52 % | 50 % | 47 % | 46 % |
| Index 2006=100 | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Zdroj: nakrodata. |

(75)

Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.

Objem prodeje a podíl na trhu

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Objem prodeje v metrech čtverečních

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Index 2006=100

100

108

110

88

89

Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu

58 %

52 %

50 %

47 %

46 %

Index 2006=100

100

89

87

81

80

Zdroj: nakrodata.

| (76) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(76)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.

| (77) | Prodejní ceny | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní ceny v EUR | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Index 2006=100 | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Zdroj: mikrodata. |

(77)

Prodejní ceny

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Prodejní ceny v EUR

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Index 2006=100

100

106

105

99

97

Zdroj: mikrodata.

| (78) | Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.

  Ziskovost | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrný zisk před zdaněním | 6 % | 18 % | 14 % | 10 % | 12 % |
| Index 2006=100 | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Zdroj: mikrodata. |

(78)

Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.

Ziskovost

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Průměrný zisk před zdaněním

6 %

18 %

14 %

10 %

12 %

Index 2006=100

100

309

234

166

212

Zdroj: mikrodata.

Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v EUR) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Návratnost čistých aktiv | 5 % | 24 % | 16 % | 5 % | 9 % |
| Peněžní tok (v EUR) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Zdroj: mikrodata. |

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Investice (v EUR)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Návratnost čistých aktiv

5 %

24 %

16 %

5 %

9 %

Peněžní tok (v EUR)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Zdroj: mikrodata.

| (79) | Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele. |
| --- | --- |

(79)

Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.

| (80) | Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily. |
| --- | --- |

(80)

Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.

| (81) | Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém. |
| --- | --- |

(81)

Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.

| (82) | Zaměstnanost, produktivita a mzdy | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Index 2006=100 | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Produktivita na pracovníka (v m2) | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti – makrodata. |

(82)

Zaměstnanost, produktivita a mzdy

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Zaměstnanost

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Index 2006=100

100

96

100

84

79

Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Produktivita na pracovníka (v m2)

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti – makrodata.

| (83) | Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka. |
| --- | --- |

(83)

Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.

c)   Rozsah dumpingu

| (84) | S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(84)

S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.

5.   Závěr o újmě

| (85) | Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(85)

Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.

| (86) | Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností. |
| --- | --- |

(86)

Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.

| (87) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (88) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(88)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   Účinky dumpingového dovozu

| (89) | V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný. |
| --- | --- |

(89)

V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.

| (90) | Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo. |
| --- | --- |

(90)

Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.

| (91) | S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(91)

S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

3.   Účinky dalších činitelů

a)   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz v metrech čtverečních | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Index 2006=100 | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Zdroj: makrodata. |

2006

2007

2008

2009

Období šetření

Vývoz v metrech čtverečních

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Index 2006=100

100

82

90

74

75

Zdroj: makrodata.

| (92) | Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad. |
| --- | --- |

(92)

Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.

b)   Dovoz ze třetích zemí

| (93) | Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(93)

Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

c)   Dopad krize ve stavebnictví

| (94) | Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize. |
| --- | --- |

(94)

Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.

| (95) | Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení. |
| --- | --- |

(95)

Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.

| (96) | Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(96)

Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

4.   Závěr o příčinných souvislostech

| (97) | Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(97)

Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.

| (98) | Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. |
| --- | --- |

(98)

Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.

| (99) | S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM UNIE

1.   Obecné poznámky

| (100) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(100)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (101) | Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(101)

Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.

| (102) | Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek. |
| --- | --- |

(102)

Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.

| (103) | Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(103)

Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců

| (104) | V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(104)

V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.

| (105) | Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu. |
| --- | --- |

(105)

Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.

| (106) | Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. |
| --- | --- |

(106)

Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.

4.   Zájem uživatelů a spotřebitelů

| (107) | Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. |
| --- | --- |

(107)

Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.

| (108) | Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.

5.   Závěr týkající se zájmu Unie

| (109) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR. |
| --- | --- |

(109)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.

G.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

| (110) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (111) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(111)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.

| (112) | Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006–2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu. |
| --- | --- |

(112)

Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006–2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.

| (113) | Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(113)

Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (114) | Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní rozpětí újmy |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 69,1 % |
| Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8 % |

(114)

Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:

Společnost

Prozatímní rozpětí újmy

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

69,1 %

Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8 %

| (115) | Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(115)

Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.

| (116) | Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(116)

Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.

| (117) | Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:






  Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 69,1 % |

(117)

Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:

Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku

68,2 %

Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

69,1 %

2.   Prozatímní opatření

| (118) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(118)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (119) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(119)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (120) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(120)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (121) | V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(121)

V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (122) | Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % | 66,8 % | 48,4 % |
| Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku | 57,7 % | 68,2 % | 57,7 % |
| Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |

(122)

Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní clo

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

66,8 %

48,4 %

Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku

57,7 %

68,2 %

57,7 %

Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

H.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (123) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení. |
| --- | --- |

(123)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| Společnosti uvedené v příloze I | 57,7 | B008 |
| Všechny ostatní společnosti | 62,9 | B999 |

Společnost

Clo (%)

Doplňkový kód TARIC

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

Společnosti uvedené v příloze I

57,7

B008

Všechny ostatní společnosti

62,9

B999

3.   Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

6.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

7.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 131, 20.5.2010, s. 6.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brusel, Belgie.

3

---

PŘÍLOHA I

Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku (doplňkový kód TARIC B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

---

PŘÍLOHA II

Na platné obchodní faktuře uvedené v čl. 1 odst. 3 musí být uvedeno prohlášení podepsané řádným zaměstnancem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v této formě:

| 1. | Jméno a funkce řádného zaměstnance subjektu, který fakturu vystavil. |
| --- | --- |

1.

Jméno a funkce řádného zaměstnance subjektu, který fakturu vystavil.

| 2. | Toto prohlášení:
  „Já, níže podepsaný/á, prohlašuji, že (objem) otevřených síťovin ze skleněných vláken prodaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato faktura, bylo vyrobeno (název a zapsané sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.
  Datum a podpis“ |
| --- | --- |

2.

Toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/á, prohlašuji, že (objem) otevřených síťovin ze skleněných vláken prodaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato faktura, bylo vyrobeno (název a zapsané sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.

Datum a podpis“

---

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2011

ze dne 16. února 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 140/2011

ze dne 16. února 2011,

kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4320 bylo pozastaveno ode dne 28. září 2010 nařízením Komise (EU) č. 854/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se stanoví koeficienty přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót, o něž byly žádosti podány od 8. do 14. září 2010, a kterým se pozastavuje podávání žádostí o tyto licence (3), podle nařízení (ES) č. 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4320 bylo pozastaveno ode dne 28. září 2010 nařízením Komise (EU) č. 854/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se stanoví koeficienty přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót, o něž byly žádosti podány od 8. do 14. září 2010, a kterým se pozastavuje podávání žádostí o tyto licence (3), podle nařízení (ES) č. 891/2009.

| (2) | Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno, |
| --- | --- |

(2)

Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pozastavení podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4320 ode dne 28. září 2010 stanovené nařízením (EU) č. 854/2010 se odvolává.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 28.9.2010, s. 52.

3

---

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 141/2011

ze dne 16. února 2011,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 134/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 134/2011 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 41, 15.2.2011, s. 6.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 17. února 2011

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

ROZHODNUTÍ

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/31

---

ROZHODNUTÍ RADY 2011/106/SZBP

ze dne 15. února 2011

o úpravě a prodloužení doby použitelnosti opatření stanovených v rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a pozměněnou v Ouagadougou (Burkina Faso) dne 23. června 2010 (2) (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“), a zejména na článek 96 této dohody,

s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států zasedajícími v Radě o opatřeních, která mají být přijata, a postupech, které mají být dodrženy při provádění dohody o partnerství AKT-ES (3), a zejména na článek 3 této dohody,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2002/148/ES (4) byly uzavřeny konzultace s Republikou Zimbabwe podle čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody o partnerství AKT-EU a byla přijata vhodná opatření uvedená v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2002/148/ES (4) byly uzavřeny konzultace s Republikou Zimbabwe podle čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody o partnerství AKT-EU a byla přijata vhodná opatření uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.

| (2) | Podle rozhodnutí Rady 2010/97/SZBP (5) byla upravena opatření uvedená v příloze rozhodnutí 2002/148/ES a doba jejich použitelnost byla prodloužena o 12 měsíců do 20. února 2011. |
| --- | --- |

(2)

Podle rozhodnutí Rady 2010/97/SZBP (5) byla upravena opatření uvedená v příloze rozhodnutí 2002/148/ES a doba jejich použitelnost byla prodloužena o 12 měsíců do 20. února 2011.

| (3) | Vytvoření vlády národní jednoty v Zimbabwe bylo uznáno jako příležitost k obnovení konstruktivního vztahu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a k podpoře provádění zimbabwského reformního programu. |
| --- | --- |

(3)

Vytvoření vlády národní jednoty v Zimbabwe bylo uznáno jako příležitost k obnovení konstruktivního vztahu mezi Evropskou unií a Zimbabwe a k podpoře provádění zimbabwského reformního programu.

| (4) | Toto úsilí je však narušováno nedostatečným pokrokem vlády národní jednoty při provádění některých podstatných prvků dohody o partnerství AKT-EU, k němuž se tato vláda zavázala ve všeobecné politické dohodě. |
| --- | --- |

(4)

Toto úsilí je však narušováno nedostatečným pokrokem vlády národní jednoty při provádění některých podstatných prvků dohody o partnerství AKT-EU, k němuž se tato vláda zavázala ve všeobecné politické dohodě.

| (5) | Doba použitelnosti opatření uvedených v rozhodnutí 2002/148/ES by proto měla být prodloužena. Tato opatření by měla být průběžně přezkoumávána v závislosti na reálném pokroku na místě, |
| --- | --- |

(5)

Doba použitelnosti opatření uvedených v rozhodnutí 2002/148/ES by proto měla být prodloužena. Tato opatření by měla být průběžně přezkoumávána v závislosti na reálném pokroku na místě,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření uvedená v dopise připojeném k tomuto rozhodnutí se prodlužují jakožto vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody o partnerství AKT-EU.

Tato opatření se použijí do 20. února 2012. Opatření budou průběžně přezkoumávána.

Článek 2

Dopis v příloze tohoto rozhodnutí je adresován prezidentu Zimbabwe Mugabemu a jeho kopie jsou určeny předsedovi vlády Tsvangiraimu a místopředsedovi vlády Mutambarovi.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. února 2011.

Za Radu

předseda

MATOLCSY Gy.

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 376.

3

(4)  Úř. věst. L 50, 21.2.2002, s. 64.

4

(5)  Úř. věst. L 44, 16.2.2010, s. 20.

5

---

PŘÍLOHA

DOPIS PREZIDENTOVI ZIMBABWE

Evropská unie klade velký důraz na ustanovení článku 9 dohody o partnerství AKT-EU. Dodržování lidských práv a respektování demokratických institucí a zásad právního státu jsou podstatnými prvky uvedené dohody a představují základ našich vztahů.

Dopisem ze dne 19. února 2002 Vás Evropská unie informovala o svém rozhodnutí uzavřít konzultace probíhající podle článku 96 dohody o partnerství AKT-EU a přijmout vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) uvedené dohody.

Dopisem ze dne 15. února 2010 Vás Evropská unie informovala o svém rozhodnutí neodvolat tato vhodná opatření a prodloužit dobu jejich použitelnosti do 20. února 2011.

Evropská unie uvítala pokrok, kterého bylo dosaženo na základě všeobecné politické dohody od ustavení vlády národní jednoty v roce 2009. Evropská unie znovu připomíná, že klade velký důraz na politický dialog podle článku 8 dohody o partnerství AKT-EU, který byl oficiálně zahájen na žádost vlády Zimbabwe na setkání ministerské trojky EU-Zimbabwe ve dnech 18. až 19. června 2009 v Bruselu. Na posledním setkání ministrů dne 2. července 2010 předala reprezentativní zimbabwská delegace v čele s ministrem Mangomou představitelům EU aktualizované znění plánu závazků, který je součástí všeobecné politické dohody. Evropská unie vzala na vědomí pokrok, kterého bylo dosud při provádění všeobecné politické dohody dosaženo, a dopisem ze dne 29. září 2010 informovala vládu Zimbabwe o předběžném přidělení prostředků v rámci 10. ERF (130 milionů EUR, jež budou uvolněny po zrušení opatření podle článku 96 a po podpisu strategického dokumentu země). Evropská unie je i nadále odhodlána zintenzivňovat politický dialog podle článku 8.

Evropská unie podporuje trvalé úsilí vlády národní jednoty při provádění všeobecné politické dohody a vítá úspěchy, kterých bylo dosaženo v rámci stabilizace hospodářství a obnovy základních sociálních služeb. Evropská unie však lituje, že nedošlo k dostatečnému pokroku, pokud jde o klíčové politické dohody v rámci všeobecné politické dohody.

Evropská unie vybízí všechny strany tvořící vládu národní jednoty, aby i nadále usilovaly o uskutečňování demokratických reforem uvedených ve všeobecné politické dohodě. Za velice důležitý považuje Evropská unie pokrok v této oblasti, například vzájemnou shodu všech stran vlády národní jednoty ohledně konkrétních kroků vedoucích k vytvoření vhodného prostředí pro pokojné a důvěryhodné volby.

V této souvislosti Evropská unie vítá intenzivnější regionální diplomacii a úsilí Jihoafrického společenství pro rozvoj a jeho členských států o vytvoření prostředí příznivého pro volby.

S ohledem na výše uvedené se Evropská unie rozhodla prodloužit do 20. února 2012 dobu použitelnosti vhodných opatření stanovených v rozhodnutí Rady 2002/148/ES a upravených v rozhodnutí Rady 2010/97/SZBP. Evropská unie by Zimbabwe ráda ujistila, že je ochotna se i nadále angažovat a kdykoli přezkoumat omezení v oblasti rozvojové spolupráce. Doufáme, že bude možno dosáhnout konkrétního reálného pokroku umožňujícího opětovné navázání plné spolupráce. V této souvislosti bude Evropská unie pozorně sledovat kroky zimbabwské vlády k zajištění důvěryhodných voleb.

S úctou

Za Evropskou unii

---

| 17.2.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 43/33

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. února 2011,

kterým se mění rozhodnutí 2007/756/ES, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel

(oznámeno pod číslem K(2011) 665)

(Text s významem pro EHP)

(2011/107/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES ze dne 17. června 2008 o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (1), a zejména na článek 33 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Oddíl 2.2 přílohy rozhodnutí Komise 2007/756/ES ze dne 9. listopadu 2007, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel stanoveného podle čl. 14 odst. 4 a 5 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES (2), popisuje provádění evropské globální architektury pro celostátní registr vozidel (NVR) a stanoví případnou aktualizaci tohoto rozhodnutí po provedení hodnocení pilotního projektu Evropské agentury pro železnice. Dále stanoví, že lze na základě rozhodnutí propojit celostátní registry vozidel s centrálním virtuálním registrem vozidel (VVR). Pilotní projekt provádí a hodnotí Evropská agentura pro železnice. Komisi bylo dne 26. března 2010 doručeno doporučení ERA/REC/01-2010/INT navrhující aktualizaci přílohy rozhodnutí 2007/756/ES. Rozhodnutí 2007/756/ES by tudíž mělo být pozměněno. |
| --- | --- |

(1)

Oddíl 2.2 přílohy rozhodnutí Komise 2007/756/ES ze dne 9. listopadu 2007, kterým se přijímá společná specifikace celostátního registru vozidel stanoveného podle čl. 14 odst. 4 a 5 směrnic 96/48/ES a 2001/16/ES (2), popisuje provádění evropské globální architektury pro celostátní registr vozidel (NVR) a stanoví případnou aktualizaci tohoto rozhodnutí po provedení hodnocení pilotního projektu Evropské agentury pro železnice. Dále stanoví, že lze na základě rozhodnutí propojit celostátní registry vozidel s centrálním virtuálním registrem vozidel (VVR). Pilotní projekt provádí a hodnotí Evropská agentura pro železnice. Komisi bylo dne 26. března 2010 doručeno doporučení ERA/REC/01-2010/INT navrhující aktualizaci přílohy rozhodnutí 2007/756/ES. Rozhodnutí 2007/756/ES by tudíž mělo být pozměněno.

| (2) | Čl. 33 odst. 2 směrnice 2008/57/ES stanoví, že NVR musí kromě dalších povinných údajů obsahovat označení vlastníka vozidla a subjekt odpovědný za údržbu. Pro přizpůsobení nestandardních NVR tak, aby obsahovaly pole 9.2 „registrované podnikatelské číslo“, a pro aktualizaci označení vlastníka a subjektu odpovědného za údržbu vozidel, kteří jsou již v NVR registrováni, bude potřeba stanovit přechodné období. |
| --- | --- |

(2)

Čl. 33 odst. 2 směrnice 2008/57/ES stanoví, že NVR musí kromě dalších povinných údajů obsahovat označení vlastníka vozidla a subjekt odpovědný za údržbu. Pro přizpůsobení nestandardních NVR tak, aby obsahovaly pole 9.2 „registrované podnikatelské číslo“, a pro aktualizaci označení vlastníka a subjektu odpovědného za údržbu vozidel, kteří jsou již v NVR registrováni, bude potřeba stanovit přechodné období.

| (3) | Přechodná období pro stávající vozidla tak, jak jsou popsána v oddílu 4.3 přílohy rozhodnutí 2007/756/ES, již vypršela nebo brzy vyprší. Předcházející registrační subjekt odpovědný za registraci vozidla měl zpřístupnit všechny požadované údaje v souladu s dohodou uzavřenou mezi ním a registračním subjektem, který byl určen v souladu s článkem 4 rozhodnutí 2007/756/ES. Tyto údaje měly být předány do 9. listopadu 2008. Registrační subjekt každého členského státu měl vozidla užívaná v mezinárodní přepravě zapsat do svého NVR do 9. listopadu 2009. Registrační subjekt každého členského státu měl vozidla užívaná v domácí přepravě zapsat do svého NVR do 9. listopadu 2010. |
| --- | --- |

(3)

Přechodná období pro stávající vozidla tak, jak jsou popsána v oddílu 4.3 přílohy rozhodnutí 2007/756/ES, již vypršela nebo brzy vyprší. Předcházející registrační subjekt odpovědný za registraci vozidla měl zpřístupnit všechny požadované údaje v souladu s dohodou uzavřenou mezi ním a registračním subjektem, který byl určen v souladu s článkem 4 rozhodnutí 2007/756/ES. Tyto údaje měly být předány do 9. listopadu 2008. Registrační subjekt každého členského státu měl vozidla užívaná v mezinárodní přepravě zapsat do svého NVR do 9. listopadu 2009. Registrační subjekt každého členského státu měl vozidla užívaná v domácí přepravě zapsat do svého NVR do 9. listopadu 2010.

| (4) | Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2008/57/ES.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2007/756/ES se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Evropská agentura pro železnice přizpůsobí instalační soubory a dokumenty, které mají být použity pro zřízení standardního celostátního registru vozidel (sNVR), překladače a virtuálního registru vozidel s cílem rozšířit je do 30. června 2011 o údaje o povoleních pro uvedení vozidla do provozu, která byla udělena v jiných členských státech (bod 2, 6, 12 a 13).

2.   Evropská agentura pro železnice zveřejní pokyny pro používání globální architektury NVR v EU do 30. června 2011.

Článek 3

1.   Členské státy uzpůsobí svůj celostátní registr vozidel tak, aby obsahoval údaje o povoleních pro uvedení vozidla do provozu, která byla udělena v jiných členských státech (bod 2, 6, 12 a 13, jak jsou uvedeny v příloze), a v případě, že členské státy používají nestandardní celostátní registr vozidel, uzpůsobí ho tak, aby obsahoval pole 9.2 „registrované podnikatelské číslo“, jak je uvedeno v příloze, v souladu s instalačním souborem stanoveným v článku 2, a to do 31. prosince 2011.

2.   Členské státy zajistí, aby u vozidel registrovaných před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost bylo do 31. prosince 2011 do celostátního registru vozidel zapsáno registrované podnikatelské číslo subjektu odpovědného za údržbu.

Článek 4

Členské státy zajistí, aby jejich celostátní registry vozidel byly propojeny s virtuálním registrem vozidel do 31. prosince 2011.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. února 2011.

Za Komisi

Siim KALLAS

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 305, 23.11.2007, s. 30.

2

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA

1.   ÚDAJE

Formát údajů celostátního registru vozidel (dále jen „NVR“) je následující.

Číslování jednotlivých bodů má tutéž logiku jako navrhovaný standardní registrační formulář v dodatku 4.

Kromě toho lze doplňovat pole, jako např. připomínky, identifikace vozidel, na která se vztahuje šetření (viz oddíl 3.4.), atd.

| 1. | Evropské číslo vozidla | Povinné |
| --- | --- | --- |
| Obsah | Číselný identifikační kód jak je definován v příloze P Technické specifikace pro interoperabilitu (TSI) o „provozu a řízení dopravy“ (dále jen „OPE TSI“) (1) | |
| Formát | 1.1 | Číslo |

1.

Evropské číslo vozidla

Povinné

Obsah

Číselný identifikační kód jak je definován v příloze P Technické specifikace pro interoperabilitu (TSI) o „provozu a řízení dopravy“ (dále jen „OPE TSI“) (1)

Formát

1.1

Číslo

Dvanáctimístné

| 1.2 | Předcházející číslo (pokud u přečíslovávaného vozidla existuje) |
| --- | --- |

1.2

Předcházející číslo (pokud u přečíslovávaného vozidla existuje)

2.

Členský stát a NSA (vnitrostátní bezpečnostní orgán)

Povinné

Obsah

Identifikace členského státu, ve kterém bylo vozidlo registrováno, a vnitrostátního bezpečnostního orgánu, který povolil uvedení tohoto vozidla do provozu.

Formát

| 2.1 | Číselný kód členského státu, jak je definován v příloze P OPE TSI |
| --- | --- |

2.1

Číselný kód členského státu, jak je definován v příloze P OPE TSI

Dvoumístný kód

| 2.2 | Název NSA |
| --- | --- |

2.2

Název NSA

Text

3.

Rok výroby

Povinné

Obsah

Rok, kdy vozidlo opustilo továrnu

Formát

| 3. | Rok výroby |
| --- | --- |

3.

Rok výroby

RRRR

4.

Odkaz na ES

Povinné (pokud je dostupné)

Obsah

Odkazy na prohlášení „ES“ o ověření a vydávající subjekt (žadatel)

Formát

| 4.1 | Datum prohlášení |
| --- | --- |

4.1

Datum prohlášení

Datum

| 4.2 | Odkaz na ES |
| --- | --- |

4.2

Odkaz na ES

Text

| 4.3 | Název vydávajícího subjektu (žadatel) |
| --- | --- |

4.3

Název vydávajícího subjektu (žadatel)

Text

| 4.4 | Registrované podnikatelské číslo |
| --- | --- |

4.4

Registrované podnikatelské číslo

Text

| 4.5 | Adresa organizace, ulice a číslo |
| --- | --- |

4.5

Adresa organizace, ulice a číslo

Text

| 4.6 | Město |
| --- | --- |

4.6

Město

Text

| 4.7 | Kód země |
| --- | --- |

4.7

Kód země

ISO (viz dodatek 2)

| 4.8 | Poštovní směrovací číslo |
| --- | --- |

4.8

Poštovní směrovací číslo

Alfanumerický kód

5.

Odkaz na Evropský registr schválených typů vozidel (ERATV)

Povinné (2)

Obsah

Odkaz umožňující získání patřičných technických údajů z ERATV (3). Odkaz je povinný, pokud je daný typ stanoven v ERATV.

Formát

| 5. | Odkaz umožňující získání patřičných technických údajů z ERATV. |
| --- | --- |

5.

Odkaz umožňující získání patřičných technických údajů z ERATV.

Alfanumerický kód/kódy

5a

Série

Nepovinné

Obsah

Identifikace série, pokud je vozidlo součástí série

| 5a | Série |
| --- | --- |

5a

Série

Text

6.

Omezení

Povinné

Obsah

Jakékoli omezení týkající se používání vozidla

Formát

| 6.1 | Kódovaná omezení
  (viz dodatek 1) |
| --- | --- |

6.1

Kódovaná omezení

(viz dodatek 1)

Kód

| 6.2 | Nekódovaná omezení |
| --- | --- |

6.2

Nekódovaná omezení

Text

7.

Vlastník

Povinné

Obsah

Identifikace vlastníka vozidla

Formát

| 7.1 | Název organizace |
| --- | --- |

7.1

Název organizace

Text

| 7.2 | Registrované podnikatelské číslo |
| --- | --- |

7.2

Registrované podnikatelské číslo

Text

| 7.3 | Adresa organizace, ulice a číslo |
| --- | --- |

7.3

Adresa organizace, ulice a číslo

Text

| 7.4 | Město |
| --- | --- |

7.4

Město

Text

| 7.5 | Kód země |
| --- | --- |

7.5

Kód země

ISO (viz dodatek 2)

| 7.6 | Poštovní směrovací číslo |
| --- | --- |

7.6

Poštovní směrovací číslo

Alfanumerický kód

8.

Provozovatel

Povinné

Obsah

Identifikace provozovatele vozidla

Formát

| 8.1 | Název organizace |
| --- | --- |

8.1

Název organizace

Text

| 8.2 | Registrované podnikatelské číslo |
| --- | --- |

8.2

Registrované podnikatelské číslo

Text

| 8.3 | Adresa organizace, ulice a číslo |
| --- | --- |

8.3

Adresa organizace, ulice a číslo

Text

| 8.4 | Město |
| --- | --- |

8.4

Město

Text

| 8.5 | Kód země |
| --- | --- |

8.5

Kód země

ISO (viz dodatek 2)

| 8.6 | Poštovní směrovací číslo |
| --- | --- |

8.6

Poštovní směrovací číslo

Alfanumerický kód

| 8.7 | VKM (je-li k dispozici) |
| --- | --- |

8.7

VKM (je-li k dispozici)

Alfanumerický kód

9.

Subjekt odpovědný za údržbu

Povinné

Obsah

Odkaz na subjekt odpovědný za údržbu

Formát

| 9.1 | Subjekt odpovědný za údržbu |
| --- | --- |

9.1

Subjekt odpovědný za údržbu

Text

| 9.2 | Registrované podnikatelské číslo |
| --- | --- |

9.2

Registrované podnikatelské číslo

Text

| 9.3 | Adresa subjektu, ulice a číslo |
| --- | --- |

9.3

Adresa subjektu, ulice a číslo

Text

| 9.4 | Město |
| --- | --- |

9.4

Město

Text

| 9.5 | Kód země |
| --- | --- |

9.5

Kód země

ISO

| 9.6 | Poštovní směrovací číslo |
| --- | --- |

9.6

Poštovní směrovací číslo

Alfanumerický kód

| 9.7 | E-mailová adresa |
| --- | --- |

9.7

E-mailová adresa

E-mail

10.

Vyřazení z provozu

Povinné, pokud k němu došlo

Obsah

Datum demontáže na základě úředního výnosu a/nebo jiného ujednání o likvidaci vozidla a kód režimu vyřazení z provozu

Formát

| 10.1 | Režim likvidace vozidla
  (viz dodatek 3) |
| --- | --- |

10.1

Režim likvidace vozidla

(viz dodatek 3)

Dvoumístný kód

| 10.2 | Datum vyřazení z provozu |
| --- | --- |

10.2

Datum vyřazení z provozu

Datum

11.

Členský stát, v němž je vozidlo povoleno

Povinné

Obsah

Seznam členských států, v nichž je vozidlo povoleno

Formát

| 11. | Číselný kód členského státu, jak je definován v příloze P.4 OPE TSI |
| --- | --- |

11.

Číselný kód členského státu, jak je definován v příloze P.4 OPE TSI

Seznam

12.

Číslo povolení

Povinné

Obsah

Harmonizované číslo povolení uvedení do provozu, přidělené vnitrostátním bezpečnostním orgánem

Formát

| 12. | Číslo povolení |
| --- | --- |

12.

Číslo povolení

Pro současná vozidla: text

Pro nová vozidla: alfanumerický kód založený na EIČ, viz dodatek 2

13.

Povolení uvedení do provozu

Povinné

Obsah

Datum povolení uvedení vozidla do provozu (4) a doba jeho platnosti

Formát

| 13.1 | Datum povolení |
| --- | --- |

13.1

Datum povolení

Datum (RRRRMMDD)

| 13.2 | Povolení platné do (pokud je uvedeno) |
| --- | --- |

13.2

Povolení platné do (pokud je uvedeno)

Datum (RRRRMMDD)

| 13.3 | Pozastavení povolení |
| --- | --- |

13.3

Pozastavení povolení

Ano/ne

2.   ARCHITEKTURA

2.1   Spojení s ostatními registry

Částečně v důsledku nového regulačního režimu EU vzniká řada nových registrů. Následující tabulka shrnuje registry a databáze, které by mohly být po dokončení propojeny s NVR.

| Registr nebo databáze | Odpovědný subjekt | Ostatní subjekty, které mají přístup |
| --- | --- | --- |
| NVR
  (směrnice o interoperabilitě) | Registrační subjekt (RE) (5)/NSA | Ostatní NSA/RE/ŽP/PI/IB/RB/Provozovatel/vlastník/ERA/OTIF |
| ERATV
  (směrnice o interoperabilitě) | ERA | Veřejnost |
| RSRD
  (TAF TSI & SEDP) | Provozovatel | ŽP/PI/NSA/ERA/provozovatel/workshopy |
| WIMO
  (TAF TSI & SEDP) | Zatím není rozhodnuto | ŽP/PI/NSA/ERA/provozovatel/workshopy/uživatel |
| Registr železničních kolejových vozidel (6) (Úmluva z Kapského Města) | Registrátor | Veřejnost |
| Registr OTIF
  (COTIF 99 — ATMF) | OTIF | Příslušné orgány/ŽP/PI/IB/RB/Provozovatel/vlastník/ERA/OTIF Bezp. |

Registr nebo databáze

Odpovědný subjekt

Ostatní subjekty, které mají přístup

NVR

(směrnice o interoperabilitě)

Registrační subjekt (RE) (5)/NSA

Ostatní NSA/RE/ŽP/PI/IB/RB/Provozovatel/vlastník/ERA/OTIF

ERATV

(směrnice o interoperabilitě)

ERA

Veřejnost

RSRD

(TAF TSI & SEDP)

Provozovatel

ŽP/PI/NSA/ERA/provozovatel/workshopy

WIMO

(TAF TSI & SEDP)

Zatím není rozhodnuto

ŽP/PI/NSA/ERA/provozovatel/workshopy/uživatel

Registr železničních kolejových vozidel (6) (Úmluva z Kapského Města)

Registrátor

Veřejnost

Registr OTIF

(COTIF 99 — ATMF)

OTIF

Příslušné orgány/ŽP/PI/IB/RB/Provozovatel/vlastník/ERA/OTIF Bezp.

Nelze čekat, až budou dokončeny všechny registry, aby se realizoval NVR. Proto musí specifikace NVR umožnit pozdější propojení s dalšími registry. Z toho důvodu:

| — | ERATV: v NVR učiní se odkaz na ERATV, a to stanovením odkazu na druh vozidla. Klíčem k propojení obou registrů je bod č. 5. |
| --- | --- |

—

ERATV: v NVR učiní se odkaz na ERATV, a to stanovením odkazu na druh vozidla. Klíčem k propojení obou registrů je bod č. 5.

| — | RSRD: zahrnuje některé „administrativní“ body NVR. Podle specifikací v rámci TAF TSI SEDP. Strategický evropský plán zavádění (SEDP) zohlední specifikaci NVR. |
| --- | --- |

—

RSRD: zahrnuje některé „administrativní“ body NVR. Podle specifikací v rámci TAF TSI SEDP. Strategický evropský plán zavádění (SEDP) zohlední specifikaci NVR.

| — | WIMO: zahrnuje údaje z RSRD a údaje o údržbě. Neplánuje se propojení s NVR. |
| --- | --- |

—

WIMO: zahrnuje údaje z RSRD a údaje o údržbě. Neplánuje se propojení s NVR.

| — | VKMR (Registr označení provozovatele vozidla): je spravován společně agenturou ERA a organizací OTIF (ERA za EU a OTIF za členské státy OTIF, které nejsou členy EU). Provozovatel je zapsán do NVR. OPE TSI uvádí ostatní globální centrální registry (např. kódy druhu vozidla, kódy pro interoperabilitu, kódy jednotlivých zemí atd.), které mají být spravovány „centrálním subjektem“, který vzejde ze spolupráce ERA a OTIF. |
| --- | --- |

—

VKMR (Registr označení provozovatele vozidla): je spravován společně agenturou ERA a organizací OTIF (ERA za EU a OTIF za členské státy OTIF, které nejsou členy EU). Provozovatel je zapsán do NVR. OPE TSI uvádí ostatní globální centrální registry (např. kódy druhu vozidla, kódy pro interoperabilitu, kódy jednotlivých zemí atd.), které mají být spravovány „centrálním subjektem“, který vzejde ze spolupráce ERA a OTIF.

| — | Registr železničních kolejových vozidel (Úmluva z Kapského Města / Lucemburský protokol): jedná se o registr finančních informací týkajících se mobilního zařízení, který nebyl dosud vypracován. Existuje možná spojitost, neboť do registru UNIDROIT je třeba zadat informace o čísle a vlastníkovi vozidla. Klíčem k propojení obou registrů bude první EVN přidělené vozidlu. |
| --- | --- |

—

Registr železničních kolejových vozidel (Úmluva z Kapského Města / Lucemburský protokol): jedná se o registr finančních informací týkajících se mobilního zařízení, který nebyl dosud vypracován. Existuje možná spojitost, neboť do registru UNIDROIT je třeba zadat informace o čísle a vlastníkovi vozidla. Klíčem k propojení obou registrů bude první EVN přidělené vozidlu.

| — | Registry OTIF: registry OTIF jsou vypracovávány s ohledem na registry vozidel EU. |
| --- | --- |

—

Registry OTIF: registry OTIF jsou vypracovávány s ohledem na registry vozidel EU.

Architektura celého systému, jakož i propojení NVR a ostatních registrů, bude definována tak, aby bylo možné v případě potřeby získat požadované informace.

2.2.   Globální architektura NVR v EU

Realizace registrů NVR bude řešena decentralizovaně. Cílem je vytvořit pomocí běžné softwarové aplikace vyhledávač šířených údajů, aby uživatelé mohli získávat údaje ze všech místních registrů (LR) členských států.

Údaje NVR budou uchovávány na vnitrostátní úrovni a budou přístupné prostřednictvím internetové aplikace (s vlastní internetovou adresou).

Evropský centrální virtuální registr vozidel (EC VVR) bude tvořen dvěma subsystémy:

| — | virtuálním registrem vozidel (VVR), což je centrální vyhledavač v rámci ERA, |
| --- | --- |

—

virtuálním registrem vozidel (VVR), což je centrální vyhledavač v rámci ERA,

| — | celostátním registrem vozidel (NVR), který je tvořen místními registry členských států. Členské státy mohou použít standardní NVR (sNVR) vypracovaný agenturou nebo v souladu s touto specifikací vyvinout vlastní aplikaci. V takovém případě členský stát použije pro komunikaci NVR s VVR překladač (TE) vyvinutý agenturou. |
| --- | --- |

—

celostátním registrem vozidel (NVR), který je tvořen místními registry členských států. Členské státy mohou použít standardní NVR (sNVR) vypracovaný agenturou nebo v souladu s touto specifikací vyvinout vlastní aplikaci. V takovém případě členský stát použije pro komunikaci NVR s VVR překladač (TE) vyvinutý agenturou.

Obrázek 1

Architektura EC VVR

Image

Tato architektura vychází ze dvou navzájem se doplňujících subsystémů, které umožňují vyhledávat údaje uložené v místních registrech ve všech členských státech. Zajistí:

| — | vytvoření počítačových registrů na vnitrostátní úrovni a jejich otevření pro účely křížových konzultací, |
| --- | --- |

—

vytvoření počítačových registrů na vnitrostátní úrovni a jejich otevření pro účely křížových konzultací,

| — | nahrazení papírových registrů počítačovými záznamy, což členským státům umožní spravovat a sdílet informace s ostatními členskými státy, |
| --- | --- |

—

nahrazení papírových registrů počítačovými záznamy, což členským státům umožní spravovat a sdílet informace s ostatními členskými státy,

| — | umožnění propojení jednotlivých NVR a VVR pomocí společných norem a terminologie. |
| --- | --- |

—

umožnění propojení jednotlivých NVR a VVR pomocí společných norem a terminologie.

Architektura se řídí těmito zásadami:

| — | všechny NVR budou součástí počítačového síťového systému, |
| --- | --- |

—

všechny NVR budou součástí počítačového síťového systému,

| — | všem členským státům se při přístupu do systému zobrazí společné údaje, |
| --- | --- |

—

všem členským státům se při přístupu do systému zobrazí společné údaje,

| — | jakmile bude zřízen VVR, nebude docházet ke dvojí registraci údajů a k případným souvisejícím chybám, |
| --- | --- |

—

jakmile bude zřízen VVR, nebude docházet ke dvojí registraci údajů a k případným souvisejícím chybám,

| — | aktuální údaje. |
| --- | --- |

—

aktuální údaje.

Agentura zpřístupní pro RE následující instalační soubory a dokumenty, které budou použity pro zřízení standardního celostátního registru vozidel (sNVR), překladače (TE) a jejich propojení s centrálním VVR.

| — | Instalační soubory:






  — | sNVR_Installation_Files, |
| --- | --- | --- |

—

Instalační soubory:

—

sNVR_Installation_Files,

| — | TE_Installation_Files, |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files,

| — | dokumenty:






  — | Administrator_Guide_sNVR, |
| --- | --- | --- |

—

dokumenty:

—

Administrator_Guide_sNVR,

| — | CSV_export, |
| --- | --- |

—

CSV_export,

| — | CSV_import, |
| --- | --- |

—

CSV_import,

| — | sNVR_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide,

| — | User_Guide_sNVR, |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR,

| — | NVR-TE_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide,

| — | NVR-TE_Integration_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide,

| — | User_Guide_VVR. |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR.

3.   PROVOZNÍ REŽIM

3.1   Používání NVR

NVR bude sloužit k těmto účelům:

| — | záznam povolení, |
| --- | --- |

—

záznam povolení,

| — | záznam EVN přiděleného vozidlům, |
| --- | --- |

—

záznam EVN přiděleného vozidlům,

| — | celoevropské vyhledávání stručných informací o konkrétním vozidle, |
| --- | --- |

—

celoevropské vyhledávání stručných informací o konkrétním vozidle,

| — | přijetí následných právních opatření, např. povinností a právních informací, |
| --- | --- |

—

přijetí následných právních opatření, např. povinností a právních informací,

| — | získávání informací pro účely inspekcí, které se týkají především bezpečnosti a údržby, |
| --- | --- |

—

získávání informací pro účely inspekcí, které se týkají především bezpečnosti a údržby,

| — | umožnění kontaktu s vlastníkem a provozovatelem, |
| --- | --- |

—

umožnění kontaktu s vlastníkem a provozovatelem,

| — | křížové kontroly určitých bezpečnostních požadavků před vydáním osvědčení o bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

křížové kontroly určitých bezpečnostních požadavků před vydáním osvědčení o bezpečnosti,

| — | sledování konkrétního vozidla. |
| --- | --- |

—

sledování konkrétního vozidla.

3.2   Formuláře žádosti

3.2.1   Žádost o registraci

Použije se formulář uvedený v dodatku 4.

Subjekt, který žádá o registraci vozidla, zaškrtne kolonku „Nová registrace“. Poté vyplní do první části formuláře všechny nezbytné informace v bodech 2 až 9 a v bodě 11 a formulář zašle:

| — | RE členského státu, v němž žádá o registraci, |
| --- | --- |

—

RE členského státu, v němž žádá o registraci,

| — | RE prvního členského státu, v němž hodlá provozovat vozidlo pocházející ze třetí země. |
| --- | --- |

—

RE prvního členského státu, v němž hodlá provozovat vozidlo pocházející ze třetí země.

3.2.2   Registrace vozidla a přidělení evropského čísla vozidla

Při první registraci vydá příslušný RE evropské číslo vozidla.

Ke každému vozidlu lze přiložit jednotlivý registrační formulář nebo lze mít jediný formulář pro celou soupravu vozidel téže série či třídy se seznamem čísel vozidel.

RE musí učinit vhodné kroky, aby zaručil přesnost údajů vkládaných do NVR. Za tímto účelem si RE může od ostatních RE vyžádat informace, zejména pokud subjekt žádající v určitém členském státě o registraci není v tomto státě usazen.

3.2.3   Změna jednoho či více bodů registrace

Subjekt žádající o změnu bodu (bodů) v registraci svého vozidla:

| — | zaškrtne kolonku „Změna“, |
| --- | --- |

—

zaškrtne kolonku „Změna“,

| — | vyplní aktuální EVN (bod č. 0), |
| --- | --- |

—

vyplní aktuální EVN (bod č. 0),

| — | zaškrtne kolonku (kolonky) před změněným bodem (změněnými body), |
| --- | --- |

—

zaškrtne kolonku (kolonky) před změněným bodem (změněnými body),

| — | zadá nový obsah změněného bodu (změněných bodů) a poté formulář zašle RE všech členských států, ve kterých je vozidlo registrováno. |
| --- | --- |

—

zadá nový obsah změněného bodu (změněných bodů) a poté formulář zašle RE všech členských států, ve kterých je vozidlo registrováno.

V některých případech nemusí být použití standardního formuláře dostačující. Je-li to nezbytné, může příslušný RE předložit dodatečné dokumenty, a to jak v tištěné, tak v elektronické podobě.

Pokud není v dokladu o registraci uvedeno jinak, je provozovatel vozidla ve smyslu čl. 33 odst. 3 směrnice 2008/57/ES považován za „držitele registrace“.

V případě změny provozovatele je dosavadní registrovaný provozovatel povinen uvědomit RE a RE musí nového provozovatele informovat o změně registrace. Předcházející provozovatel je z NVR vymazán a veškeré odpovědnosti je zbaven až v okamžiku, kdy nový provozovatel potvrdí přijetí statutu provozovatele. Pokud v den změny registrace současného registrovaného provozovatele nepřijme status provozovatele žádný nový provozovatel, registrace vozidla je pozastavena.

V případech kdy vozidlu musí být v souladu s OPE TSI kvůli technickým změnám přiděleno nové EVN, držitel registrace o těchto změnách a v případě potřeby také o novém povolení pro uvedení vozidla do provozu informuje RE členského státu, ve kterém je vozidlo registrováno. RE přidělí vozidlu nové EVN.

3.2.4   Zrušení registrace

Subjekt, který žádá o zrušení registrace vozidla, zaškrtne kolonku „Vyřazení z provozu“. Poté vyplní bod č. 10 a zašle formulář RE všech členských států, ve kterých je vozidlo registrováno.

RE provede zrušení registrace tím, že vyplní datum zrušení a oznámí je danému subjektu.

3.2.5   Povolení ve více členských státech

| 1. | Pokud je vozidlo vybavené kabinou řidiče již povoleno a registrováno v jednom členském státě a poté povoleno v jiném členském státě, musí být registrováno v NVR druhého členského státu. V tomto případě jsou zaznamenány pouze údaje týkající se bodů 1, 2, 6, 11, 12 a 13 a případně také údaje týkající se polí přidaných do NVR druhým členským státem, neboť pouze tyto údaje se vztahují k druhému členskému státu.
  Toto ustanovení nabývá platnosti v případě, že VVR a propojení s příslušnými NVR není plně funkční. Během této doby si příslušné RE budou navzájem vyměňovat informace, aby se zajistilo, že údaje týkající se téhož vozidla budou v souladu. |
| --- | --- |

1.

Pokud je vozidlo vybavené kabinou řidiče již povoleno a registrováno v jednom členském státě a poté povoleno v jiném členském státě, musí být registrováno v NVR druhého členského státu. V tomto případě jsou zaznamenány pouze údaje týkající se bodů 1, 2, 6, 11, 12 a 13 a případně také údaje týkající se polí přidaných do NVR druhým členským státem, neboť pouze tyto údaje se vztahují k druhému členskému státu.

Toto ustanovení nabývá platnosti v případě, že VVR a propojení s příslušnými NVR není plně funkční. Během této doby si příslušné RE budou navzájem vyměňovat informace, aby se zajistilo, že údaje týkající se téhož vozidla budou v souladu.

| 2. | Vozidla, která nejsou vybavena kabinou řidiče, např. nákladní a osobní vozy či jiná speciální vozidla, jsou registrována pouze v NVR členského státu, ve kterém byla poprvé uvedena do provozu. |
| --- | --- |

2.

Vozidla, která nejsou vybavena kabinou řidiče, např. nákladní a osobní vozy či jiná speciální vozidla, jsou registrována pouze v NVR členského státu, ve kterém byla poprvé uvedena do provozu.

| 3. | Pro každé vozidlo poprvé zaregistrované do NVR platí, že příslušné NVR obsahuje údaje týkající se bodů 2, 6, 12 a 13 pro každý členský stát, ve kterém bylo vozidlu uděleno povolení pro uvedení do provozu. |
| --- | --- |

3.

Pro každé vozidlo poprvé zaregistrované do NVR platí, že příslušné NVR obsahuje údaje týkající se bodů 2, 6, 12 a 13 pro každý členský stát, ve kterém bylo vozidlu uděleno povolení pro uvedení do provozu.

3.3   Přístupová práva

Přístupová práva k údajům z NVR v daném členském státě „XX“ jsou sepsána v níže uvedené tabulce, v níž jsou přístupové kódy definovány takto:

| Přístupový kód | Druh přístupu |
| --- | --- |
| 0. | Žádný přístup |
| 1. | Omezená konzultace (podmínky v kolonce „Právo číst“) |
| 2. | Neomezená konzultace |
| 3. | Omezená konzultace a aktualizace |
| 4. | Neomezená konzultace a aktualizace |

Přístupový kód

Druh přístupu

0.

Žádný přístup

1.

Omezená konzultace (podmínky v kolonce „Právo číst“)

2.

Neomezená konzultace

3.

Omezená konzultace a aktualizace

4.

Neomezená konzultace a aktualizace

| Subjekt | Definice | Právo číst | Právo aktualizovat | Bod č. 7 | Všechny ostatní body |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RE/NSA „XX“ | RE/NSA v členském státě „XX“ | Všechny údaje | Všechny údaje | 4 | 4 |
| Ostatní NSA/RE | Ostatní NSA a/nebo ostatní RE | Všechny údaje | Žádné | 2 | 2 |
| ERA | Evropská agentura pro železnice | Všechny údaje | Žádné | 2 | 2 |
| Provozovatelé | Provozovatel vozidla | Všechny údaje o vozidle, které provozuje | Žádné | 1 | 1 |
| Správci vozového parku | Správce vozidel je jmenován provozovatelem | Vozidla, pro která byl provozovatelem jmenován správce | Žádné | 1 | 1 |
| Vlastníci | Vlastník vozidla | Všechny údaje o vozidlech, jichž jsou vlastníky | Žádné | 1 | 1 |
| ŽP | Provozovatel vlaku | Veškeré údaje na základě čísla vozidla | Žádné | 0 | 1 |
| PI | Provozovatel infrastruktury | Veškeré údaje na základě čísla vozidla | Žádné | 0 | 1 |
| IB a RB | Kontrolní a auditní subjekty oznámené členskými státy | Všechny údaje o vozidle, které je kontrolováno či podrobeno auditu | Žádné | 2 | 2 |
| Ostatní zákonní uživatelé | Všichni příležitostní uživatelé uznávaní NSA či ERA | Definovat jako vhodné, doba trvání by mohla být omezená | Žádné | 0 | 1 |

Subjekt

Definice

Právo číst

Právo aktualizovat

Bod č. 7

Všechny ostatní body

RE/NSA „XX“

RE/NSA v členském státě „XX“

Všechny údaje

Všechny údaje

4

4

Ostatní NSA/RE

Ostatní NSA a/nebo ostatní RE

Všechny údaje

Žádné

2

2

ERA

Evropská agentura pro železnice

Všechny údaje

Žádné

2

2

Provozovatelé

Provozovatel vozidla

Všechny údaje o vozidle, které provozuje

Žádné

1

1

Správci vozového parku

Správce vozidel je jmenován provozovatelem

Vozidla, pro která byl provozovatelem jmenován správce

Žádné

1

1

Vlastníci

Vlastník vozidla

Všechny údaje o vozidlech, jichž jsou vlastníky

Žádné

1

1

ŽP

Provozovatel vlaku

Veškeré údaje na základě čísla vozidla

Žádné

0

1

PI

Provozovatel infrastruktury

Veškeré údaje na základě čísla vozidla

Žádné

0

1

IB a RB

Kontrolní a auditní subjekty oznámené členskými státy

Všechny údaje o vozidle, které je kontrolováno či podrobeno auditu

Žádné

2

2

Ostatní zákonní uživatelé

Všichni příležitostní uživatelé uznávaní NSA či ERA

Definovat jako vhodné, doba trvání by mohla být omezená

Žádné

0

1

3.4   Historické záznamy

Všechny údaje v NVR musejí být uchovány po dobu 10 let od data vyřazení vozidla z provozu a odejmutí registrace. Údaje musejí být k dispozici on-line minimálně během prvních tří let. Po třech letech je lze uchovávat buď v elektronické podobě, nebo v tištěné podobě či v jakémkoli jiném systému archivace. Pokud je během desetiletého období zahájeno vyšetřování týkající se daného vozidla (daných vozidel), údaje o těchto vozidlech musejí být na požádání uchovány i po dobu delší než 10 let.

Po vyřazení vozidla z provozu nesmí být žádné z jeho registračních čísel po dobu dalších 100 let od data vyřazení přiřazena jinému vozidlu.

Měly by se zaznamenávat všechny změny v NVR. Správa historických změn by mohla být řešena pomocí technických funkcí IT.

4.   STÁVAJÍCÍ VOZIDLA

4.1   Obsah údajů

Seznam 13 zachovaných bodů je uveden níže, přičemž je označeno, které body jsou povinné a které nikoli.

4.1.1   Bod č. 1 – evropské číslo vozidla (povinné)

a)   Vozidla, která jsou již označena dvanáctimístnou číselnou identifikací

Země s jediným kódem:

těmto vozidlům by jejich současná čísla měla být ponechána. Dvanáctimístné číslo by mělo být zaregistrováno bez jakékoli změny.

Země, v nichž existuje jak hlavní kód země, tak dříve přidělený zvláštní kód:

| — | Německo s hlavním kódem 80 a zvláštním kódem 68 pro AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Německo s hlavním kódem 80 a zvláštním kódem 68 pro AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn),

| — | Švýcarsko s hlavním kódem 85 a zvláštním kódem 63 pro BLS (Bern-Lötschberg-Simplon Eisenbahn), |
| --- | --- |

—

Švýcarsko s hlavním kódem 85 a zvláštním kódem 63 pro BLS (Bern-Lötschberg-Simplon Eisenbahn),

| — | Itálie s hlavním kódem 83 a zvláštním kódem 64 pro FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio), |
| --- | --- |

—

Itálie s hlavním kódem 83 a zvláštním kódem 64 pro FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio),

| — | Maďarsko s hlavním kódem 55 a zvláštním kódem 43 pro GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Maďarsko s hlavním kódem 55 a zvláštním kódem 43 pro GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn).

Těmto vozidlům by jejich současná čísla měla být ponechána. Dvanáctimístné číslo by mělo být zaregistrováno bez jakékoli změny (7).

Systém IT musí zvážit oba kódy (hlavní kód země a zvláštní kód), které se dané země týkají.

b)   Vozidla, která nejsou označena dvanáctimístnou číselnou identifikací

Uplatní se postup o dvou fázích:

| — | v rámci NVR je vozidlu přidělen dvanáctimístný kód (podle OPE TSI) definovaný na základě jeho vlastností. Systém IT by měl toto registrované číslo přiřadit k současném číslu vozidla, |
| --- | --- |

—

v rámci NVR je vozidlu přidělen dvanáctimístný kód (podle OPE TSI) definovaný na základě jeho vlastností. Systém IT by měl toto registrované číslo přiřadit k současném číslu vozidla,

| — | pokud jde o vozidla užívaná v mezinárodní přepravě (s výjimkou vozidel vyhrazených pro historické využití): dvanáctimístný kód je k samotnému vozidlu fyzicky připevněn během šesti let po zapsání do NVR. Pokud jde o vozidla užívaná v domácí přepravě a vozidla vyhrazená pro historické využití: fyzické připevnění dvanáctimístného kódu je dobrovolné. |
| --- | --- |

—

pokud jde o vozidla užívaná v mezinárodní přepravě (s výjimkou vozidel vyhrazených pro historické využití): dvanáctimístný kód je k samotnému vozidlu fyzicky připevněn během šesti let po zapsání do NVR. Pokud jde o vozidla užívaná v domácí přepravě a vozidla vyhrazená pro historické využití: fyzické připevnění dvanáctimístného kódu je dobrovolné.

4.1.2   Bod č. 2 – členský stát a NSA (povinné)

Bod „členský stát“ musí vždy odkazovat na členský stát, v němž je vozidlo registrováno v NVR. Pokud jde o vozidla z třetích zemí, odkazuje tento bod na první členský stát, který povolil uvedení tohoto vozidla do provozu na železniční síti Evropské unie. Bod „NSA“ odkazuje na subjekt, který vydává povolení k uvedení vozidla do provozu.

4.1.3   Bod č. 3 – rok výroby

Pokud není rok výroby přesně znám, měl by se uvést alespoň přibližně.

4.1.4   Bod č. 4 – odkaz na ES

Obvykle takový odkaz u současných vozidel neexistuje vyjma u vysokorychlostních kolejových vozidel. Zaznamená se pouze tehdy, je-li k dispozici.

4.1.5   Bod č. 5 - odkaz na ERATV

Zaznamená se pouze tehdy, je-li k dispozici.

Dokud není vytvořen registr ERATV, lze odkázat na registr kolejových vozidel (článek 22a směrnice Rady 96/48/ES (8) a článek 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES (9)).

4.1.6   Bod č. 6 - omezení

Zaznamená se pouze tehdy, je-li k dispozici.

4.1.7   Bod č. 7 - vlastník (povinné)

Údaj je povinný a běžně dostupný.

4.1.8   Bod č. 8 - provozovatel (povinné)

Údaj je povinný a běžně dostupný. V případě, že provozovatel vlastní VKM, tj. jediný kód jak je uveden v registru VKM, pak tento kód musí to být uveden.

4.1.9   Bod č. 9 – subjekt odpovědný za údržbu (povinné)

Tento bod je povinný.

4.1.10   Bod č. 10 – vyřazení z provozu

Údaj se použije v případě potřeby.

4.1.11   Bod č. 11 – členské státy, v nichž je vozidlo povoleno

Vozy, na něž se vztahují RIV, osobní vozy, na něž se vztahují RIC, a vozidla, na která se vztahují dvoustranné a vícestranné dohody, jsou obvykle registrovány jako takové. Pokud je tato informace k dispozici, měla by být vhodným způsobem zaznamenána.

4.1.12   Bod č. 12 – číslo povolení

Zaznamená se pouze tehdy, je-li k dispozici.

4.1.13   Bod č. 13 – uvedení do provozu (povinné)

Pokud není datum uvedení do provozu přesně známo, měl by se zaznamenat přibližný rok.

4.2   Postup

Subjekt, který byl za registraci vozidla dříve odpovědný, poskytne NSA a RE v zemi, kde je usazen, k dispozici veškeré údaje.

Současné nákladní vozy a osobní vozy budou registrovány pouze v NVR ve členském státě, v němž byl usazen předcházející registrační subjekt.

Pokud bylo současné vozidlo povoleno ve více členských státech, RE, který dané vozidlo registruje, zašle náležité údaje RE ostatních příslušných členských států.

NSA nebo RE zahrnou informace ve svých NVR.

Poté, co je převod informací dokončen, informují NSA nebo RE všechny zúčastněné strany. Měly by být informovány alespoň tyto subjekty:

| — | subjekt, který byl dříve odpovědný za registraci vozidla, |
| --- | --- |

—

subjekt, který byl dříve odpovědný za registraci vozidla,

| — | provozovatel, |
| --- | --- |

—

provozovatel,

| — | ERA. |
| --- | --- |

—

ERA.

Dodatek 1

KÓDY JEDNOTLIVÝCH OMEZENÍ

1.   ZÁSADY

Omezení (technické vlastnosti), která jsou již zaznamenána v jiných registrech, k nimž mají NSA přístup, není třeba v NVR opakovat.

Souhlas s přeshraničním provozem je založen na:

| — | informacích zakódovaných v čísle vozidla, |
| --- | --- |

—

informacích zakódovaných v čísle vozidla,

| — | abecedním kódování a |
| --- | --- |

—

abecedním kódování a

| — | označení vozidla. |
| --- | --- |

—

označení vozidla.

Tyto informace proto není třeba v NVR opakovat.

2.   STRUKTURA

Kódy jsou strukturovány na třech úrovních:

| — | 1. úroveň: kategorie omezení, |
| --- | --- |

—

1. úroveň: kategorie omezení,

| — | 2. úroveň: druh omezení, |
| --- | --- |

—

2. úroveň: druh omezení,

| — | 3. úroveň: hodnota či specifikace. |
| --- | --- |

—

3. úroveň: hodnota či specifikace.

Kódy jednotlivých omezení

| Kategorie | Druh | Hodnota | Název |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | Technické omezení týkající se konstrukce |
| | 1 | číselná (3) | minimální poloměr zatáčky v metrech |
| | 2 | — | omezení kolejového obvodu |
| | 3 | číselná (3) | rychlostní omezení v km/h (označení na vozech a osobních vozech, nikoli na lokomotivách) |
| 2 | | | Zeměpisné omezení |
| | 1 | alfanumerická (3) | kinematický obrys (kódování WAG TSI příloha C) |
| | 2 | kódovaný seznam | rozchod dvojkolí |
| | | 1 | proměnný rozchod 1435/1520 |
| | | 2 | proměnný rozchod 1435/1668 |
| | 3 | — | na palubě není CCS |
| | 4 | — | na palubě je ERTMS A |
| | 5 | číselná (3) | na palubě je systém třídy B (10) |
| 3 | | | Environmentální omezení |
| | 1 | kódovaný seznam | klimatické pásmo EN50125/1999 |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Omezení používání zahrnutá v osvědčení o povolení |
| | 1 | — | časová |
| | 2 | — | v závislosti na podmínkách (ujetá vzdálenost, opotřebení atd.) |

Kategorie

Druh

Hodnota

Název

1

Technické omezení týkající se konstrukce

1

číselná (3)

minimální poloměr zatáčky v metrech

2

—

omezení kolejového obvodu

3

číselná (3)

rychlostní omezení v km/h (označení na vozech a osobních vozech, nikoli na lokomotivách)

2

Zeměpisné omezení

1

alfanumerická (3)

kinematický obrys (kódování WAG TSI příloha C)

2

kódovaný seznam

rozchod dvojkolí

1

proměnný rozchod 1435/1520

2

proměnný rozchod 1435/1668

3

—

na palubě není CCS

4

—

na palubě je ERTMS A

5

číselná (3)

na palubě je systém třídy B (10)

3

Environmentální omezení

1

kódovaný seznam

klimatické pásmo EN50125/1999

1

T1

2

T2

3

T3

4

Omezení používání zahrnutá v osvědčení o povolení

1

—

časová

2

—

v závislosti na podmínkách (ujetá vzdálenost, opotřebení atd.)

Dodatek 2

STRUKTURA A OBSAH EIČ

Kód harmonizovaného systému číslování, tzv. EU identifikační číslo (EIČ), pro osvědčení o bezpečnosti a další dokumenty

Příklad:

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód země
  (2 písmena) | Typ dokumentu
  (2 číslice) | Rok vydání
  (4 číslice) | Pořadové číslo
  (4 číslice) |
| Pole 1 | Pole 2 | Pole 3 | Pole 4 |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Kód země

(2 písmena)

Typ dokumentu

(2 číslice)

Rok vydání

(4 číslice)

Pořadové číslo

(4 číslice)

Pole 1

Pole 2

Pole 3

Pole 4

POLE 1 –   KÓD ZEMĚ (2 PÍSMENA)

Kódy zemí jsou kódy úředně zveřejněné a aktualizované na webových stránkách Úřadu pro publikace Evropské unie v Pravidlech pro jednotnou úpravu dokumentů (http://publications.europa.eu/code/cs/cs-5000600.htm).

| Stát | Kód |
| --- | --- |
| Rakousko | AT |
| Belgie | BE |
| Bulharsko | BG |
| Kypr | CY |
| Česká republika | CZ |
| Dánsko | DK |
| Estonsko | EE |
| Finsko | FI |
| Francie | FR |
| Německo | DE |
| Řecko | EL |
| Maďarsko | HU |
| Island | IS |
| Irsko | IE |
| Itálie | IT |
| Lotyšsko | LV |
| Lichtenštejnsko | LI |
| Litva | LT |
| Lucembursko | LU |
| Norsko | NO |
| Malta | MT |
| Nizozemsko | NL |
| Polsko | PL |
| Portugalsko | PT |
| Rumunsko | RO |
| Slovenská republika | SK |
| Slovinsko | SI |
| Španělsko | ES |
| Švédsko | SE |
| Švýcarsko | CH |
| Spojené království | UK |

Stát

Kód

Rakousko

AT

Belgie

BE

Bulharsko

BG

Kypr

CY

Česká republika

CZ

Dánsko

DK

Estonsko

EE

Finsko

FI

Francie

FR

Německo

DE

Řecko

EL

Maďarsko

HU

Island

IS

Irsko

IE

Itálie

IT

Lotyšsko

LV

Lichtenštejnsko

LI

Litva

LT

Lucembursko

LU

Norsko

NO

Malta

MT

Nizozemsko

NL

Polsko

PL

Portugalsko

PT

Rumunsko

RO

Slovenská republika

SK

Slovinsko

SI

Španělsko

ES

Švédsko

SE

Švýcarsko

CH

Spojené království

UK

Kód pro nadnárodní bezpečnostní orgán by měl být tvořen stejným způsobem. V současné době existuje jediný takový orgán: Channel Tunnel Safety Authority (bezpečnostní orgán pro tunel pod kanálem La Manche). Používá se pro něj následující kód:

| Nadnárodní bezpečnostní orgán | Kód |
| --- | --- |
| Channel Tunnel Intergovernmental Commission | CT |

Nadnárodní bezpečnostní orgán

Kód

Channel Tunnel Intergovernmental Commission

CT

POLE 2 –   TYP DOKUMENTU (2 ČÍSLICE)

Dvě číslice umožňují rozlišit typ dokumentu:

| — | první číslice označuje obecné zařazení dokumentu, |
| --- | --- |

—

první číslice označuje obecné zařazení dokumentu,

| — | druhá číslice udává podtyp dokumentu. |
| --- | --- |

—

druhá číslice udává podtyp dokumentu.

Systém číslování může být v případě potřeby dalších kódů rozšířen. Následuje navrhovaný seznam známých a možných kombinací dvou číslic a kombinací v souvislosti s povolením uvedení vozidla do provozu:

| Kombinace číslic v poli 2 | Typ dokumentu | Podtyp dokumentu |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Licence | Licence pro ŽP |
| [0 x] | Licence | Ostatní |
| [1 1] | Osvědčení o bezpečnosti | Část A |
| [1 2] | Osvědčení o bezpečnosti | Část B |
| [1 x] | Vyhrazeno | Vyhrazeno |
| [2 1] | Schválení z hlediska bezpečnosti | |
| [2 2] | Vyhrazeno | Vyhrazeno |
| [2 x] | Vyhrazeno | Vyhrazeno |
| [3 x] | Vyhrazeno, např. pro údržbu kolejových vozidel, pro infrastrukturu a další | |
| [4 x] | Vyhrazeno pro oznámené subjekty | Tj. různé druhy oznámených subjektů |
| [5 1] a [5 5] (11) | Povolení uvedení do provozu | Hnací kolejová vozidla |
| [5 2] a [5 6] (11) | Povolení uvedení do provozu | Tažená vozidla osobní přepravy |
| [5 3] a [5 7] (11) | Povolení uvedení do provozu | Vozy |
| [5 4] a [5 8] (11) | Povolení uvedení do provozu | Speciální vozidla |
| [5 9] (12) | Povolení typu vozidla | |
| [6 0] | Povolení uvedení do provozu | Subsystémy „Infrastruktura“, „Energie“, „Řízení a zabezpečení“, „Traťové zařízení“ |
| [6 1] | Povolení uvedení do provozu | Subsystém „Infrastruktura“ |
| [6 2] | Povolení uvedení do provozu | Sybsystém „Energie“ |
| [6 3] | Povolení uvedení do provozu | Sybsytém „Řízení a zabezpečení“ a „Traťové zařízení“ |
| [7 1] | Licence strojvedoucího | Číslování až do 9 999 včetně |
| [7 2] | Licence strojvedoucího | Číslování od 10 000 až do 19 000 včetně |
| [7 3] | Licence strojvedoucího | Číslování od 20 000 až do 29 000 včetně |
| [8 x] ... [9 x] | Vyhrazeno (2 druhy dokumentů) | Vyhrazeno (10 podtypů pro každý druh dokumentu) |

Kombinace číslic v poli 2

Typ dokumentu

Podtyp dokumentu

[0 1]

Licence

Licence pro ŽP

[0 x]

Licence

Ostatní

[1 1]

Osvědčení o bezpečnosti

Část A

[1 2]

Osvědčení o bezpečnosti

Část B

[1 x]

Vyhrazeno

Vyhrazeno

[2 1]

Schválení z hlediska bezpečnosti

[2 2]

Vyhrazeno

Vyhrazeno

[2 x]

Vyhrazeno

Vyhrazeno

[3 x]

Vyhrazeno, např. pro údržbu kolejových vozidel, pro infrastrukturu a další

[4 x]

Vyhrazeno pro oznámené subjekty

Tj. různé druhy oznámených subjektů

[5 1] a [5 5] (11)

Povolení uvedení do provozu

Hnací kolejová vozidla

[5 2] a [5 6] (11)

Povolení uvedení do provozu

Tažená vozidla osobní přepravy

[5 3] a [5 7] (11)

Povolení uvedení do provozu

Vozy

[5 4] a [5 8] (11)

Povolení uvedení do provozu

Speciální vozidla

[5 9] (12)

Povolení typu vozidla

[6 0]

Povolení uvedení do provozu

Subsystémy „Infrastruktura“, „Energie“, „Řízení a zabezpečení“, „Traťové zařízení“

[6 1]

Povolení uvedení do provozu

Subsystém „Infrastruktura“

[6 2]

Povolení uvedení do provozu

Sybsystém „Energie“

[6 3]

Povolení uvedení do provozu

Sybsytém „Řízení a zabezpečení“ a „Traťové zařízení“

[7 1]

Licence strojvedoucího

Číslování až do 9 999 včetně

[7 2]

Licence strojvedoucího

Číslování od 10 000 až do 19 000 včetně

[7 3]

Licence strojvedoucího

Číslování od 20 000 až do 29 000 včetně

[8 x] ... [9 x]

Vyhrazeno (2 druhy dokumentů)

Vyhrazeno (10 podtypů pro každý druh dokumentu)

POLE 3 –   ROK VYDÁNÍ (4 ČÍSLICE)

Toto pole udává rok vydání osvědčení (ve formátu rrrr, tj. rok vyjádřený čtyřmi číslicemi).

POLE 4 –   POŘADOVÉ ČÍSLO

Pořadové číslo se zvyšuje o jedničku po každém vydání dokumentu, nehledě na to, zda jde o nové, obnovené, aktualizované či změněné povolení. I když je osvědčení odebráno či povolení pozastaveno, jeho číslo nelze znovu použít.

Každý rok začínají pořadová čísla znovu od nuly.

Dodatek 3

KÓDOVÁNÍ PŘI VYŘAZENÍ Z PROVOZU

| Kód | Režim vyřazení z provozu | Popis |
| --- | --- | --- |
| 00 | Žádný | Vozidlo má platnou registraci. |
| 10 | Registrace pozastavena
  Důvody neuvedeny | Registrace vozidla je pozastavena na žádost vlastníka či provozovatele nebo rozhodnutím NSA nebo RE. |
| 11 | Registrace pozastavena | Vozidlo je určeno k odstavení v provozuschopném stavu jako neaktivní či strategická rezerva. |
| 20 | Registrace převedena | O vozidle je známo, že bylo opětovně registrováno pod jiným číslem nebo u jiného NVR pro další užívání v evropské železniční síti (v celé síti nebo pouze v její části). |
| 30 | Odnětí registrace
  Důvody neuvedeny | Registrace vozidla pro provoz v evropské železniční síti skončila, aniž by došlo k opětovné registraci. |
| 31 | Odnětí registrace | Vozidlo je určeno k dalšímu používání jako železniční vozidlo mimo evropskou železniční síť. |
| 32 | Odnětí registrace | Vozidlo je určeno k obnově hlavních interoperabilních složek/modulů/náhradních dílů či ke generální přestavbě. |
| 33 | Odnětí registrace | Vozidlo je určeno k demontáži a k likvidaci materiálů (včetně hlavních náhradních dílů) za účelem recyklace. |
| 34 | Odnětí registrace | Vozidlo je coby „chráněné historické kolejové vozidlo“ určeno k provozu v samostatné síti či k vystavení mimo evropskou železniční síť. |

Kód

Režim vyřazení z provozu

Popis

00

Žádný

Vozidlo má platnou registraci.

10

Registrace pozastavena

Důvody neuvedeny

Registrace vozidla je pozastavena na žádost vlastníka či provozovatele nebo rozhodnutím NSA nebo RE.

11

Registrace pozastavena

Vozidlo je určeno k odstavení v provozuschopném stavu jako neaktivní či strategická rezerva.

20

Registrace převedena

O vozidle je známo, že bylo opětovně registrováno pod jiným číslem nebo u jiného NVR pro další užívání v evropské železniční síti (v celé síti nebo pouze v její části).

30

Odnětí registrace

Důvody neuvedeny

Registrace vozidla pro provoz v evropské železniční síti skončila, aniž by došlo k opětovné registraci.

31

Odnětí registrace

Vozidlo je určeno k dalšímu používání jako železniční vozidlo mimo evropskou železniční síť.

32

Odnětí registrace

Vozidlo je určeno k obnově hlavních interoperabilních složek/modulů/náhradních dílů či ke generální přestavbě.

33

Odnětí registrace

Vozidlo je určeno k demontáži a k likvidaci materiálů (včetně hlavních náhradních dílů) za účelem recyklace.

34

Odnětí registrace

Vozidlo je coby „chráněné historické kolejové vozidlo“ určeno k provozu v samostatné síti či k vystavení mimo evropskou železniční síť.

Použití kódů

| — | Pokud není uveden důvod vyřazení z provozu, použijí se kódy 10, 20 a 30 k označení změny stavu registrace. |
| --- | --- |

—

Pokud není uveden důvod vyřazení z provozu, použijí se kódy 10, 20 a 30 k označení změny stavu registrace.

| — | Je-li důvod vyřazení z provozu k dispozici: v databázi NVR lze použít kódy 11, 31, 32, 33 a 34. Tyto kódy vycházejí výhradně z informací poskytnutých RE provozovatelem či vlastníkem. |
| --- | --- |

—

Je-li důvod vyřazení z provozu k dispozici: v databázi NVR lze použít kódy 11, 31, 32, 33 a 34. Tyto kódy vycházejí výhradně z informací poskytnutých RE provozovatelem či vlastníkem.

Otázky registrace

| — | Vozidlo s pozastavenou či odňatou registrací nesmí být na základě zaznamenané registrace provozováno v evropské železniční síti. |
| --- | --- |

—

Vozidlo s pozastavenou či odňatou registrací nesmí být na základě zaznamenané registrace provozováno v evropské železniční síti.

| — | Opětovná aktivace registrace, která byla pozastavena, bude vyžadovat, aby registrační subjekt ověřil podmínky, za kterých k pozastavení došlo. |
| --- | --- |

—

Opětovná aktivace registrace, která byla pozastavena, bude vyžadovat, aby registrační subjekt ověřil podmínky, za kterých k pozastavení došlo.

| — | Při převodu registrace se provede nová registrace vozidla a poté bude odňata stará registrace za podmínek stanovených v článku 1b rozhodnutí Komise 2006/920/ES (13) a v článku 1b rozhodnutí Komise 2008/231/ES (14) ve znění rozhodnutí 2010/640/EU (15). |
| --- | --- |

—

Při převodu registrace se provede nová registrace vozidla a poté bude odňata stará registrace za podmínek stanovených v článku 1b rozhodnutí Komise 2006/920/ES (13) a v článku 1b rozhodnutí Komise 2008/231/ES (14) ve znění rozhodnutí 2010/640/EU (15).

Dodatek 4

STANDARDNÍ REGISTRAČNÍ FORMULÁŘ

Image

Image

Image

Dodatek 5

SEZNAM ZKRATEK

| Zkratka | Definice |
| --- | --- |
| CCS | Systém řízení a zabezpečení |
| SNS | Společenství nezávislých států |
| COTIF | Úmluva o mezinárodní železniční přepravě |
| CR | Konvenční železnice (železniční systém) |
| DB | Databáze |
| EK | Evropská komise |
| EC VVR | Evropský centrální virtuální registr vozidel |
| EIČ | EU identifikační číslo |
| EN | Evropská norma (euronorma) |
| EVN | Evropské číslo vozidla |
| ERA | Evropská agentura pro železnice, rovněž jen „agentura“ |
| ERATV | Evropský registr schválených typů vozidel |
| ERTMS | Evropský systém řízení železničního provozu (European Rail Traffic Management System) |
| EU | Evropská unie |
| HS | Vysokorychlostní (systém) |
| IB | Inspekční orgán |
| ISO | Mezinárodní organizace pro normalizaci |
| PI | Provozovatel infrastruktury |
| INF | Infrastruktura |
| IT | Informační technologie |
| LR | Místní registr |
| NoBo | Oznámený subjekt |
| NSA | Vnitrostátní bezpečnostní orgán |
| NVR | Celostátní registr vozidel |
| OPE (TSI) | Provoz a řízení dopravy (TSI) |
| OTIF | Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu |
| RE | Registrační subjekt, tj. orgán odpovědný za spravování a aktualizaci NVR |
| RB | Regulační subjekt |
| RIC | Předpisy, kterými se řídí reciproční použití železničních a brzdařských vozů v mezinárodním provozu |
| RIV | Předpisy, kterými se řídí reciproční použití železničních vozů v mezinárodním provozu |
| RRS nebo RRST | Registr kolejových vozidel |
| RSRD (TAF) | Referenční databáze registru kolejových vozidel (TAF) |
| ŽP | Železniční podnik |
| SEDP (TAF) | Strategický evropský plán zavádění (TAF) |
| TAF (TSI) | Využití telematiky v nákladní dopravě (TSI) |
| TSI | Technická specifikace pro interoperabilitu |
| VKM | Označení provozovatele vozidla |
| VKMR | Registr označení provozovatele vozidla |
| VVR | Virtuální registr vozidel |
| WAG (TSI) | Vůz (TSI) |
| WIMO (TAF) | Provozní databáze vozů a intermodálních jednotek (TAF) |

Zkratka

Definice

CCS

Systém řízení a zabezpečení

SNS

Společenství nezávislých států

COTIF

Úmluva o mezinárodní železniční přepravě

CR

Konvenční železnice (železniční systém)

DB

Databáze

EK

Evropská komise

EC VVR

Evropský centrální virtuální registr vozidel

EIČ

EU identifikační číslo

EN

Evropská norma (euronorma)

EVN

Evropské číslo vozidla

ERA

Evropská agentura pro železnice, rovněž jen „agentura“

ERATV

Evropský registr schválených typů vozidel

ERTMS

Evropský systém řízení železničního provozu (European Rail Traffic Management System)

EU

Evropská unie

HS

Vysokorychlostní (systém)

IB

Inspekční orgán

ISO

Mezinárodní organizace pro normalizaci

PI

Provozovatel infrastruktury

INF

Infrastruktura

IT

Informační technologie

LR

Místní registr

NoBo

Oznámený subjekt

NSA

Vnitrostátní bezpečnostní orgán

NVR

Celostátní registr vozidel

OPE (TSI)

Provoz a řízení dopravy (TSI)

OTIF

Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu

RE

Registrační subjekt, tj. orgán odpovědný za spravování a aktualizaci NVR

RB

Regulační subjekt

RIC

Předpisy, kterými se řídí reciproční použití železničních a brzdařských vozů v mezinárodním provozu

RIV

Předpisy, kterými se řídí reciproční použití železničních vozů v mezinárodním provozu

RRS nebo RRST

Registr kolejových vozidel

RSRD (TAF)

Referenční databáze registru kolejových vozidel (TAF)

ŽP

Železniční podnik

SEDP (TAF)

Strategický evropský plán zavádění (TAF)

TAF (TSI)

Využití telematiky v nákladní dopravě (TSI)

TSI

Technická specifikace pro interoperabilitu

VKM

Označení provozovatele vozidla

VKMR

Registr označení provozovatele vozidla

VVR

Virtuální registr vozidel

WAG (TSI)

Vůz (TSI)

WIMO (TAF)

Provozní databáze vozů a intermodálních jednotek (TAF)

---

(1)  Podle rozhodnutí Komise 2006/920/ES a 2008/231/ES ve znění pozměněném rozhodnutím 2009/107/ES je pro vysokorychlostní i konvenční vozidla použit totožný systém číslování.

1

(2)  Pro typy vozidel, která byla povolena v souladu s článkem 26 směrnice 2008/57/ES.

2

(3)  Registr stanovený v článku 34 směrnice 2008/57/ES.

3

(4)  Povolení vydané v souladu s kapitolou V směrnice 2008/57/ES nebo povolení vydané v souladu s pravidly pro vydávání platnými před provedením směrnice 2008/57/ES do vnitrostátního práva.

4

(5)  Registrační subjekt (dále jen ‚RE‘) je subjekt určený jednotlivými členskými státy v souladu s čl. 33 odst. 1 písm. b) směrnice 2008/57/ES pro správu a aktualizaci NVR.

5

(6)  Jak je pro záležitosti specifické pro železniční kolejová vozidla stanoveno v Lucemburském protokolu k Úmluvě o mezinárodních nárocích na mobilní zařízení, který byl podepsán v Lucemburku dne 23. února 2007.

6

(7)  Nicméně všem novým vozidlům uvedeným do provozu v AAE, BLS, FNME a GySEV/ROeEE mají být přidělena standardní čísla země.

7

(8)  Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  Úř. věst. L 110, 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  Pokud je vozidlo vybaveno více než jedním systémem třídy B, musí být pro každý systém uveden samostatný kód.

10

Číselný kód se skládá ze tří znaků, kde:

| — | 1xx se používá pro vozidla vybavená zabezpečovacím systémem |
| --- | --- |

—

1xx se používá pro vozidla vybavená zabezpečovacím systémem

| — | 2xx se používá pro vozidla vybavená rádiovým zařízením |
| --- | --- |

—

2xx se používá pro vozidla vybavená rádiovým zařízením

Xx odpovídá číselnému kódování v příloze B k CCS TSI.

(11)  Jsou-li během roku využity čtyři číslice plánované pro pole „Pořadové číslo“, přesunou se první dvě číslice v poli 2 z:

11

| — | [5 1] na [5 5] u hnacích vozidel, |
| --- | --- |

—

[5 1] na [5 5] u hnacích vozidel,

| — | [5 2] na [5 6] u tažených vozidel osobní přepravy, |
| --- | --- |

—

[5 2] na [5 6] u tažených vozidel osobní přepravy,

| — | [5 3] na [5 7] u vagónů, |
| --- | --- |

—

[5 3] na [5 7] u vagónů,

| — | [5 4] na [5 8] u speciálních vozidel. |
| --- | --- |

—

[5 4] na [5 8] u speciálních vozidel.

(12)  V poli 4 se používají tyto číslice:

12

| — | Od 1 000 do 1 999 pro trakční vozidla, |
| --- | --- |

—

Od 1 000 do 1 999 pro trakční vozidla,

| — | Od 2 000 do 2 999 pro tažená osobní vozidla, |
| --- | --- |

—

Od 2 000 do 2 999 pro tažená osobní vozidla,

| — | Od 3 000 do 3 999 for vagóny, |
| --- | --- |

—

Od 3 000 do 3 999 for vagóny,

| — | Od 4 000 do 4 999 for zvláštní vozidla |
| --- | --- |

—

Od 4 000 do 4 999 for zvláštní vozidla

(13)  Úř. věst. L 359, 18.12.2006, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 84, 26.3.2008, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 29.

15

---