# Az Európai Unió L 35/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.035.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 35 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. február 9. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.035.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 35

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. február 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/65/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. november 11.) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról (EKB/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. november 25.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. december 13.) az eurobankjegyek kibocsátásáról (EKB/2010/29) | 26 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | 2011/68/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2010. november 11.) a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről (EKB/2010/20) | 31 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2011/65/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. november 11.) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról (EKB/2010/21)

(EKB/2010/21)

1

2011/66/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. november 25.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2010/23)

(EKB/2010/23)

17

2011/67/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. december 13.) az eurobankjegyek kibocsátásáról (EKB/2010/29)

(EKB/2010/29)

26

IRÁNYMUTATÁSOK

2011/68/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2010. november 11.) a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről (EKB/2010/20)

(EKB/2010/20)

31

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 9.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 35/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. november 11.)

az Európai Központi Bank éves beszámolójáról

(átdolgozás)

(EKB/2010/21)

(2011/65/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 26.2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/17 határozat (1) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség különösen a kamatlábkockázat fedezése (hedging) tekintetében, az érthetőség kedvéért indokolt a határozatot átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/17 határozat (1) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség különösen a kamatlábkockázat fedezése (hedging) tekintetében, az érthetőség kedvéért indokolt a határozatot átdolgozni.

| (2) | Az EKB/2006/17 határozat hivatkozási alapjául szolgáló, a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/16 iránymutatás (2) átdolgozta és hatályon kívül helyezte a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatás (átdolgozás) (3), |
| --- | --- |

(2)

Az EKB/2006/17 határozat hivatkozási alapjául szolgáló, a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/16 iránymutatás (2) átdolgozta és hatályon kívül helyezte a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatás (átdolgozás) (3),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Az EKB/2010/20 iránymutatás 1. cikkében meghatározott fogalmak ugyanazt jelentik ebben a határozatban.

(2)   Az ebben a határozatban alkalmazott egyéb technikai kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2010/20 iránymutatás II. mellékletében.

2. cikk

Alkalmazási kör

Az e határozatban meghatározott szabályokat az EKB éves beszámolójára kell alkalmazni, ami magában foglalja a mérleget, az EKB könyveiben nyilvántartott, mérlegen kívüli tételeket, az eredménykimutatást és az EKB éves beszámolójához kapcsolódó megjegyzéseket.

3. cikk

Számviteli alapelvek

Az EKB/2010/20 iránymutatás 3. cikkében meghatározott számviteli alapelvek e határozatra is vonatkoznak.

4. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A pénzügyi vagy egyéb eszközöket/forrásokat csak az EKB mérlegében mutatják ki az EKB/2010/20 iránymutatás 4. cikkével összhangban.

5. cikk

A közgazdasági szempontú és az elszámolásközpontú megközelítés

Az EKB/2010/20 iránymutatás 5. cikke vonatkozik e határozatra.

II.   FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

6. cikk

A mérleg tartalma

A mérleg összeállítása az I. mellékletben előírt szerkezeten alapul.

7. cikk

Céltartalék az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra

Figyelembe véve az EKB tevékenységeinek természetét, a Kormányzótanács céltartalékot képezhet az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra az EKB mérlegében. A Kormányzótanács az EKB kockázati kitettségére vonatkozó indokolt becslés alapján határoz a céltartalék nagyságáról és felhasználásáról.

8. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

(1)   A mérlegtételek értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat használják, amennyiben az I. melléklet másként nem rendelkezik.

(2)   Az arany, a devizaügyletek, az értékpapírok (a lejáratig megtartásra kerülő és nem forgalomképes értékpapírok kivételével), valamint a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként és mérlegen kívüli tételként történő) átértékelését az év végén kell elvégezni piaci középárfolyamon és áron.

(3)   Arany esetében nem különböztetik meg az aranyár és a devizaárfolyam változása miatti átértékelési különbözeteket, hanem az átértékelési napon egyetlen arany átértékelési különbözetet számolnak el az arany súlyának meghatározott egységenkénti, az átértékelési napon érvényes euro/USA dollár átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletek esetében. E cikk alkalmazásában az SDR-követeléseket (beleértve az SDR kosár alapjául szolgáló, kijelölt egyedi devizaköveteléseket) egyetlen követelésként kell kezelni. Az értékpapírok átértékelése értékpapír fajtánként (azaz ISIN kód/fajta) történik. A monetáris politikai célokból tartott, illetve az „Egyéb pénzügyi eszközök” vagy a „Vegyes tételek” mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni.

(4)   A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és azokat amortizált bekerülési költségen és az értékvesztésre tekintettel kell értékelni. Ugyanígy kell kezelni a nem forgalomképes értékpapírokat. A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírok lejáratuk előtt értékesíthetők a következő feltételek együttes fennállása esetén:

| a) | amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfólió teljes nagyságához képest; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfólió teljes nagyságához képest;

| b) | amennyiben az értékpapírokat a lejárati idő hónapjában értékesítik; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az értékpapírokat a lejárati idő hónapjában értékesítik;

| c) | olyan különleges körülmények esetében, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása vagy a Kormányzótanács kifejezett monetáris politikai döntését követően. |
| --- | --- |

c)

olyan különleges körülmények esetében, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása vagy a Kormányzótanács kifejezett monetáris politikai döntését követően.

9. cikk

Repóügyletek

A repóügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 8. cikke szerint számolják el.

10. cikk

Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok

A tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumokat az EKB/2010/20 iránymutatás 9. cikke szerint számolják el.

11. cikk

Értékpapírok kamatlábkockázatának származékos eszközökkel való fedezése

A kamatlábkockázat fedezését az EKB/2010/20 iránymutatás 10. cikkének megfelelően számolják el.

12. cikk

Szintetikus instrumentumok

A szintetikus instrumentumok számviteli kezelése az EKB/2010/20 iránymutatás 11. cikkének megfelelően történik.

III.   FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

13. cikk

Bevételek elszámolása

(1)   Az EKB/2010/20 iránymutatás 11. cikkének (1), (2), (3), (5) és (7) bekezdéseit alkalmazzák a bevételek elszámolására.

(2)   A KBER Alapokmányának 48.2. cikke szerinti hozzájárulásokból származó elkülönített átértékelési számlák állományait azon tagállamok központi bankjainak tekintetében, amelyek eltérését megszüntették, a nem realizált veszteség ellentételezésére használják fel, ha az meghaladja az EKB/2010/20 iránymutatás 13. cikke (1) bekezdésének c) pontjában leírt, megfelelő átértékelési számlán nyilvántartott korábbi átértékelési nyereséget, mielőtt az ilyen veszteségeket az Alapokmány 33.2. cikkével összhangban jóváírják. Az arany, deviza vagy értékpapírok egyedi átértékelési számláján lévő állományokat a megfelelő eszközök állományának csökkentése esetén arányosan csökkentik.

14. cikk

Beszerzési érték

Az EKB/2010/20 iránymutatás 14. cikke vonatkozik e határozatra.

IV.   FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

15. cikk

Általános szabályok

Az EKB/2010/20 iránymutatás 15. cikke vonatkozik e határozatra.

16. cikk

Határidős devizaügyletek

A határidős devizaügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 16. cikke szerint számolják el.

17. cikk

Devizaswapügyletek

A devizaswapügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 17. cikke szerint számolják el.

18. cikk

Határidős ügyletek

A határidős ügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 18. cikke szerint számolják el.

19. cikk

Kamatswapügyletek

A kamatswapügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 19. cikke szerint számolják el. Az év végén az eredménykimutatásban feltüntetett, nem realizált veszteséget a következő években amortizálják lineáris leírással. Határidős kamatswapok esetén az amortizáció a tranzakció értéknapján kezdődik.

20. cikk

Határidős kamatláb-megállapodások

A határidős kamatláb-megállapodásokat az EKB/2010/20 iránymutatás 20. cikke szerint számolják el.

21. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket az EKB/2010/20 iránymutatás 21. cikke (1) bekezdésében meghatározott „A” módszer szerint számolják el.

22. cikk

Opciók

Az opciókat az EKB/2010/20 iránymutatás 22. cikke szerint számolják el.

V.   FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

23. cikk

Formátumok

(1)   Az EKB nyilvánosságra hozott éves mérlegének formátuma a II. mellékletben meghatározott formátumot követi.

(2)   Az EKB nyilvánosságra hozott eredménykimutatásának formátuma megfelel a III. mellékletnek.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

24. cikk

A szabályok kidolgozása, alkalmazása és értelmezése

(1)   E határozat értelmezésekor figyelembe kell venni az előkészítő anyagokat, az uniós jog által harmonizált számviteli elveket, valamint az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli standardokat.

(2)   Amennyiben ez a határozat nem határoz meg egyedi számviteli eljárást, a Kormányzótanács ellentétes határozata hiányában az EKB az EKB tevékenységeire és számviteli nyilvántartásaira vonatkozó, az Európai Unió által elfogadott nemzetközi számviteli standardokat követi.

25. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2006/17 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó bármely utalást az erre a határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok a V. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendőek.

26. cikk

Záró rendelkezés

Ez a határozat 2010. december 31-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 11-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 348., 2006.12.11., 38. o.

1

(2)  HL L 348., 2006.12.11., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos 31 Lap oldalát.

3

---

I. MELLÉKLET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

Megjegyzés: a számozás a II. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik

ESZKÖZÖK

| Mérlegtétel | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arany és aranyra szóló követelések |

Mérlegtétel

A mérlegtételek tartalmának osztályozása

Az értékelés elve

1.

Fizikailag létező arany (pl. rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy „leszállítás alatt”. Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: i. felértékelési és leértékelési ügyletek, valamint ii. az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el

Piaci értéken

| 2. | Euroövezeten kívül letelepedett személyekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések, beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euroövezeten kívüli központi bankokat

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

| a) | A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
  A nemzeti kvóta csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az „Euroövezeten kívüli személyekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek” közé. |
| --- | --- |

a)

A nemzeti kvóta csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az „Euroövezeten kívüli személyekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek” közé.

| a) | A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

a)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| b) | Különleges lehívási jogok
  Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó) |
| --- | --- |

b)

Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó)

| b) | Különleges lehívási jogok
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

b)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| c) | Egyéb követelések
  Általános hitelmegállapodás, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program keretében |
| --- | --- |

c)

Általános hitelmegállapodás, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program keretében

| c) | Egyéb követelések
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

c)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2.

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
  Folyószámlák, lekötött betétek, látraszóló betétek, fordított repóügyletek |
| --- | --- |

a)

Folyószámlák, lekötött betétek, látraszóló betétek, fordított repóügyletek

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelések
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

a)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| b) | Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum |
| --- | --- |

b)

A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

| b) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

b)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

| c) | Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett külső hitelek (betétek) |
| --- | --- |

c)

| c) | Külső hitelek
  Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

c)

Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| d) | Egyéb külső eszközök
  Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék |
| --- | --- |

d)

Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék

| d) | Egyéb külső eszközök
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

d)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| 3. | Devizában denominált, euroövezeti felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

| a) | Az euroövezeten kívüli, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum |
| --- | --- |

a)

A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

| a) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

a)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

| b) | Az euroövezeti felekkel szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett egyéb követelések
  Hitelek, betétek, fordított repóügyletek, vegyes kölcsönnyújtás |
| --- | --- |

b)

Hitelek, betétek, fordított repóügyletek, vegyes kölcsönnyújtás

| b) | Egyéb követelések
  Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

b)

Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| 4. | Nem euroövezeti felekkel szemben fennálló, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Bankokkal szembeni egyenlegek, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
  Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az euróban denominált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek |
| --- | --- |

a)

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az euróban denominált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelések
  Névértéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken

| b) | Az euroövezeten kívüli, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  Euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, minden tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír |
| --- | --- |

b)

Euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, minden tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír

| b) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

b)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron

| c) | Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett hitelek |
| --- | --- |

c)

| c) | Euroövezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek
  Betétek névértéken |
| --- | --- |

c)

Betétek névértéken

| d) | Az euroövezeten kívüli jogalanyok által kibocsátott, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapírok
  Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az Európai Befektetési Bank által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől |
| --- | --- |

d)

Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az Európai Befektetési Bank által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől

| d) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

d)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelnyújtás

Névértéken

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Az 5.1-től 5.5-ig felsorolt tételek: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) I. mellékletében meghatározott, megfelelő monetáris politikai eszközöknek megfelelő ügyletek

| 5.1. | Elsődleges refinanszírozási műveletek |
| --- | --- |

5.1.

Likviditás nyújtása céljából heti gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában egyheti lejárattal

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Likviditás nyújtása céljából havi gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában háromhavi lejárattal

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Eseti alapon finomszabályozás céljából végrehajtott repóműveletek

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális pozíciójának kiigazítása céljából végrehajtott repóműveletek

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Egynapos likviditási lehetőség előre meghatározott kamatlábbal, elfogadható eszközök ellenében (jegybanki rendelkezésre állás)

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Hitelintézeteknek nyújtott kiegészítő hitel, amely ugyanezen hitelintézetek által más hitellel kapcsolatban benyújtott fedezeti eszközök értéknövekedéséből ered

Névértéken vagy bekerülési értéken

| 6. | Euroövezeti hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az „Euroövezeti felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok” (beleértve az euroövezeten belüli korábbi devizatartalékok átalakításából eredő ügyleteket) eszköztételben szereplő értékpapír-állományok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek és egyéb követelések. Euroövezetben letelepedett nem hazai hitelintézeteknél fenntartott levelezőbanki számlák. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb követelések és műveletek.

Névértéken vagy bekerülési értéken

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Az euroövezetben kibocsátott és monetáris politikai célokból tartott értékpapírok. Finomszabályozás céljából vásárolt EKB-kötvények

| a) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

a)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| b) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| c) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

c)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

A 7.1. „Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok” és a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapírok; kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, közvetlenül birtokolt, euróban denominált pénzpiaci papírok (beleértve az EMU előtti időszakból származó állampapírokat). Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

| a) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

a)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

| b) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

| c) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

c)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

| d) | Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
  Piaci áron |
| --- | --- |

d)

Piaci áron

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Az EMU előtti időszakból származó követelések az állammal szemben (nem forgalomképes értékpapírok, hitelek)

Betétek/hitelek névértéken, a nem forgalomképes értékpapírok bekerülési értéken

| 9. | Eurorendszeren belüli követelések |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Az EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések |
| --- | --- |

9.1.

Kizárólag EKB-mérlegtétel Az EKB adósságleveleivel kapcsolatos viszonossági megállapodás miatt az NKB-k által kibocsátott váltók

Bekerülési értéken

| 9.2. | Az eurorendszeren belüli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos követelések |
| --- | --- |

9.2.

Az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozat (átdolgozás) (2) alapján az EKB bankjegy-kibocsátásával kapcsolatos követelések

Névértéken

| 9.3. | Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó) |
| --- | --- |

9.3.

Az alábbi altételek nettó pozíciója:

| a) | Az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege - lásd az „Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” tételt a forrásoldalon |
| --- | --- |

a)

Az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege - lásd az „Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” tételt a forrásoldalon

| a) | Névértéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken

| b) | Egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli követelések, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének a NKB-k számára való belső felosztását |
| --- | --- |

b)

Egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli követelések, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének a NKB-k számára való belső felosztását

| b) | Névértéken |
| --- | --- |

b)

Névértéken

| 10. | Elszámolás alatti tételek |
| --- | --- |

10.

Elszámolási számlaegyenlegek (követelések), beleértve a fizetésre bemutatott csekkek elszámolásával kapcsolatos időeltolódást

Névértéken

| 11. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Euroövezetbeli érmék |
| --- | --- |

11.1.

Euroérmék

Névértéken

| 11.2. | Tárgyi eszközök és immateriális eszközök |
| --- | --- |

11.2.

Földterület és épületek, bútor és berendezés (beleértve a számítástechnikai eszközöket), szoftver

Értékcsökkenéssel csökkentett bekerülési értéken

Az értékcsökkentési leírás az eszköz csökkenthető értékének szisztematikus leírása az eszköz hasznos élettartama alatt. A hasznos élettartam az az időszak, amely során a javak várhatóan a jogi személy részére használat céljából rendelkezésére állnak. Az egyedi materiális javak hasznos élettartamát rendszeresen felül lehet vizsgálni, amennyiben az elvárások eltérnek a korábbi becslésektől. A főbb eszközök állhatnak különböző hasznos élettartammal bíró összetevőkből. Az ilyen összetevők élettartamát egyénileg becsülik meg.

Az állóeszközök bekerülési értékének része az álleszköz megszerzésének költsége is. A többi közvetlen vagy közvetett költséget költségként kell elszámolni.

A kiadások tőkésítése: értékhatár fölött (HÉA nélkül számított 10 000 euro alatti összeg esetén: nincs tőkésítés)

| 11.3. | Egyéb pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

11.3.

| — | Egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések, stratégiai/politikai célokból tartott tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

—

Egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések, stratégiai/politikai célokból tartott tulajdoni részesedések

| — | Értékpapírok, beleértve a tulajdoni részesedéseket és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegek, beleértve az előirányzott állomány részeként tartott lekötött betéteket és folyószámlákat |
| --- | --- |

—

Értékpapírok, beleértve a tulajdoni részesedéseket és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegek, beleértve az előirányzott állomány részeként tartott lekötött betéteket és folyószámlákat

| — | Fordított repóügyletek hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére |
| --- | --- |

—

Fordított repóügyletek hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére

| a) | Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
  Piaci árfolyamon |
| --- | --- |

a)

Piaci árfolyamon

| b) | Részesedések és nem likvid tulajdoni részesedést jelentő instrumentumok, és minden más, tartós befektetésként tartott tulajdoni részesedést jelentő instrumentum
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

| c) | Befektetések leányvállalatokba vagy jelentős érdekeltségek
  Nettó eszközértéken |
| --- | --- |

c)

Nettó eszközértéken

| d) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

d)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| e) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, vagy tartós befektetésként tartott forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

e)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

| f) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen |
| --- | --- |

f)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

| g) | Bankokkal szembeni egyenlegek és hitelek
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg/betét devizában denominált |
| --- | --- |

g)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg/betét devizában denominált

| 11.4. | Mérlegen kívüli tételek átértékelési különbözetei |
| --- | --- |

11.4.

Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatswapügyeletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

Az azonnali és határidős ügylet közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon

| 11.5. | Aktív időbeli elhatárolások |
| --- | --- |

11.5.

Bevétel, amely nem a jelentés készítése szerinti időszakban esedékes, de arra vonatkozik. Aktív időbeli elhatárolások és kifizetett felhalmozódott kamatok (pl. az értékpapírral megvásárolt, felhalmozott kamat).

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| 11.6. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

11.6.

| a) | Előlegek, kölcsönök, egyéb kisebb tételek. Hitelezés megbízásos alapon |
| --- | --- |

a)

Előlegek, kölcsönök, egyéb kisebb tételek. Hitelezés megbízásos alapon

| a) | Névértéken/bekerülési értéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken/bekerülési értéken

| b) | Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetések |
| --- | --- |

b)

Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetések

| b) | Piaci értéken |
| --- | --- |

b)

Piaci értéken

| c) | Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó követelések |
| --- | --- |

c)

Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó követelések

| c) | 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |

c)

24. cikk (2) bekezdésének megfelelően

| d) | Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések |
| --- | --- |

d)

Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések

| d) | Névértéken/megtérítési értéken (a veszteségek elszámolása előtt/után) |
| --- | --- |

d)

Névértéken/megtérítési értéken (a veszteségek elszámolása előtt/után)

| e) | A nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek által benyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesített és/vagy megszerzett eszközök vagy követelések (harmadik felekkel szemben) |
| --- | --- |

e)

A nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek által benyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesített és/vagy megszerzett eszközök vagy követelések (harmadik felekkel szemben)

| e) | Bekerülési költség (devizapiaci árfolyamon átszámítva a megszerzés időpontjában, amennyiben a pénzügyi eszközök külföldi fizetőeszközben denomináltak) |
| --- | --- |

e)

Bekerülési költség (devizapiaci árfolyamon átszámítva a megszerzés időpontjában, amennyiben a pénzügyi eszközök külföldi fizetőeszközben denomináltak)

| 12. | Mérleg szerinti tárgyévi veszteség |
| --- | --- |

12.

Névértéken

FORRÁSOK

| Mérlegtétel | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek |

Mérlegtétel

A mérlegtételek tartalmának osztályozása

Az értékelés elve

1.

Az EKB által kibocsátott eurobankjegyek az EKB/2010/29 határozat szerint

Névértéken

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

A 2.1., 2.2., 2.3. és 2.5. tételek: eurobetétek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelően

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Olyan hitelintézetek euroszámlái, amelyek szerepelnek az Alapokmány szerint tartalékképzésre kötelezett pénzügyi szervezetek felsorolásában. Ez a tétel elsősorban a kötelező tartalékok könyvelésére szolgáló számlákat tartalmazza

Névértéken

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Egynapos látra szóló betétek, előre meghatározott kamatlábbal (jegybanki rendelkezésre állás)

Névértéken

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Betétgyűjtés a finomszabályozó műveletekkel kapcsolatos likviditás elvonása céljából

Névértéken

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Monetáris politikával kapcsolatos ügyletek a likviditás elvonása céljából

Névértéken vagy repó bekerülési értéken

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Hitelintézetek betétei, amelyek az ugyanezen hitelintézeteknek nyújtott hitelekkel kapcsolatos fedezeti eszközök értékének csökkenéséből erednek

Névértéken

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek az „euroövezetbeli felek által kibocsátott euróban denominált értékpapírok” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-állomány kezelésére. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb műveletek. A hitelintézetek folyószámláitól eltérő egyéb számlái

Névértéken vagy repó bekerülési értéken

| 4. | Kibocsátott EKB-kötvények |
| --- | --- |

4.

Csak az EKB mérlegének része. Az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelő kötvények. Likviditás elvonása céljából kibocsátott diszkont értékpapírok

Névértéken

Diszázsiót amortizálni kell.

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek

Névértéken

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Alkalmazottak, vállalatok és ügyfelek folyószámlái, beleértve azokat a pénzügyi szervezeteket, amelyek mentesek a tartalékképzési kötelezettség alól – lásd a 2.1. tételt a forrásoldalon stb; lekötött betétek, látra szóló betétek

Névértéken

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Más bankok, központi bankok, nemzetközi/nemzetek feletti szervezetek (beleértve az Európai Bizottságot) folyószámlái, lekötött betétei, látra szóló betétei (beleértve a fizetés céljából fenntartott számlákat és a tartalékkezelés céljából fenntartott számlákat); egyéb betétesek folyószámlái. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek euróban denominált értékpapírok kezelése céljából. Az eurót be nem vezetett tagállamok NKB-jai TARGET2-számláinak egyenlege

Névértéken vagy repó bekerülési értéken

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Folyószámlák. Repóügyletekből származói kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

| 8. | Euroövezeten kívül felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Folyószámlák. Repóügyletekből származó kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelfelvétel

Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

| 9. | Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

SDR-ben denominált tétel, amely az adott ország/NKB részére eredetileg kiosztott különleges lehívási jogok (SDR) összegét mutatja

Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

| 10. | Eurorendszerbeli kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek |
| --- | --- |

10.1.

Csak EKB-mérlegtétel (euróban denominálva)

Névértéken

| 10.2. | Az eurorendszeren belüli egyéb kötelezettségek (nettó) |
| --- | --- |

10.2.

Az alábbi altételek nettó pozíciója:

| a) | A NKB-k TARGET2 számláinak és levelező számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és kötelezettségek nettó összege (lásd Még az „egyéb eurorendszeren belüli követelések (nettó)” eszközoldali tételt) |
| --- | --- |

a)

A NKB-k TARGET2 számláinak és levelező számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és kötelezettségek nettó összege (lásd Még az „egyéb eurorendszeren belüli követelések (nettó)” eszközoldali tételt)

| a) | névértéken |
| --- | --- |

a)

névértéken

| b) | egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli kötelezettségek, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének NKB-k számára való belső felosztását |
| --- | --- |

b)

egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli kötelezettségek, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének NKB-k számára való belső felosztását

| b) | névértéken |
| --- | --- |

b)

névértéken

| 11. | Elszámolás alatt álló tételek |
| --- | --- |

11.

Elszámolási számlaegyenlegek (kötelezettségek), beleértve a folyamatban levő zsíróátutalásokat

Névértéken

| 12. | Egyéb források |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete |
| --- | --- |

12.1.

Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatláb-swapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

Az azonnali és határidős ügylet közötti nettó pozíció, piaci devizaárfolyamon

| 12.2. | Passzív időbeli elhatárolások |
| --- | --- |

12.2.

Jövőbeni időszakban esedékes költség, amely a tárgyidőszakra vonatkozik. A tárgyidőszakban kapott bevétel, amely jövőbeni időszakra vonatkozik

Névértéken, átváltás piaci devizaárfolyamon

| 12.3. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

12.3.

| a) | Adószámlák (függőszámlák). Devizahitellel vagy garanciával fedezett számlák. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek hitelintézetekkel, az „egyéb pénzügyi eszközök” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfólió kezelésére. Kötelező betétek a tartalékok kivételével. Egyéb kisebb tételek. Források kezelése megbízásos alapon. |
| --- | --- |

a)

Adószámlák (függőszámlák). Devizahitellel vagy garanciával fedezett számlák. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek hitelintézetekkel, az „egyéb pénzügyi eszközök” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfólió kezelésére. Kötelező betétek a tartalékok kivételével. Egyéb kisebb tételek. Források kezelése megbízásos alapon.

| a) | Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

| b) | Ügyfelek aranybetétei. |
| --- | --- |

b)

Ügyfelek aranybetétei.

| b) | Piaci értéken |
| --- | --- |

b)

Piaci értéken

| c) | Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó kötelezettségek |
| --- | --- |

c)

Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó kötelezettségek

| c) | A 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |

c)

A 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően

| 13. | Céltartalékok |
| --- | --- |

13.

| a) | Árfolyam-, kamat-, hitel- és aranyárkockázatokra és más célokra, például várható jövőbeni kiadásokra és az Alapokmány 48.2. cikke szerinti hozzájárulásokra az olyan tagállamok központi bankjai tekintetében, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték |
| --- | --- |

a)

Árfolyam-, kamat-, hitel- és aranyárkockázatokra és más célokra, például várható jövőbeni kiadásokra és az Alapokmány 48.2. cikke szerinti hozzájárulásokra az olyan tagállamok központi bankjai tekintetében, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték

| a) | Bekerülési értéken/névértéken |
| --- | --- |

a)

Bekerülési értéken/névértéken

| b) | Monetáris politikai műveletekből származó partnerkockázatokra |
| --- | --- |

b)

Monetáris politikai műveletekből származó partnerkockázatokra

| b) | Névértéken |
| --- | --- |

b)

Névértéken

| 14. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

14.

| a) | Árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák aranyra, mindenfajta, euróban denominált értékpapírra, mindenfajta, külföldi valutában denominált értékpapírra, opciókra; kamatkockázati származékos ügyletekhez kapcsolódó piaci értékelési különbözetek; a deviza-árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák (mindenfajta nettó deviza pozíció, ideértve a devizaswapügyleteket, határidős devizaügyleteket és a különleges lehívási jogot (SDR)) |
| --- | --- |

a)

Árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák aranyra, mindenfajta, euróban denominált értékpapírra, mindenfajta, külföldi valutában denominált értékpapírra, opciókra; kamatkockázati származékos ügyletekhez kapcsolódó piaci értékelési különbözetek; a deviza-árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák (mindenfajta nettó deviza pozíció, ideértve a devizaswapügyleteket, határidős devizaügyleteket és a különleges lehívási jogot (SDR))

| b) | Az olyan tagállamok központi bankjainak az Alapokmány 48.2. cikke szerinti hozzájárulásaiból eredő egyedi átértékelési számlák, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték (lásd: 13. cikk (2) bekezdés) |
| --- | --- |

b)

Az olyan tagállamok központi bankjainak az Alapokmány 48.2. cikke szerinti hozzájárulásaiból eredő egyedi átértékelési számlák, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték (lásd: 13. cikk (2) bekezdés)

Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva

| 15. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

15.

| 15.1. | Tőke |
| --- | --- |

15.1.

Befizetett tőke

Névértéken

| 15.2. | Tartalékok |
| --- | --- |

15.2.

Az Alapokmány 33. cikke szerinti kötelező tartalékok és az Alapokmány 48.2. cikke szerinti hozzájárulások azon tagállamok központi bankjainak tekintetében, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték

Névértéken

| 16. | Mérleg szerinti tárgyévi nyereség |
| --- | --- |

16.

Névértéken

---

(1)  HL L 310., 2000.11.12., 1. o.

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát. Az EKB/2010/29 határozatot az EKB/2010/21 határozat közzététele előtt fogadták el.

---

II. MELLÉKLET

AZ EKB ÉVES MÉRLEGE

| (millió EUR) |
| --- |
| Eszközök (2) | Tárgyév | Előző év | Források | Tárgyév | Előző év |
| 1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

(millió EUR)

Eszközök (2)

Tárgyév

Előző év

Források

Tárgyév

Előző év

1.

Aranykészletek és aranykövetelések

| 2. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

| 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| 3. | Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések

| 4. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések

| 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

| 5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.1.

Elsődleges refinanszírozó műveletek

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Strukturális repóműveletek

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Marginális hitellehetőség

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

| 6. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

Egyéb értékpapírok

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

| 9. | Eurorendszeren belüli követelések |
| --- | --- |

9.

Eurorendszeren belüli követelések

| 9.1. | Az EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések |
| --- | --- |

9.1.

Az EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések

| 9.2. | Az eurorendszeren belüli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések |
| --- | --- |

9.2.

Az eurorendszeren belüli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések

| 9.3. | Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó) |
| --- | --- |

9.3.

Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó)

| 10. | Elszámolás alatt álló tételek |
| --- | --- |

10.

Elszámolás alatt álló tételek

| 11. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

11.

Egyéb eszközök

| 11.1. | Euroövezetbeli érmék |
| --- | --- |

11.1.

Euroövezetbeli érmék

| 11.2. | Tárgyi eszközök és immateriális javak |
| --- | --- |

11.2.

Tárgyi eszközök és immateriális javak

| 11.3. | Egyéb pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

11.3.

Egyéb pénzügyi eszközök

| 11.4. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete |
| --- | --- |

11.4.

Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

| 11.5. | Aktív időbeli elhatárolások |
| --- | --- |

11.5.

Aktív időbeli elhatárolások

| 11.6. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

11.6.

Vegyes tételek

| 12. | Mérleg szerinti tárgyévi veszteség |
| --- | --- |

12.

Mérleg szerinti tárgyévi veszteség

| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek |
| --- | --- |

1.

Forgalomban lévő bankjegyek

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Betéti lehetőség

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Lekötött betétek

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

| 4. | Kibocsátott EKB-kötvények |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott EKB-kötvények

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Egyéb kötelezettségek

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

| 9. | Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

| 10. | Eurorendszerbeli kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

Eurorendszerbeli kötelezettségek

| 10.1. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek |
| --- | --- |

10.1.

A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek

| 10.2. | Az eurorendszeren belüli egyéb kötelezettségek (nettó) |
| --- | --- |

10.2.

Az eurorendszeren belüli egyéb kötelezettségek (nettó)

| 11. | Elszámolás alatt álló tételek |
| --- | --- |

11.

Elszámolás alatt álló tételek

| 12. | Egyéb források |
| --- | --- |

12.

Egyéb források

| 12.1. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete |
| --- | --- |

12.1.

Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

| 12.2. | Passzív időbeli elhatárolások |
| --- | --- |

12.2.

Passzív időbeli elhatárolások

| 12.3. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

12.3.

Vegyes tételek

| 13. | Céltartalékok |
| --- | --- |

13.

Céltartalékok

| 14. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

14.

Átértékelési számlák

| 15. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

15.

Tőke és tartalékok

| 15.1. | Tőke |
| --- | --- |

15.1.

Tőke

| 15.2. | Tartalékok |
| --- | --- |

15.2.

Tartalékok

| 16. | Mérleg szerinti tárgyévi nyereség |
| --- | --- |

16.

Mérleg szerinti tárgyévi nyereség

Eszközök összesen

Források összesen

---

(1)  A központi bankok euróban kifejezett pontos összegeket vagy más módon kerekített összegeket egyaránt közzétehetnek.

(2)  Az eszközökre vonatkozó táblázat a forrásokra vonatkozó táblázat felett is közzétehető.

---

III. MELLÉKLET

AZ EKB NYILVÁNOSSÁGRA HOZOTT EREDMÉNYKIMUTATÁSA

| (millió EUR) |
| --- |
| ... december 31-i eredménykimutatás | Tárgyév | Előző év |
| 1.1.1. | Devizatartalék részét képező eszközökből származó kamatbevétel |

(millió EUR)

... december 31-i eredménykimutatás

Tárgyév

Előző év

1.1.1.

| 1.1.2. | Az eurobankjegyeknek az eurorendszeren belüli felosztásából származó kamatbevétel |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Egyéb kamatbevétel |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1. | Kamatbevétel |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2.1. | Az átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközök után az nkb-knak fizetett kamat |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Egyéb kamatráfordítás |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2. | Kamatráfordítás |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Nettó kamatbevétel |
| --- | --- |

1.

Nettó kamatbevétel

| 2.1. | Pénzügyi műveletekből származó realizált nyereség/veszteség |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Értékvesztés pénzügyi eszközök és pozíciók miatt |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra céltartalék képzése és felhasználása |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Pénzügyi műveletek, értékvesztések és kockázati céltartalékok nettó eredménye |
| --- | --- |

2.

Pénzügyi műveletek, értékvesztések és kockázati céltartalékok nettó eredménye

| 3.1. | Díj- és jutalékbevétel |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Díj- és jutalékráfordítás |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Díjak és jutalékok nettó bevétele (2) |
| --- | --- |

3.

Díjak és jutalékok nettó bevétele (2)

| 4. | Részvényekből és részesedésekből származó bevétel |
| --- | --- |

4.

Részvényekből és részesedésekből származó bevétel

| 5. | Egyéb bevétel |
| --- | --- |

5.

Egyéb bevétel

Összes nettó bevétel

| 6. | A munkaerő költsége (3) |
| --- | --- |

6.

A munkaerő költsége (3)

| 7. | Igazgatási költségek (3) |
| --- | --- |

7.

Igazgatási költségek (3)

| 8. | Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése |
| --- | --- |

8.

Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése

| 9. | Bankjegy-előállítási szolgáltatások (4) |
| --- | --- |

9.

Bankjegy-előállítási szolgáltatások (4)

| 10. | Egyéb ráfordítások |
| --- | --- |

10.

Egyéb ráfordítások

Mérleg szerinti tárgyévi eredmény

---

(1)  Az EKB választhat, hogy pontos euroösszegeket vagy más módon kerekített összegeket közöl

(2)  A bevétel és ráfordítások közötti felbontás az éves mérlegek magyarázó megjegyzéseiben is bemutatható

(3)  Ideértve az igazgatási jellegű céltartalékokat is.

(4)  Ez a tétel külső szolgáltató által végzett bankjegy-előállítás esetén alkalmazandó (a központi bankok nevében bankjegy-előállítással megbízott külső társaságok által nyújtott szolgáltatás költségére). Javasolt az eurobankjegyek kibocsátásával kapcsolatban felmerült költségek felvétele az eredménybe a kiszámlázáskor, illetve felmerülésükkor; lásd még az EKB/2010/20 iránymutatást.

---

IV. MELLÉKLET

A HATÁRON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI

| EKB/2006/17 határozat | HL L 348., 2006.12.11., 38. o. |
| --- | --- |
| EKB/2007/21 határozat | HL L 42., 2008.2.16., 83. o. |
| EKB/2008/22 határozat | HL L 36., 2009.2.5., 22. o. |
| EKB/2009/19 határozat | HL L 202., 2009.8.4., 54. o. |
| EKB/2009/29 határozat | HL L 348., 2009.12.29., 57. o. |

EKB/2006/17 határozat

HL L 348., 2006.12.11., 38. o.

EKB/2007/21 határozat

HL L 42., 2008.2.16., 83. o.

EKB/2008/22 határozat

HL L 36., 2009.2.5., 22. o.

EKB/2009/19 határozat

HL L 202., 2009.8.4., 54. o.

EKB/2009/29 határozat

HL L 348., 2009.12.29., 57. o.

---

V. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| EKB/2006/17 határozat | Ez a határozat |
| --- | --- |
| — | 11. cikk |
| 10a. cikk | 12. cikk |
| 11. cikk | 13. cikk |
| 12. cikk | 14. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk |
| 14. cikk | 16. cikk |
| 15. cikk | 17. cikk |
| 16. cikk | 18. cikk |
| 17. cikk | 19. cikk |
| 18. cikk | 20. cikk |
| 19. cikk | 21. cikk |
| 20. cikk | 22. cikk |
| 21. cikk | 23. cikk |
| 22. cikk | 24. cikk |
| 23. cikk | 25. cikk |
| 24. cikk | 26. cikk |

EKB/2006/17 határozat

Ez a határozat

—

11. cikk

10a. cikk

12. cikk

11. cikk

13. cikk

12. cikk

14. cikk

13. cikk

15. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

17. cikk

16. cikk

18. cikk

17. cikk

19. cikk

18. cikk

20. cikk

19. cikk

21. cikk

20. cikk

22. cikk

21. cikk

23. cikk

22. cikk

24. cikk

23. cikk

25. cikk

24. cikk

26. cikk

---

| 9.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 35/17

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. november 25.)

azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro

(átdolgozás)

(EKB/2010/23)

(2011/66/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (1) több alkalommal (2) jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség, az egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (1) több alkalommal (2) jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség, az egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni.

| (2) | A KBER Alapokmányának 32.1. cikke szerint a monetáris jövedelem az a jövedelem, amely a monetáris politikai feladatok ellátása folytán az NKB-knál halmozódik fel. A KBER Alapokmányának 32.2. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris bevételének összege megegyezik a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközökből származó éves bevétellel. Ezen eszközöket az NKB-knak a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően külön ki kell mutatniuk. Az NKB-knak a monetáris politikai feladatok ellátásából származó eszközöket külön kell kimutatniuk, mint a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközöket. A KBER Alapokmányának 32.4. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris jövedelméből le kell vonni az adott NKB által a hitelintézetek jegybanki betétei után a 19. cikkel összhangban fizetett bármely kamat összegét. |
| --- | --- |

(2)

A KBER Alapokmányának 32.1. cikke szerint a monetáris jövedelem az a jövedelem, amely a monetáris politikai feladatok ellátása folytán az NKB-knál halmozódik fel. A KBER Alapokmányának 32.2. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris bevételének összege megegyezik a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközökből származó éves bevétellel. Ezen eszközöket az NKB-knak a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően külön ki kell mutatniuk. Az NKB-knak a monetáris politikai feladatok ellátásából származó eszközöket külön kell kimutatniuk, mint a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközöket. A KBER Alapokmányának 32.4. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris jövedelméből le kell vonni az adott NKB által a hitelintézetek jegybanki betétei után a 19. cikkel összhangban fizetett bármely kamat összegét.

| (3) | A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az Európai Központi Bankba („EKB”) befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra közöttük. |
| --- | --- |

(3)

A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az Európai Központi Bankba („EKB”) befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra közöttük.

| (4) | A KBER Alapokmányának 32.6. és 32.7. cikke alapján a Kormányzótanács felhatalmazással rendelkezik iránymutatások kialakítására a monetáris jövedelem felosztásából származó egyenlegek EKB általi elszámolására és kiegyenlítésére, valamint a 32. cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések megtételére. |
| --- | --- |

(4)

A KBER Alapokmányának 32.6. és 32.7. cikke alapján a Kormányzótanács felhatalmazással rendelkezik iránymutatások kialakítására a monetáris jövedelem felosztásából származó egyenlegek EKB általi elszámolására és kiegyenlítésére, valamint a 32. cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések megtételére.

| (5) | Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikke alapján az EKB és az NKB-k eurobankjegyeket hoznak forgalomba. E rendelet 15. cikke előírja, hogy a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek törvényes fizetőeszközök maradnak a területi korlátaikon belül legkésőbb az egyes készpénzcsere időpontjától számított hat hónapig. A készpénzcsere évét ezért egy különleges évnek kell tekinteni, mivel a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek a forgalomban lévő bankjegyek jelentős részét tehetik ki. |
| --- | --- |

(5)

Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikke alapján az EKB és az NKB-k eurobankjegyeket hoznak forgalomba. E rendelet 15. cikke előírja, hogy a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek törvényes fizetőeszközök maradnak a területi korlátaikon belül legkésőbb az egyes készpénzcsere időpontjától számított hat hónapig. A készpénzcsere évét ezért egy különleges évnek kell tekinteni, mivel a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek a forgalomban lévő bankjegyek jelentős részét tehetik ki.

| (6) | Az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, 2006. július 14-i EKB/2006/9 iránymutatás (4) 15. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a jogosult szerződő felek számára előszállított eurobankjegyek névértékének összegével e feleknek az NKB-nál vezetett számláját terhelik meg a következő „lineáris terhelési modell” alkalmazásával: az előszállított eurobankjegyek teljes összegének terhelése három egyenlő részletben történik, az eurorendszer készpénzcsere dátumát követő első, negyedik és ötödik irányadó refinanszírozási műveletének elszámolási napján. A készpénzcsere évére vonatkozó monetáris jövedelem kiszámításában e „lineáris terhelési modellt” figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(6)

Az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, 2006. július 14-i EKB/2006/9 iránymutatás (4) 15. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a jogosult szerződő felek számára előszállított eurobankjegyek névértékének összegével e feleknek az NKB-nál vezetett számláját terhelik meg a következő „lineáris terhelési modell” alkalmazásával: az előszállított eurobankjegyek teljes összegének terhelése három egyenlő részletben történik, az eurorendszer készpénzcsere dátumát követő első, negyedik és ötödik irányadó refinanszírozási műveletének elszámolási napján. A készpénzcsere évére vonatkozó monetáris jövedelem kiszámításában e „lineáris terhelési modellt” figyelembe kell venni.

| (7) | E határozat kapcsolódik az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozathoz (átdolgozás) (5), amely előírja, hogy eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki. Az EKB/2001/29 határozat megállapítja a forgalomban lévő eurobankjegyek NKB-k közötti felosztását az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában. A határozat 8 %-ot az EKB-nak utal ki a forgalomban lévő eurobankjegyek teljes értékéből. Az eurobankjegyek felosztása az eurorendszer tagjai között eurorendszeren belüli egyenlegeket hoz létre. A forgalomban lévő eurobankjegyek vonatkozásában az ilyen eurorendszeren belüli egyenlegek kamatozása közvetlen hatást gyakorol az eurorendszer minden egyes tagjának jövedelmére, és így ezt e határozatban szabályozni kell. Az EKB forgalomban lévő eurobankjegyekben való részesedésével összefüggő, az NKB-kkal szemben az eurorendszeren belüli követelések kamatozásából EKB-nál felhalmozódó jövedelmet az Európai Központi Bank a forgalomban lévő eurobankjegyekből, valamint az értékpapír-piaci program keretében vásárolt értékpapírokból származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti átmeneti elosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2010/24 határozatnak (átdolgozás) megfelelően főszabály szerint a jövedelem keletkezésének pénzügyi évében a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában fel kell osztani az NKB-k között. |
| --- | --- |

(7)

E határozat kapcsolódik az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozathoz (átdolgozás) (5), amely előírja, hogy eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki. Az EKB/2001/29 határozat megállapítja a forgalomban lévő eurobankjegyek NKB-k közötti felosztását az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában. A határozat 8 %-ot az EKB-nak utal ki a forgalomban lévő eurobankjegyek teljes értékéből. Az eurobankjegyek felosztása az eurorendszer tagjai között eurorendszeren belüli egyenlegeket hoz létre. A forgalomban lévő eurobankjegyek vonatkozásában az ilyen eurorendszeren belüli egyenlegek kamatozása közvetlen hatást gyakorol az eurorendszer minden egyes tagjának jövedelmére, és így ezt e határozatban szabályozni kell. Az EKB forgalomban lévő eurobankjegyekben való részesedésével összefüggő, az NKB-kkal szemben az eurorendszeren belüli követelések kamatozásából EKB-nál felhalmozódó jövedelmet az Európai Központi Bank a forgalomban lévő eurobankjegyekből, valamint az értékpapír-piaci program keretében vásárolt értékpapírokból származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti átmeneti elosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2010/24 határozatnak (átdolgozás) megfelelően főszabály szerint a jövedelem keletkezésének pénzügyi évében a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában fel kell osztani az NKB-k között.

| (8) | A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli követelések és tartozások nettó egyenlege után kamatot kell fizetni a pénz megszerzése költségét meghatározó objektív szempont alkalmazásával. Ebben az összefüggésben megfelelő az eurorendszer fő refinanszírozási műveleteinek pályázataiban használt kamatláb. |
| --- | --- |

(8)

A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli követelések és tartozások nettó egyenlege után kamatot kell fizetni a pénz megszerzése költségét meghatározó objektív szempont alkalmazásával. Ebben az összefüggésben megfelelő az eurorendszer fő refinanszírozási műveleteinek pályázataiban használt kamatláb.

| (9) | A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli nettó kötelezettségeit bele kell számítani a számításba bevonható források közé az NKB-k a KBER Alapokmányának 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása céljából, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel. A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegek kamatának elszámolása ezért az eurorendszer monetáris jövedelme jelentős összegének az NKB-k között az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában történő felosztását fogja eredményezni. Ezen eurorendszeren belüli egyenlegeket ki kell igazítani az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tételéhez. A kiigazításokat az eurobankjegyek bevezetését megelőző időszakra vonatkozóan az egyes NKB-k forgalomban lévő bankjegyeinek értékére kell alapozni. E kiigazításokat évente egy meghatározott képlet szerint kell alkalmazni, legfeljebb a következő öt évben. |
| --- | --- |

(9)

A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli nettó kötelezettségeit bele kell számítani a számításba bevonható források közé az NKB-k a KBER Alapokmányának 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása céljából, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel. A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegek kamatának elszámolása ezért az eurorendszer monetáris jövedelme jelentős összegének az NKB-k között az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában történő felosztását fogja eredményezni. Ezen eurorendszeren belüli egyenlegeket ki kell igazítani az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tételéhez. A kiigazításokat az eurobankjegyek bevezetését megelőző időszakra vonatkozóan az egyes NKB-k forgalomban lévő bankjegyeinek értékére kell alapozni. E kiigazításokat évente egy meghatározott képlet szerint kell alkalmazni, legfeljebb a következő öt évben.

| (10) | A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlege kiigazításait annak érdekében számították ki, hogy ellentételezzék az NKB-k jövedelmi helyzetében az eurobankjegyek bevezetéséből és a monetáris jövedelmek azt követő felosztásából eredő valamennyi jelentős változást. |
| --- | --- |

(10)

A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlege kiigazításait annak érdekében számították ki, hogy ellentételezzék az NKB-k jövedelmi helyzetében az eurobankjegyek bevezetéséből és a monetáris jövedelmek azt követő felosztásából eredő valamennyi jelentős változást.

| (11) | A KBER Alapokmányának 32. cikkében meghatározott általános szabályok vonatkoznak a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó bevételre is. |
| --- | --- |

(11)

A KBER Alapokmányának 32. cikkében meghatározott általános szabályok vonatkoznak a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó bevételre is.

| (12) | A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra az NKB-k között. A KBER Alapokmányának 32.7. cikke szerint a Kormányzótanács jogosult megtenni a 32. cikk alkalmazásához szükséges valamennyi egyéb intézkedést. Ez magában foglalja a jogosultságot arra, hogy egyéb tényezőket is figyelembe vegyen a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó jövedelem felosztásáról való döntéskor. Ezzel összefüggésben az egyenlő elbánás és méltányosság alapelvei megkövetelik annak az időszaknak a figyelembevételét, amely alatt a bevont eurobankjegyeket kibocsátották. Ezen egyedi jövedelem elosztási kulcsának ezért tükröznie kell mind az EKB tőkéjében fennálló részesedést, mind pedig a kibocsátási fázis hosszát. |
| --- | --- |

(12)

A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra az NKB-k között. A KBER Alapokmányának 32.7. cikke szerint a Kormányzótanács jogosult megtenni a 32. cikk alkalmazásához szükséges valamennyi egyéb intézkedést. Ez magában foglalja a jogosultságot arra, hogy egyéb tényezőket is figyelembe vegyen a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó jövedelem felosztásáról való döntéskor. Ezzel összefüggésben az egyenlő elbánás és méltányosság alapelvei megkövetelik annak az időszaknak a figyelembevételét, amely alatt a bevont eurobankjegyeket kibocsátották. Ezen egyedi jövedelem elosztási kulcsának ezért tükröznie kell mind az EKB tőkéjében fennálló részesedést, mind pedig a kibocsátási fázis hosszát.

| (13) | Az eurobankjegyek bevonását külön határozatok útján kell szabályozni az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (6) 5. cikke alapján, |
| --- | --- |

(13)

Az eurobankjegyek bevonását külön határozatok útján kell szabályozni az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (6) 5. cikke alapján,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

| a) | „NKB”: azon tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro; |
| --- | --- |

a)

„NKB”: azon tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;

| b) | „számításba bevonható források”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat I. mellékletével összhangban meghatározott minősítő kötelezettségek összege; |
| --- | --- |

b)

„számításba bevonható források”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat I. mellékletével összhangban meghatározott minősítő kötelezettségek összege;

| c) | „számításba bevonható eszközök”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat II. mellékletével összhangban meghatározott, a számításba bevonható források ellenértékeként tartott eszközök összege; |
| --- | --- |

c)

„számításba bevonható eszközök”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat II. mellékletével összhangban meghatározott, a számításba bevonható források ellenértékeként tartott eszközök összege;

| d) | „a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei”: az EKB/2010/29 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként egy NKB és az EKB, valamint egy NKB és a többi NKB-k között felmerülő követelések és kötelezettségek; |
| --- | --- |

d)

„a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei”: az EKB/2010/29 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként egy NKB és az EKB, valamint egy NKB és a többi NKB-k között felmerülő követelések és kötelezettségek;

| e) | „tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében való (százalékos) részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban az érintett pénzügyi évre alkalmazandó súlyozás NKB-kra való alkalmazásának eredménye; |
| --- | --- |

e)

„tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében való (százalékos) részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban az érintett pénzügyi évre alkalmazandó súlyozás NKB-kra való alkalmazásának eredménye;

| f) | „hitelintézet”: a) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott változat) 2. cikkében és 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjának – a nemzeti jogba átültetett formájában – értelmében vett olyan hitelintézet (7), amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű ellenőrzés alatt áll; |
| --- | --- |

f)

„hitelintézet”: a) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott változat) 2. cikkében és 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjának – a nemzeti jogba átültetett formájában – értelmében vett olyan hitelintézet (7), amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű ellenőrzés alatt áll;

| g) | „HPM”: harmonizált mérleg a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatás (8) VIII. melléklete szerinti felépítésben; |
| --- | --- |

g)

„HPM”: harmonizált mérleg a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatás (8) VIII. melléklete szerinti felépítésben;

| h) | „referencia-kamatláb”: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i 2000/7/EKB iránymutatás (9) I. mellékletének 3.1.2. bekezdése alapján az eurorendszer által a fő refinanszírozási műveletek tendereiben használt, legutolsó rendelkezésre álló határkamat; Amennyiben egynél több refinanszírozási művelet elszámolását végzik ugyanazon a napon, a párhuzamosan végzett műveletek marginális kamatlábainak egyszerű átlagát kell használni. |
| --- | --- |

h)

„referencia-kamatláb”: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i 2000/7/EKB iránymutatás (9) I. mellékletének 3.1.2. bekezdése alapján az eurorendszer által a fő refinanszírozási műveletek tendereiben használt, legutolsó rendelkezésre álló határkamat; Amennyiben egynél több refinanszírozási művelet elszámolását végzik ugyanazon a napon, a párhuzamosan végzett műveletek marginális kamatlábainak egyszerű átlagát kell használni.

| i) | „a készpénzcsere dátuma” az a nap, amelyen az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro; |
| --- | --- |

i)

„a készpénzcsere dátuma” az a nap, amelyen az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro;

| j) | „referencia-időszak” a készpénzcsere dátuma előtt 30 hónappal kezdődő 24 hónapos időszak; |
| --- | --- |

j)

„referencia-időszak” a készpénzcsere dátuma előtt 30 hónappal kezdődő 24 hónapos időszak;

| k) | „a készpénzcsere éve” a készpénzcsere napján kezdődő 12 hónapos időszak; |
| --- | --- |

k)

„a készpénzcsere éve” a készpénzcsere napján kezdődő 12 hónapos időszak;

| l) | „napi deviza referencia-kamatláb” az a napi deviza referencia-kamatláb, amely a Központi Bankok Európai Rendszerén kívüli és belüli központi bankok közötti rendszeres napi egyeztetési eljáráson alapul, amely főszabályként közép-európai idő szerint 14:15-kor történik; |
| --- | --- |

l)

„napi deviza referencia-kamatláb” az a napi deviza referencia-kamatláb, amely a Központi Bankok Európai Rendszerén kívüli és belüli központi bankok közötti rendszeres napi egyeztetési eljáráson alapul, amely főszabályként közép-európai idő szerint 14:15-kor történik;

| m) | „bevont eurobankjegyek:” bármely olyan eurobankjegy-típus vagy -sorozat, amelyet a Kormányzótanács az EKB/2003/4 határozat 5. cikke alapján hozott határozatával kivont a forgalomból; |
| --- | --- |

m)

„bevont eurobankjegyek:” bármely olyan eurobankjegy-típus vagy -sorozat, amelyet a Kormányzótanács az EKB/2003/4 határozat 5. cikke alapján hozott határozatával kivont a forgalomból;

| n) | „kibocsátási kulcs” a bevont eurobankjegyek valamely típusának vagy sorozatának kibocsátási fázisa alatti átlagos tőkejegyzési kulcs; |
| --- | --- |

n)

„kibocsátási kulcs” a bevont eurobankjegyek valamely típusának vagy sorozatának kibocsátási fázisa alatti átlagos tőkejegyzési kulcs;

| o) | „kibocsátási fázis”: az eurobankjegyek típusa vagy sorozatai tekintetében az azon a napon kezdődő időszak, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegyek első kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként, valamint azon a napon végződik, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegy utolsó kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként; |
| --- | --- |

o)

„kibocsátási fázis”: az eurobankjegyek típusa vagy sorozatai tekintetében az azon a napon kezdődő időszak, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegyek első kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként, valamint azon a napon végződik, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegy utolsó kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként;

| p) | „leírni”: bevont eurobankjegyek „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételből való kivezetésére utaló ige. |
| --- | --- |

p)

„leírni”: bevont eurobankjegyek „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételből való kivezetésére utaló ige.

2. cikk

A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei

(1)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegét havonta kell kiszámítani, és az EKB és NKB-k könyveiben a hónap első munkanapján kell rögzíteni az előző hónap utolsó munkanapja szerinti értéknappal.

Amikor egy tagállam bevezeti az eurót, a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegének az első albekezdés szerinti kiszámítását a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal kell az EKB és az NKB-k könyveiben rögzíteni.

A forgalomban lévő eurobankjegyek euorendszeren belüli egyenlegeit azon év január 1-je és január 31-e közötti időszakára vonatkozóan, amely a KBER Alapokmányának 29.3. cikke szerinti ötéves módosítás első éve, a módosított tőkejegyzési kulcsnak az előző év december 31-én forgalomban lévő összes euróbankjegy egyenlegére történő alkalmazásával kell kiszámítani.

(2)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei, beleértve az e határozat 4. cikkének alkalmazásából eredőeket is, a referencia-kamatlábon kamatoznak.

(3)   A (2) bekezdésben említett kamatokat negyedévenként TARGET2-fizetések útján kell elszámolni.

3. cikk

A monetáris jövedelem mérésének módszere

(1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét a könyvelésében rögzített, számításba bevonható eszközökből származó tényleges jövedelem mérése útján kell meghatározni. Ez alól kivétel az arany, ami nem tekinthető jövedelemtermelőnek, míg a fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i EKB/2009/16 határozat (10) alapján a monetáris politikai célokból tartott értékpapírok a referencia-kamatlábon tekinthetők jövedelemtermelőnek.

(2)   Ha egy NKB számításba bevonható eszközeinek értéke meghaladja vagy nem éri el a számításba bevonható források értékét, a különbséget a referenciaráta különbsége értékének alkalmazásával írják jóvá.

4. cikk

Kiigazítások az eurorendszeren belüli egyenlegekhez

(1)   A monetáris jövedelem kiszámítása alkalmazásában az egyes NKB-k-nak a forgalomban lévő bankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét egy kompenzációs összeggel kell kiigazítani, amit a következő képlet szerint kell meghatározni:

C = (K – A) × S

ahol:

| C | a kompenzációs összeg, |
| --- | --- |
| K | az egyes NKB-kra jutó euroösszeg, amely a tőkejegyzési kulcsnak a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredménye, ahol az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált, forgalomban lévő bankjegyek összegét a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon számítják át euróra, |
| A | A referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértéke minden egyes NKB tekintetében, a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámítva, |
| S | minden egyes pénzügyi évre a következő együttható, a készpénzcsere dátumától kezdődően:






  Pénzügyi év | Együttható |
| Készpénzcsere éve | 1 |
| Készpénzcsere éve + egy év | 0,8606735 |
| Készpénzcsere éve + két év | 0,7013472 |
| Készpénzcsere éve + három év | 0,5334835 |
| Készpénzcsere éve + négy év | 0,3598237 |
| Készpénzcsere éve + öt év | 0,1817225 |

C

a kompenzációs összeg,

K

az egyes NKB-kra jutó euroösszeg, amely a tőkejegyzési kulcsnak a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredménye, ahol az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált, forgalomban lévő bankjegyek összegét a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon számítják át euróra,

A

A referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértéke minden egyes NKB tekintetében, a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámítva,

S

minden egyes pénzügyi évre a következő együttható, a készpénzcsere dátumától kezdődően:

Pénzügyi év

Együttható

Készpénzcsere éve

1

Készpénzcsere éve + egy év

0,8606735

Készpénzcsere éve + két év

0,7013472

Készpénzcsere éve + három év

0,5334835

Készpénzcsere éve + négy év

0,3598237

Készpénzcsere éve + öt év

0,1817225

(2)   Az NKB-k kompenzációs összegei végösszegének 0-ának kell lennie.

(3)   A kompenzációs összegeket minden egyes olyan esetben ki kell számítani, amikor egy tagállam elfogadja az eurót, vagy amikor az EKB tőkejegyzési kulcsa megváltozik.

(4)   Amikor egy új NKB csatlakozik az eurorendszerhez, annak kompenzációs összegét felosztják a többi NKB között a többi NKB-nak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésével arányában, fordított (+/–) előjellel, és az kiegészíti a többi NKB-nak már járó, bármely kompenzációs összegeket.

(5)   A kompenzációs összegeket és az azokat kiegyenlítő könyvelési tételeket az egyes NKB-k könyvelésében külön eurorendszeren belüli számlákon kell nyilvántartani a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal, illetve a kiigazítási időszak minden egyes következő évének ezzel megegyező értéknapján. A kompenzációs összegeket kiegyenlítő könyvelési tételek nem kamatoznak.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérően a bankjegyforgalom szerkezetének változására vonatkozóan e határozat III. mellékletében leírt, bizonyos események felmerülésekor az egyes NKB-k forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét az e mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiigazítani.

(7)   Az eurorendszeren belüli egyenlegekre vonatkozóan e cikkben előírt kiigazításokat az adott készpénzcsere évét követő hatodik év első napjától nem lehet alkalmazni.

5. cikk

A monetáris jövedelem kiszámítása és felosztása

(1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének kiszámítását az EKB naponta elvégzi. A számítás az NKB-k által az EKB-nek jelentett számviteli adatokon alapul. Az EKB negyedévenként tájékoztatja az NKB-kat a halmozott összegről.

(2)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét csökkenteni kell a számításba bevonható forrásokon belüli kötelezettségekre kapott vagy fizetett bármely kamat összegével, és a Kormányzótanácsnak a KBER Alapokmánya 32.4. cikkének második albekezdése alapján hozott bármely határozatával összhangban.

(3)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelme összege felosztásának minden pénzügyi év végén a tőkejegyzési kulcs arányában kell megtörténnie.

6. cikk

Az eurobankjegyek leírásából származó jövedelem kiszámítása és felosztása

(1)   A bevont eurobankjegyek a számításba vehető források részei maradnak azok cseréje vagy leírása közül a korábbi esemény bekövetkezéséig.

(2)   A Kormányzótanács határozhat a bevont eurobankjegyek leírásáról, amely esetben meghatározza a leírás időpontját és a céltartalék összegét azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható.

(3)   A bevont eurobankjegyek leírása a következőképpen történik:

| a) | A leírás időpontjában az EKB és az NKB-k „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből levonják a még forgalomban lévő, bevont eurobankjegyek teljes összegét. Ebből a célból a forgalomba hozott, bevont eurobankjegyek aktuális összegeit kiigazítják azoknak a kibocsátási kulccsal összhangban kiszámított, arányos összegeire, valamint a különbséget az EKB és az NKB-k elszámolják. |
| --- | --- |

a)

A leírás időpontjában az EKB és az NKB-k „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből levonják a még forgalomban lévő, bevont eurobankjegyek teljes összegét. Ebből a célból a forgalomba hozott, bevont eurobankjegyek aktuális összegeit kiigazítják azoknak a kibocsátási kulccsal összhangban kiszámított, arányos összegeire, valamint a különbséget az EKB és az NKB-k elszámolják.

| b) | A bevont eurobankjegyek kiigazított összege leírásra kerül az NKB-k eredménykimutatásának „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből. |
| --- | --- |

b)

A bevont eurobankjegyek kiigazított összege leírásra kerül az NKB-k eredménykimutatásának „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből.

| c) | Minden egyes NKB céltartalékot képez azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható. A céltartalék összege megegyezik az adott NKB-nak a céltartalék teljes összegében meglévő, a kibocsátási kulcs alkalmazásával számított részesedésével. |
| --- | --- |

c)

Minden egyes NKB céltartalékot képez azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható. A céltartalék összege megegyezik az adott NKB-nak a céltartalék teljes összegében meglévő, a kibocsátási kulcs alkalmazásával számított részesedésével.

(4)   A leírás időpontja után kicserélt, bevont eurobankjegyeket az azokat elfogadó NKB könyveiben veszik nyilvántartásba. A beáramló bevont eurobankjegyeket legalább évente egyszer szét kell osztani az NKB-k között a kibocsátási kulcs alkalmazásával, és a különbséget azok egymás között elszámolják. Minden egyes NKB elszámolja céltartaléka terhére az arányos összeget, illetve ha a beáramlás meghaladja a céltartalékot, a megfelelő kiadást eredménykimutatásában rögzíti.

(5)   A Kormányzótanács évente felülvizsgálja a céltartalék teljes összegét.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2001/16 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó bármely utalást az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok az V. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendőek.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2010. december 31-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 25-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 337., 2001.12.20., 55. o.

1

(2)  Lásd a IV. mellékletet.

2

(3)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

3

(4)  HL L 207., 2006.7.28., 39. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát. Az EKB/2010/29 határozatot az EKB/2010/23 határozat közzététele előtt fogadták el.

5

(6)  HL L 78., 2003.3.25., 16. o.

6

(7)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 31. oldalát.

8

(9)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

9

(10)  HL L 175., 2009.7.4., 18. o.

10

---

I. MELLÉKLET

A SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ FORRÁSOK ÖSSZETÉTELE

| A. | A számításba bevonható források – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:






  1. | Forgalomban lévő bankjegyek
  E melléklet alkalmazásában a készpénzcsere évében az eurorendszerhez csatlakozó NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” fogalma:






  a) | magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és |
| --- | --- | --- | --- |

A.

A számításba bevonható források – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

1.

Forgalomban lévő bankjegyek

E melléklet alkalmazásában a készpénzcsere évében az eurorendszerhez csatlakozó NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” fogalma:

a)

magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és

| b) | csökken az előre kiadott eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszközelemének része). |
| --- | --- |

b)

csökken az előre kiadott eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszközelemének része).

Az adott készpénzcsere évét követően az egyes NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” fogalma az euróban denominált bankjegyeket tartalmazza, minden más bankjegy kizárásával.

Amennyiben a készpénzcsere dátumának napján a TARGET2 zárva tart, a számításba bevonható források részét képezi (a HPM 10.4. forrástétele szerinti levelezőbanki számlák részeként) az NKB azon kötelezettsége, amely az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származik mindaddig, amíg az nem válik a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszer-beli kötelezettségek részévé.

| 2. | Az euroövezet hitelintézeteinek euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos kötelezettségei, beleértve a következők bármelyikét:






  a) | folyószámlák, beleértve a KBER Alapokmányának 19.1. cikke szerinti kötelező tartalék követelményeit (a HPM 2.1. forrástétele); |
| --- | --- | --- |

2.

Az euroövezet hitelintézeteinek euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos kötelezettségei, beleértve a következők bármelyikét:

a)

folyószámlák, beleértve a KBER Alapokmányának 19.1. cikke szerinti kötelező tartalék követelményeit (a HPM 2.1. forrástétele);

| b) | az eurorendszer betételhelyezési lehetősége alapján betétként elhelyezett összegek (a HPM 2.2. forrástétele); |
| --- | --- |

b)

az eurorendszer betételhelyezési lehetősége alapján betétként elhelyezett összegek (a HPM 2.2. forrástétele);

| c) | lekötött betétek (a HPM 2.3. forrástétele); |
| --- | --- |

c)

lekötött betétek (a HPM 2.3. forrástétele);

| d) | a finomhangoló passzív oldali műveletekből eredő kötelezettségek (a HPM 2.4. forrástétele); |
| --- | --- |

d)

a finomhangoló passzív oldali műveletekből eredő kötelezettségek (a HPM 2.4. forrástétele);

| e) | a pótlólagos fedezetbekéréshez kapcsolódó betétek (a HPM 2.5. forrástétele). |
| --- | --- |

e)

a pótlólagos fedezetbekéréshez kapcsolódó betétek (a HPM 2.5. forrástétele).

| 3. | Nemteljesítő, eurorendszer-beli szerződő felek betéti kötelezettségei, amelyeket visszaminősítettek a HPM 2.1. forrástételéből. |
| --- | --- |

3.

Nemteljesítő, eurorendszer-beli szerződő felek betéti kötelezettségei, amelyeket visszaminősítettek a HPM 2.1. forrástételéből.

| 4. | Az NKB-k eurorendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-kötvényeknek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletének 3.3. fejezete alapján történő kibocsátásából erednek (a HPM 10.2. forrástétele). |
| --- | --- |

4.

Az NKB-k eurorendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-kötvényeknek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletének 3.3. fejezete alapján történő kibocsátásából erednek (a HPM 10.2. forrástétele).

| 5. | A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek (a HPM 10.3. forrástételének része). |
| --- | --- |

5.

A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek (a HPM 10.3. forrástételének része).

| 6. | A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 10.4. forrástételének része). |
| --- | --- |

6.

A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 10.4. forrástételének része).

| B. | Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

B.

Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

---

II. MELLÉKLET

SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ ESZKÖZÖK

| A. | A számításba bevonható eszközök – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:






  1. | Az euroövezeti hitelintézeteknek az euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott kölcsönök (a HPM 5. eszköztétele). |
| --- | --- | --- |

A.

A számításba bevonható eszközök – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

1.

Az euroövezeti hitelintézeteknek az euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott kölcsönök (a HPM 5. eszköztétele).

| 2. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (a HPM 7.1. eszköztétele). |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (a HPM 7.1. eszköztétele).

| 3. | Eurorendszeren belüli, a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő követelések, az arany kivételével (a HPM 9.2. eszköztételének része). |
| --- | --- |

3.

Eurorendszeren belüli, a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő követelések, az arany kivételével (a HPM 9.2. eszköztételének része).

| 4. | A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó, eurorendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek (a HPM 9.4. eszköztételének része). |
| --- | --- |

4.

A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó, eurorendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek (a HPM 9.4. eszköztételének része).

| 5. | A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 9.5. eszköztételének része). |
| --- | --- |

5.

A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 9.5. eszköztételének része).

| 6. | Arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt (a HPM 1. eszköztétele és 9.2. eszköztételének része).
  E határozat alkalmazásában az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euróban meghatározott aranyár alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

6.

Arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt (a HPM 1. eszköztétele és 9.2. eszköztételének része).

E határozat alkalmazásában az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euróban meghatározott aranyár alapján kell értékelni.

| 7. | Az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származó követelések (a készpénzcsere dátumáig a HPM 4.1. eszköztétele részeként, és azt követően a HPM 9.5. eszköztétel szerinti levelezőbanki számlák részeként), azonban csak addig, amíg az ilyen követelés a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszer-beli követelések részévé nem válik. |
| --- | --- |

7.

Az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származó követelések (a készpénzcsere dátumáig a HPM 4.1. eszköztétele részeként, és azt követően a HPM 9.5. eszköztétel szerinti levelezőbanki számlák részeként), azonban csak addig, amíg az ilyen követelés a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszer-beli követelések részévé nem válik.

| 8. | Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer-beli szerződő felek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések, és/vagy pénzügyi eszközök vagy (harmadik felekkel szembeni) követelések, amelyeket az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben a nemteljesítő eurorendszer-beli szerződő felek által nyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesítettek vagy szereztek meg, és amelyeket visszaminősítettek a HPM 5. eszköztételéből (a HPM 11.6. eszköztétele részeként). |
| --- | --- |

8.

Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer-beli szerződő felek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések, és/vagy pénzügyi eszközök vagy (harmadik felekkel szembeni) követelések, amelyeket az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben a nemteljesítő eurorendszer-beli szerződő felek által nyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesítettek vagy szereztek meg, és amelyeket visszaminősítettek a HPM 5. eszköztételéből (a HPM 11.6. eszköztétele részeként).

| B. | Az egyes NKB-k számításba bevonható eszközeinek értékét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

B.

Az egyes NKB-k számításba bevonható eszközeinek értékét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

---

III. MELLÉKLET

A.   Első esetleges kiigazítás

Abban az esetben, ha a készpénzcsere évében forgalomban lévő összes bankjegy átlagértéke alacsonyabb, mint a nemzeti valutaegységben denominált összes bankjegy átlagértéke a referencia-időszakban (beleértve az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált és a napi deviza referencia-árfolyamon a referencia-időszakban euróra átszámított bankjegyek értékét), a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban a készpénzcsere évére vonatkozó „S” együtthatót visszamenőleges hatállyal ugyanolyan arányban csökkenteni kell, mint a forgalomban lévő összes bankjegy átlagának csökkenése.

A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.

B.   Második esetleges kiigazítás

Abban az esetben, ha a 4. cikk (1) bekezdésében említett pozitív kompenzációs összeggel rendelkező NKB-k nettó kamatot fizetnek a forgalomban lévő bankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegére, és annak az év végi eredménykimutatásban „az összevont monetáris jövedelem nettó eredménye” tételhez történő hozzáadásakor ez nettó kiadást eredményez, a készpénzcsere évére alkalmazandó „S” együtthatót a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően csökkenteniük kell az e helyzet megszüntetéséhez szükséges mértékben.

A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.

---

IV. MELLÉKLET

A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI

| EKB/2001/16 határozat | HL L 337., 2001.12.20., 55. o. |
| --- | --- |
| EKB/2003/22 határozat | HL L 9., 2004.1.15., 39. o. |
| EKB/2006/7 határozat | HL L 148., 2006.6.2., 56. o. |
| EKB/2007/15 határozat | HL L 333., 2007.12.19., 86. o. |
| EKB/2009/27 határozat | HL L 339., 2009.12.22., 55. o. |

EKB/2001/16 határozat

HL L 337., 2001.12.20., 55. o.

EKB/2003/22 határozat

HL L 9., 2004.1.15., 39. o.

EKB/2006/7 határozat

HL L 148., 2006.6.2., 56. o.

EKB/2007/15 határozat

HL L 333., 2007.12.19., 86. o.

EKB/2009/27 határozat

HL L 339., 2009.12.22., 55. o.

---

V. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| EKB/2001/16 határozat | Ez a határozat |
| --- | --- |
| 5a. cikk | 6. cikk |
| 6. cikk | 7. cikk |

EKB/2001/16 határozat

Ez a határozat

5a. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

---

| 9.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 35/26

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. december 13.)

az eurobankjegyek kibocsátásáról

(átdolgozás)

(EKB/2010/29)

(2011/67/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmánya 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió területén az eurobankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank („EKB”) Kormányzótanácsának kizárólagos joga. E rendelkezések alapján az EKB és a nemzeti központi bankok (NKB-k) bocsáthatnak ki eurobankjegyeket, és kizárólag ezek a bankjegyek minősülnek törvényes fizetőeszköznek azon tagállamok területén, amelyeknek a pénzneme az euro. Az uniós jog előirányozta a bankjegykibocsátók plurális rendszerét. Az eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátják ki. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmánya 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió területén az eurobankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank („EKB”) Kormányzótanácsának kizárólagos joga. E rendelkezések alapján az EKB és a nemzeti központi bankok (NKB-k) bocsáthatnak ki eurobankjegyeket, és kizárólag ezek a bankjegyek minősülnek törvényes fizetőeszköznek azon tagállamok területén, amelyeknek a pénzneme az euro. Az uniós jog előirányozta a bankjegykibocsátók plurális rendszerét. Az eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátják ki.

| (2) | Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (1) 10. cikke alapján 2002. január 1-jétől az EKB és az NKB-k eurocímletű bankjegyeket hoznak forgalomba. Az eurobankjegyek ugyanazon egységes fizetőeszköz kifejezései, és azokra egységes jogi szabályozás vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (1) 10. cikke alapján 2002. január 1-jétől az EKB és az NKB-k eurocímletű bankjegyeket hoznak forgalomba. Az eurobankjegyek ugyanazon egységes fizetőeszköz kifejezései, és azokra egységes jogi szabályozás vonatkozik.

| (3) | Az eurobankjegyek kibocsátását nem kell mennyiségi vagy más korlátozásnak alávetni, mivel a bankjegyek forgalomba hozatala a kereslet által vezérelt folyamat. |
| --- | --- |

(3)

Az eurobankjegyek kibocsátását nem kell mennyiségi vagy más korlátozásnak alávetni, mivel a bankjegyek forgalomba hozatala a kereslet által vezérelt folyamat.

| (4) | Az eurobankjegyek címleteiről, leírásáról, reprodukálásáról, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (2) közös szabályokat állapít meg az eurobankjegyek tekintetében. Az EKB az eurobankjegyekre vonatkozó közös műszaki előírásokat állapított meg, valamint minőség-ellenőrzési intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy az eurobankjegyek az ilyen előírásoknak megfeleljenek. Ennek következtében valamennyi eurobankjegy azonos külső megjelenéssel és minőséggel rendelkezik, az azonos címletű bankjegyek között pedig nem szabad különbséget tenni. |
| --- | --- |

(4)

Az eurobankjegyek címleteiről, leírásáról, reprodukálásáról, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (2) közös szabályokat állapít meg az eurobankjegyek tekintetében. Az EKB az eurobankjegyekre vonatkozó közös műszaki előírásokat állapított meg, valamint minőség-ellenőrzési intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy az eurobankjegyek az ilyen előírásoknak megfeleljenek. Ennek következtében valamennyi eurobankjegy azonos külső megjelenéssel és minőséggel rendelkezik, az azonos címletű bankjegyek között pedig nem szabad különbséget tenni.

| (5) | Az eurorendszer tagjainak valamennyi eurobankjegyre azonos elfogadási és feldolgozási követelményeket kell alkalmazniuk, tekintet nélkül arra, hogy azt melyikük hozta forgalomba. A nemzeti pénznemben kibocsátott bankjegyek kibocsátó központi bankhoz történő visszajuttatásának jelenlegi gyakorlatát ezért az eurobankjegyekre nem alkalmazzák. Az eurobankjegyek kibocsátásának rendszere az eurobankjegyek vissza nem juttatásának elvén alapul. |
| --- | --- |

(5)

Az eurorendszer tagjainak valamennyi eurobankjegyre azonos elfogadási és feldolgozási követelményeket kell alkalmazniuk, tekintet nélkül arra, hogy azt melyikük hozta forgalomba. A nemzeti pénznemben kibocsátott bankjegyek kibocsátó központi bankhoz történő visszajuttatásának jelenlegi gyakorlatát ezért az eurobankjegyekre nem alkalmazzák. Az eurobankjegyek kibocsátásának rendszere az eurobankjegyek vissza nem juttatásának elvén alapul.

| (6) | A KBER Alapokmánya 29.1. cikke alapján a Központi Bankok Európai Rendszerének valamennyi tagja az EKB tőkéjének jegyzésére vonatkozó, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/23 határozatban (3) megállapított súlyozási kulcsot kapott; ez a súlyozás az egyes tagállamok népességszámán és bruttó hazai termékén alapul, és szabályozza az EKB tőkéjéhez történő hozzájárulást, az NKB-k devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az EKB-nak történő átadását, az NKB-k monetáris jövedelmének felosztását, valamint az EKB nyereségének és veszteségének felosztását. |
| --- | --- |

(6)

A KBER Alapokmánya 29.1. cikke alapján a Központi Bankok Európai Rendszerének valamennyi tagja az EKB tőkéjének jegyzésére vonatkozó, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/23 határozatban (3) megállapított súlyozási kulcsot kapott; ez a súlyozás az egyes tagállamok népességszámán és bruttó hazai termékén alapul, és szabályozza az EKB tőkéjéhez történő hozzájárulást, az NKB-k devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az EKB-nak történő átadását, az NKB-k monetáris jövedelmének felosztását, valamint az EKB nyereségének és veszteségének felosztását.

| (7) | Az eurobankjegyek valamennyi olyan tagállamban, amelyeknek pénzneme az euro, törvényes fizetőeszközök, az euroövezeten belül szabadon forgalomba hozhatók, az eurorendszer tagjai azokat ismételten kibocsáthatják, és az euroövezeten kívül is tárolhatják vagy használhatják. A forgalomban lévő eurobankjegyek összértékének kibocsátása tekintetében a kötelezettségeket az eurorendszer tagjai között objektív szempontok alapján kell megosztani. Megfelelő szempont az egyes NKB-k részesedése az EKB befizetett tőkéjében. E részesedés a KBER Alapokmánya 29.1. cikkében említett tőkekulcsnak az NKB-kra történő arányos alkalmazásának eredménye. Mivel e szempont az EKB-ra nem alkalmazható, az EKB által kibocsátandó eurobankjegyek százalékos arányát a Kormányzótanácsnak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(7)

Az eurobankjegyek valamennyi olyan tagállamban, amelyeknek pénzneme az euro, törvényes fizetőeszközök, az euroövezeten belül szabadon forgalomba hozhatók, az eurorendszer tagjai azokat ismételten kibocsáthatják, és az euroövezeten kívül is tárolhatják vagy használhatják. A forgalomban lévő eurobankjegyek összértékének kibocsátása tekintetében a kötelezettségeket az eurorendszer tagjai között objektív szempontok alapján kell megosztani. Megfelelő szempont az egyes NKB-k részesedése az EKB befizetett tőkéjében. E részesedés a KBER Alapokmánya 29.1. cikkében említett tőkekulcsnak az NKB-kra történő arányos alkalmazásának eredménye. Mivel e szempont az EKB-ra nem alkalmazható, az EKB által kibocsátandó eurobankjegyek százalékos arányát a Kormányzótanácsnak kell meghatároznia.

| (8) | A KBER Alapokmányának az eurorendszer műveleteinek decentralizálása elvét megállapító 9.2. és 12.1. cikke alapján az NKB-k feladata valamennyi eurobankjegy forgalomba hozatala és forgalomból történő kivonása, beleértve az EKB által kibocsátott bankjegyeket is. A decentralizálás elvével összhangban az eurobankjegyek fizikai kezelését is az NKB-k végzik. |
| --- | --- |

(8)

A KBER Alapokmányának az eurorendszer műveleteinek decentralizálása elvét megállapító 9.2. és 12.1. cikke alapján az NKB-k feladata valamennyi eurobankjegy forgalomba hozatala és forgalomból történő kivonása, beleértve az EKB által kibocsátott bankjegyeket is. A decentralizálás elvével összhangban az eurobankjegyek fizikai kezelését is az NKB-k végzik.

| (9) | Az egyes NKB-k számára a bankjegyelosztási kulcsnak megfelelően kiosztott eurobankjegyek értéke és az ilyen NKB-k által forgalomba hozott eurobankjegyek értéke közötti különbséget az eurorendszeren belül kell elszámolni. Az EKB-nak, amely nem hoz forgalomba eurobankjegyeket, az NKB-k felé az általa kibocsátott eurobankjegyek részesedésével megegyező értékű, eurorendszeren belüli követelést kell támasztania. Az eurorendszeren belüli ezen egyenlegek rendezése hatást gyakorol az NKB-k jövedelmi helyzetére, ezért a KBER Alapokmánya 32. cikkén alapuló azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek felosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2001/23 határozat (4) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(9)

Az egyes NKB-k számára a bankjegyelosztási kulcsnak megfelelően kiosztott eurobankjegyek értéke és az ilyen NKB-k által forgalomba hozott eurobankjegyek értéke közötti különbséget az eurorendszeren belül kell elszámolni. Az EKB-nak, amely nem hoz forgalomba eurobankjegyeket, az NKB-k felé az általa kibocsátott eurobankjegyek részesedésével megegyező értékű, eurorendszeren belüli követelést kell támasztania. Az eurorendszeren belüli ezen egyenlegek rendezése hatást gyakorol az NKB-k jövedelmi helyzetére, ezért a KBER Alapokmánya 32. cikkén alapuló azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek felosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2001/23 határozat (4) hatálya alá tartozik.

| (10) | A Szerződés 140. cikke (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EK tanácsi határozat (5) 1. cikke szerint Észtország teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003. évi csatlakozási okmány (6) 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik. |
| --- | --- |

(10)

A Szerződés 140. cikke (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EK tanácsi határozat (5) 1. cikke szerint Észtország teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003. évi csatlakozási okmány (6) 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik.

| (11) | Mivel Észtország 2011. január 1-jén bevezeti az eurót, az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozatot (7) módosítani kell a 2011. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében. Mivel az EKB/2001/15 határozatot már számos alkalommal módosították, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni, |
| --- | --- |

(11)

Mivel Észtország 2011. január 1-jén bevezeti az eurót, az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozatot (7) módosítani kell a 2011. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében. Mivel az EKB/2001/15 határozatot már számos alkalommal módosították, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

a)   „NKB”: olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;

b)   „eurobankjegyek”: az EKB/2003/4 határozat követelményeinek és a Kormányzótanács által megállapított műszaki előírásoknak megfelelő bankjegyek;

c)   „tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében fennálló (százalékarányban kifejezett) részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban a kérdéses pénzügyi évre alkalmazandó súlyoknak a NKB-khoz való rendelésének eredménye;

d)   „bankjegyelosztási kulcs”: az EKB-nak az eurobankjegyek összkibocsátásában fennálló részesedésének figyelembevételéből és a (0,0005 százalékpont legközelebbi többszörösére kerekített) tőkejegyzési kulcsnak az NKB-k ilyen összkibocsátásban fennálló részesedésére történő alkalmazásából eredő százalékarány. Amennyiben az ilyen százalékarányok összege nem éri el a 100 %-ot, a különbséget az alábbiak szerint kell jóváírni i. ha a végösszeg 100 % alatti, 0,0005 százalékpontot kell hozzáadni a legkisebb részesedés(ek)hez emelkedő sorrendben a pontosan 100 % eléréséig; vagy ii. ha a végösszeg meghaladja a 100 %-ot, 0,0005 százalékpontot kell levonni a legnagyobb részesedés(ek)ből csökkenő sorrendben a pontosan 100 % eléréséig. E határozat I. melléklete határozza meg a 2011. január 1-jén hatályos bankjegyelosztási kulcsot.

2. cikk

Az eurobankjegyek kibocsátása

Eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki.

3. cikk

A kibocsátók kötelezettségei

(1)   Az NKB-k forgalomba hozzák, illetve kivonják a forgalomból az eurobankjegyeket, valamint elvégzik az összes eurobankjegy vonatkozásában – beleértve az EKB által kibocsátottakat is – a fizikai kezelést.

(2)   Az NKB-k a tulajdonos kérésére valamennyi eurobankjegyet elfogadják az azonos értékű eurobankjegyre történő beváltás vagy számlatulajdonosok esetében a fogadó NKB által vezetett számlán történő jóváírás céljából.

(3)   Az NKB-k valamennyi általuk elfogadott eurobankjegyet kötelezettségként és azonos módon kezelik.

(4)   Az NKB-k az általuk elfogadott eurobankjegyeket nem ruházzák át más NKB-kra, és az ilyen eurobankjegyeket újbóli kibocsátásra rendelkezésre tartják. Kivételesen és az EKB Kormányzótanácsa által esetlegesen megállapított szabályokkal összhangban:

| a) | a fogadó NKB megsemmisítheti a megrongálódott, sérült, elhasznált vagy forgalomból kivont eurobankjegyeket; és |
| --- | --- |

a)

a fogadó NKB megsemmisítheti a megrongálódott, sérült, elhasznált vagy forgalomból kivont eurobankjegyeket; és

| b) | az NKB-k tulajdonában álló eurobankjegyek logisztikai okokból az eurorendszeren belül nagy mennyiségben újra eloszthatók. |
| --- | --- |

b)

az NKB-k tulajdonában álló eurobankjegyek logisztikai okokból az eurorendszeren belül nagy mennyiségben újra eloszthatók.

4. cikk

Az eurobankjegyeknek az eurorendszeren belüli elosztása

(1)   A forgalomban lévő eurobankjegyek összértékét az eurorendszer tagjai között a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával osztják el.

(2)   Az egyes NKB-k számára a bankjegyelosztási kulcsnak megfelelően kiosztott eurobankjegyek értéke és az ilyen NKB-k által forgalomba hozott eurobankjegyek értéke közötti különbség az eurorendszeren belül elszámolásra kerül. Az EKB az NKB-k felé a tőkejegyzési kulcsban való részesedésükkel arányos, az általa kibocsátott eurobankjegyek részesedésével megegyező értékű, eurorendszeren belüli követelést támaszt.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2001/15 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2011. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 13-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

1

(2)  HL L 78., 2003.3.25., 16. o.

2

(3)  HL L 21., 2009.1.24., 66. o.

3

(4)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

4

(5)  HL L 196., 2010.7.28., 24. o.

5

(6)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozási feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

6

(7)  HL L 337., 2001.12.20., 52. o.

7

---

I. MELLÉKLET

BANKJEGYELOSZTÁSI KULCS 2011. JANUÁR 1-JÉTŐL

| Európai Központi Bank | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| ÖSSZESEN | 100,0000 % |

Európai Központi Bank

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

ÖSSZESEN

100,0000 %

---

II. MELLÉKLET

A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI

| EKB/2001/15 határozat | HL L 337., 2001.12.20., 52. o. |
| --- | --- |
| EKB/2003/23 határozat | HL L 9., 2004.1.15., 40. o. |
| EKB/2004/9 határozat | HL L 205., 2004.6.9., 17. o. |
| EKB/2006/25 határozat | HL L 24., 2007.1.31., 13. o. |
| EKB/2007/19 határozat | HL L 1., 2008.1.4., 7. o. |
| EKB/2008/26 határozat | HL L 21., 2009.1.24., 75. o. |

EKB/2001/15 határozat

HL L 337., 2001.12.20., 52. o.

EKB/2003/23 határozat

HL L 9., 2004.1.15., 40. o.

EKB/2004/9 határozat

HL L 205., 2004.6.9., 17. o.

EKB/2006/25 határozat

HL L 24., 2007.1.31., 13. o.

EKB/2007/19 határozat

HL L 1., 2008.1.4., 7. o.

EKB/2008/26 határozat

HL L 21., 2009.1.24., 75. o.

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 9.2.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 35/31

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2010. november 11.)

a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről

(átdolgozás)

(EKB/2010/20)

(2011/68/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: az KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1. cikkére, 14.3. cikkére és 26.4. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank („EKB”) Általános Tanácsának a KBER Alapokmánya 46.2. cikkének második és harmadik francia bekezdése szerinti közreműködésére,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/16 iránymutatás (1) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség különösen a kamatlábkockázat és az SDR-követelések átértékelésének fedezése (hedging) tekintetében, az érthetőség kedvéért indokolt az iránymutatást átdolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/16 iránymutatás (1) több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség különösen a kamatlábkockázat és az SDR-követelések átértékelésének fedezése (hedging) tekintetében, az érthetőség kedvéért indokolt az iránymutatást átdolgozni.

| (2) | A Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) a KBER Alapokmánya 15. cikkének értelmében beszámolási kötelezettséggel tartozik. |
| --- | --- |

(2)

A Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) a KBER Alapokmánya 15. cikkének értelmében beszámolási kötelezettséggel tartozik.

| (3) | A KBER Alapokmánya 26.3. cikkének megfelelően az Igazgatóság elemzési és működtetési célokból összeállítja a KBER összevont (konszolidált) mérlegét. |
| --- | --- |

(3)

A KBER Alapokmánya 26.3. cikkének megfelelően az Igazgatóság elemzési és működtetési célokból összeállítja a KBER összevont (konszolidált) mérlegét.

| (4) | A KBER Alapokmánya 26.4. cikkének megfelelően, a 26. cikk alkalmazása érdekében a Kormányzótanács megállapítja NKB-k által végzett műveletek számvitelének egységesítéséhez szükséges szabályokat. |
| --- | --- |

(4)

A KBER Alapokmánya 26.4. cikkének megfelelően, a 26. cikk alkalmazása érdekében a Kormányzótanács megállapítja NKB-k által végzett műveletek számvitelének egységesítéséhez szükséges szabályokat.

| (5) | A forgalomban levő eurobankjegyekre, az eurobankjegyek eurorendszerbeli elosztásából eredő eurorendszerbeli nettó követelések/kötelezettségek ellentételezésére, valamint a monetáris jövedelemre vonatkozó adatszolgáltatást egységesíteni kell az NKB-k közzétett éves pénzügyi kimutatásaiban, |
| --- | --- |

(5)

A forgalomban levő eurobankjegyekre, az eurobankjegyek eurorendszerbeli elosztásából eredő eurorendszerbeli nettó követelések/kötelezettségek ellentételezésére, valamint a monetáris jövedelemre vonatkozó adatszolgáltatást egységesíteni kell az NKB-k közzétett éves pénzügyi kimutatásaiban,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen iránymutatás alkalmazásában:

a)   „NKB-k”: azoknak a tagállamoknak a nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro;

b)   „az eurorendszer számviteli és pénzügyi beszámolóra vonatkozó céljai”: amelyeket követve az EKB a KBER Alapokmánya 15. és 26. cikkével összhangban elkészíti az I. mellékletben felsorolt pénzügyi kimutatásokat;

c)   „jelentést készítő jogi személy”: az EKB vagy egy NKB;

d)   „negyedévi átértékelés napja”: a negyedév utolsó naptári napja;

e)   „összevonás (konszolidáció)”: az a számviteli folyamat, amelynek során több különálló jogi személy pénzügyi adatait olyan módon összesítik, mintha egyetlen jogi személyről lenne szó;

f)   „a készpénzcsere éve”: az attól a naptól számított 12 hónapos időszak, amelytől kezdve az eurobankjegyek és érmék törvényes fizetőeszköznek válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro;

g)   „bankjegyelosztási kulcs”: az EKB-nak az összes eurobankjegy-kibocsátásból való részesedésének figyelembevételéből és a tőkejegyzési kulcsnak az NKB-k ilyen összkibocsátásban fennálló részesedésére történő alkalmazásából eredő százalékarány, az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozat (2) szerint;

h)   „hitelintézet”: a) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkét és 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját végrehajtó nemzeti jogi rendelkezések értelmében vett olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonlítható szintű ellenőrzés alatt áll.

(2)   Az ebben az iránymutatásban használt további szakkifejezések meghatározását a II. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az iránymutatást az EKB-ra és az NKB-kra kell alkalmazni az eurorendszer számviteli és beszámolási céljai érdekében.

(2)   Ezen iránymutatás alkalmazási köre az eurorendszernek a KBER Alapokmánya által meghatározott számviteli és beszámolási céljaira korlátozódik. Ebből következően nem alkalmazandó az NKB-k nemzeti jelentéseire és számvitelére. Az eurorendszer és a nemzeti rendszerek közötti összhang és összehasonlíthatóság érdekében azonban ajánlott, hogy az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben kövessék az ezen iránymutatásban megállapított szabályokat nemzeti jelentéseikben és számviteli rendszerükben.

3. cikk

Számviteli alapelvek

Az alkalmazandó számviteli alapelvek a következők:

a)   gazdasági valódiság és átláthatóság: a számviteli módszerek és a pénzügyi jelentések a valós gazdasági helyzetet tükrözik, átláthatók, és eleget tesznek az érthetőség, a relevancia, a megbízhatóság és az összehasonlíthatóság minőségi követelményének. Az egyes ügyleteket azok tartalma és a gazdasági valódiság elve alapján kell elszámolni, és nem csupán a jogi forma szem előtt tartásával;

b)   prudens működés elve: az eszközök és források értékelése, valamint a bevételek elszámolása a prudens működés elvén alapul. Ezen iránymutatás alkalmazásában ez azt jelenti, hogy a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként az eredménykimutatásban, hanem közvetlenül egy átértékelési számlán kell nyilvántartani, és a nem realizált veszteséget év végén át kell vezetni az eredménykimutatásba, ha meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget. Rejtett tartalékok vagy a tételek szándékosan téves beállítása a mérlegben és az eredménykimutatásban a prudens működés elvével összeegyeztethetetlen;

c)   mérlegfordulónapot követő események: az eszközöket és forrásokat korrigálni kell az éves mérleg fordulónapja és a pénzügyi kimutatások megfelelő testületek általi jóváhagyásának napja között bekövetkező gazdasági események hatásaival, amennyiben azok kihatnak az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára. Nem szükséges az eszközök és források kiigazítása, ha a mérleg fordulónapja után bekövetkező események nem hatnak ki az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára, azonban közölni kell minden olyan lényeges eseményt, amelynek elhagyása befolyásolhatná a pénzügyi kimutatások felhasználóit a megfelelő értékelésben és döntéshozatalban;

d)   lényegesség elve: a számviteli szabályoktól való eltérések, az egyes NKB-k és az EKB eredménykimutatására kiható eltéréseket is beleértve, csak abban az esetben engedhetők meg, ha azok általános összefüggésben és a jelentést készítő jogi személy pénzügyi elszámolásának kellő mérlegelése alapján nem minősülnek lényegesnek;

e)   a vállalkozás folyamatosságának elve: az elszámolásokat a vállalkozás folyamatosságának elve alapján kell végezni;

f)   az időbeli elhatárolás elve: a bevételeket és a kiadásokat abban a számviteli időszakban kell elszámolni, amelynek során azokra szert tettek, vagy azok ténylegesen felmerültek, és nem a kézhezvétel vagy a kifizetés időpontja szerint;

g)   a következetesség és az összehasonlíthatóság elve: a mérleg értékelésére és a bevételek elszámolására vonatkozó követelményeket következetesen, az egységesség és a folytonosság elvének megfelelően kell alkalmazni az eurorendszeren belül annak érdekében, hogy a pénzügyi kimutatások adatai összehasonlíthatóak legyenek.

4. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A jelentést készítő jogi személy mérlegében csak abban az esetben kell kimutatni valamely pénzügyi vagy egyéb eszközt, illetve forrást, amennyiben valamennyi következő feltétel teljesül:

| a) | feltételezhető, hogy az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó jövőbeni gazdasági haszon befolyik a jelentést készítő jogi személyhez, illetve kiadásra kerül onnan; |
| --- | --- |

a)

feltételezhető, hogy az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó jövőbeni gazdasági haszon befolyik a jelentést készítő jogi személyhez, illetve kiadásra kerül onnan;

| b) | lényegében az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó összes kockázat és előny a jelentést készítő jogi személyt illeti; |
| --- | --- |

b)

lényegében az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó összes kockázat és előny a jelentést készítő jogi személyt illeti;

| c) | az eszköz költsége vagy a jelentést készítő jogi személy számára képviselt értéke, illetve a kötelezettség mértéke megbízhatóan mérhető. |
| --- | --- |

c)

az eszköz költsége vagy a jelentést készítő jogi személy számára képviselt értéke, illetve a kötelezettség mértéke megbízhatóan mérhető.

5. cikk

A közgazdasági szempontú és az elszámolásközpontú megközelítés

(1)   A közgazdasági szempontú megközelítést kell követni a devizaügyletek, a devizában denominált pénzügyi instrumentumok és a kapcsolt időbeli elhatárolások nyilvántartásához. E megközelítés két különböző technikával követhető:

| a) | „hagyományos megközelítés” a III. és IV. fejezetben, valamint a III. mellékletben megállapítottak szerint; és |
| --- | --- |

a)

„hagyományos megközelítés” a III. és IV. fejezetben, valamint a III. mellékletben megállapítottak szerint; és

| b) | „alternatív megközelítés” a III. mellékletben megállapítottak szerint. |
| --- | --- |

b)

„alternatív megközelítés” a III. mellékletben megállapítottak szerint.

(2)   Az értékpapírügyletek – beleértve a külföldi fizetőeszközben denominált, tulajdonviszonyt megtestesítő részesedésekkel végzett ügyleteket is – nyilvántartása továbbra is végezhető az elszámolásközpontú megközelítés szerint. A megfelelő felhalmozott kamatot – az ázsiót és a diszázsiót is ideértve – naponta kell kimutatni az azonnali elszámolási időponttól kezdődően.

(3)   Az NKB-k a közgazdasági szempontú vagy elszámolásközpontú megközelítést követhetik bármely egyedi euróban denominált művelet, pénzügyi instrumentum vagy kapcsolt időbeli elhatárolás nyilvántartásához.

(4)   A negyedév végi és az év végi számviteli módosítások, valamint az „Egyéb eszközök” és az „Egyéb források” között szereplő tételek kivételével az eurorendszer szerinti számviteli beszámoló céljából készített napi pénzügyi jelentés részeként közölt összegek a mérlegtételekkel kapcsolatos pénzmozgásokat tükrözik.

II.   FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

6. cikk

A mérleg tartalma

Az EKB/NKB-k által az eurorendszer szerinti számviteli beszámoló céljából készített mérleg összetétele a IV. mellékletben közölt struktúrára épül.

7. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

(1)   A mérleg értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat kell használni, amennyiben a IV. melléklet másként nem rendelkezik.

(2)   Az arany, a devizaeszközök, a lejáratig megtartásra kerülőként besorolt és a nem forgalomképes értékpapírok kivételével az értékpapírok, valamint a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként, illetve mérlegen kívüli tételként történő) átértékelése a negyedévi átértékelés napjával történik a piaci középárfolyamok és középárak szerint. Ez nem zárja ki, hogy a jelentést készítő jogi személyek belső célokra gyakrabban is átértékeljék portfóliójukat, feltéve, hogy a negyedév során mérlegükben kizárólag beszerzési értéken alapuló tételeket jelentenek be.

(3)   Az arany esetében nincs megkülönböztetés az ár és devizaárfolyam szerinti átértékelési különbözetek között, hanem elegendő egyetlen átértékelési különbözetet elszámolni az arany meghatározott egységnyi tömegének euróban kifejezett árfolyama alapján, a negyedévi átértékelés napján érvényes EUR/USD átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletek esetében. E cikk alkalmazásában az SDR-követeléseket (beleértve az SDR kosarat alkotó, kijelölt egyedi devizaköveteléseket) egyetlen követelésként kell kezelni. Az értékpapírok átértékelése értékpapír fajtánként (azaz ISIN kód/fajta) történik. A monetáris politikai célokból tartott, illetve az „Egyéb pénzügyi eszközök” vagy a „Vegyes tételek” mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni.

(4)   Az év végi eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség kivételével az átértékelési tételeket vissza kell vezetni a következő negyedév végén; a negyedév során az egyes ügyleteket beszerzési áron, illetve árfolyamon kell jelenteni.

(5)   A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és azokat amortizált bekerülési költségen és az értékvesztésre tekintettel kell értékelni. Ugyanígy kell kezelni a nem forgalomképes értékpapírokat. A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírokat lejáratuk előtt értékesíthetők a következő esetek egyikében:

| a) | amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfolió teljes nagyságához képest; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfolió teljes nagyságához képest;

| b) | amennyiben az értékpapírokat a lejárati idő hónapjában értékesítik; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az értékpapírokat a lejárati idő hónapjában értékesítik;

| c) | olyan különleges körülmények esetében, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása vagy a Kormányzótanács kifejezett monetáris politikai döntése. |
| --- | --- |

c)

olyan különleges körülmények esetében, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása vagy a Kormányzótanács kifejezett monetáris politikai döntése.

8. cikk

Repóügyletek

(1)   A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott repóügyletet biztosítékkal fedezett fogadott betétként kell nyilvántartani a mérleg forrásoldalán, míg a biztosítékul adott tétel a mérleg eszközoldalán marad. A visszavásárlási megállapodás alapján visszavásárolandó eladott értékpapírt úgy kell kezelni a visszavásárlásra kötelezett, jelentést készítő jogi személy elszámolásában, mintha az adott eszköz továbbra is azon portfolió részét képezné, amelyből eladták.

(2)   A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott repóügyletet biztosítékkal fedezett kihelyezett hitelként, a kölcsön összegében kell nyilvántartani a mérleg eszközoldalán. A visszavásárlási megállapodás keretében szerzett értékpapír nem értékelhető át, és az abból keletkező nyereség vagy veszteség nem vezethető át a pénzeszközt kölcsönadó, jelentést készítő jogi személy eredménykimutatásába.

(3)   Értékpapírkölcsön-ügylet esetén az értékpapír az átadó fél mérlegében marad. Az ilyen ügyletet a visszavásárlási műveletekhez hasonlóan kell elszámolni. Amennyiben azonban a kölcsönvett értékpapír az év végén nincs a kölcsönvevő jelentést készítő jogi személy értékpapírszámláján, a kölcsönvevő félnek céltartalékot kell képeznie a veszteségre, ha az ügylet alapjául szolgáló értékpapír piaci értéke emelkedett a kölcsönügyletről szóló szerződés kelte óta. A kölcsönvevő félnek az értékpapírt a források között mint értékpapír-visszavásárlási kötelezettséget kell szerepeltetnie a mérlegben, amennyiben azt időközben eladta.

(4)   A biztosítékkal fedezett aranyügyletet visszavásárlási megállapodásként kell kezelni. Az ilyen biztosítékkal fedezett ügylettel kapcsolatos aranyforgalmat nem kell nyilvántartani a pénzügyi kimutatásokban, és az ügylet azonnali és határidős árfolyama közötti különbözetet az időbeli elhatárolás elve alapján kell kezelni.

(5)   Az automatizált értékpapírkölcsönügylet-program keretében végrehajtott repóügyletet, az értékpapírkölcsön-ügyletet is beleértve, csak akkor kell nyilvántartani a mérleg megfelelő részlegében, ha a biztosíték szolgáltatására az illetékes NKB vagy az EKB valamely számlájára elhelyezett készpénzben kerül sor.

9. cikk

Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok

(1)   Ez a cikk a tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok, azaz a törzsrészvények és részvényalapok esetében alkalmazandó, akár közvetlenül egy jelentést készítő jogi személy, akár annak ügynöke hajtja végre az ügyletet, kivéve a nyugdíjalapokkal, egyéb részesedésekkel, leányvállalatokba történő befektetésekkel vagy jelentős érdekeltségekkel kapcsolatos tevékenységeket.

(2)   A külföldi fizetőeszközben denominált, tulajdoni részesedést megtestesítő és az „egyéb eszközök” között nyilvántartott instrumentumok nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és -veszteség kiszámítása történhet a nettó átlagköltség módszerével vagy az átlagköltség módszerével.

(3)   A tulajdoni részesedést megtestesítő portfóliók átértékelését a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban kell végezni. Az átértékelésre tételenként kerül sor. Részvényalap esetén az átértékelés nem részvényenként külön-külön, hanem a nettó elszámolás elve alapján történik. A különböző törzsrészvények, illetve a különböző részvényalapok között nem megengedett a nettó elszámolás.

(4)   Az egyes ügyleteket beszerzési áron kell a mérlegben nyilvántartani.

(5)   Az ügynöki jutalékot vagy ügyleti költségként az eszköz beszerzési árának részeként, vagy pedig az eredménykimutatásban ráfordításként kell nyilvántartani.

(6)   A megvásárolt osztalék összegét a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum költsége tartalmazza. Attól a naptól, amelyet követően az osztalék joga nem száll át automatikusan az eladóról a vevőre, a megvásárolt osztalék összege külön tételként kezelhető, amíg az osztalékot ki nem fizetik.

(7)   Az esedékes, de még ki nem fizetett osztalékot az időszak végén nem kell elhatárolni, mivel az már tükröződik a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok piaci árában az osztalékvesztési nappal jegyzett részvények kivételével.

(8)   A részvényesi opciót a kibocsátást követően külön eszközként kell kezelni. A bekerülési érték kiszámítása a részvény korábbi átlagköltsége, az új kötési árfolyam, valamint a régi és új részvények közötti arány alapján történik. Más módszer szerint a jogosultság ára a jogosultság piaci értékén, a részesedési jog múltbeli átlagköltségén, valamint a részesedési jog opciós jegyzés előtti piaci árán alapul.

10. cikk

Értékpapírok kamatlábkockázatának származékos eszközökkel való fedezése

(1)   Az értékpapírok kamatlábkockázatának származékos eszközökkel való kezelése olyan származékos eszköz kijelölését jelenti, melynek valósérték-változásai kiegyenlítik a fedezett értékpapír kamatlábmozgásokból eredő valósérték-változásait.

(2)   Fedezett és fedezetként használt eszközöket az ebben az iránymutatásban lefektetett általános rendelkezések, értékelési szabályok, bevételelszámolási szabályok és az egyes instrumentumokra vonatkozó követelmények szerint kell elszámolni és kimutatni.

(3)   A 3. cikk b) pontjától, a 7. cikk (3) bekezdésétől, a 13. cikk (1) és (2) bekezdésétől, a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjától, a 14. cikk (2) bekezdésének b) pontjától, valamint a 15. cikk (2) bekezdésétől eltérve a fedezett értékpapír és a fedezetként használt származékos eszköz értékelése ehelyett a következőképpen is elvégezhető:

| a) | minden negyedév évén el kell végezni az értékpapír és a származékos eszköz értékelését egyaránt, és azokat a mérlegben piaci értéken kell kimutatni. A fedezett és a fedezetként használt instrumentumok nem realizált árfolyamnyereségének/-veszteségének nettó összege tekintetében a következő aszimmetrikus értékelési megközelítést kell alkalmazni:






  i. | a nem realizált nettó árfolyamveszteséget év végén az eredménykimutatásban ki kell mutatni, és ajánlott annak a fedezett instrumentum hátralévő futamideje alatti amortizációja; és |
| --- | --- | --- |

a)

minden negyedév évén el kell végezni az értékpapír és a származékos eszköz értékelését egyaránt, és azokat a mérlegben piaci értéken kell kimutatni. A fedezett és a fedezetként használt instrumentumok nem realizált árfolyamnyereségének/-veszteségének nettó összege tekintetében a következő aszimmetrikus értékelési megközelítést kell alkalmazni:

i.

a nem realizált nettó árfolyamveszteséget év végén az eredménykimutatásban ki kell mutatni, és ajánlott annak a fedezett instrumentum hátralévő futamideje alatti amortizációja; és

| ii. | a nem realizált nettó árfolyamnyereséget az átértékelési számlán kell nyilvántartani és azt a következő átértékelési napon vissza kell vezetni. |
| --- | --- |

ii.

a nem realizált nettó árfolyamnyereséget az átértékelési számlán kell nyilvántartani és azt a következő átértékelési napon vissza kell vezetni.

| b) | A már tulajdonként megszerzett értékpapírra vonatkozó fedezeti művelet: ha a fedezett értékpapír átlagos bekerülési költsége a fedezeti művelet létrehozásakor eltér az értékpapír piaci árától, a következőképpen kell azt kimutatni:






  i. | az értékpapír e napon fennálló nem realizált árfolyamnyereségét átértékelési számlán kell kimutatni, míg a nem realizált árfolyamveszteséget az eredménykimutatásba kell átvezetni; és |
| --- | --- | --- |

b)

A már tulajdonként megszerzett értékpapírra vonatkozó fedezeti művelet: ha a fedezett értékpapír átlagos bekerülési költsége a fedezeti művelet létrehozásakor eltér az értékpapír piaci árától, a következőképpen kell azt kimutatni:

i.

az értékpapír e napon fennálló nem realizált árfolyamnyereségét átértékelési számlán kell kimutatni, míg a nem realizált árfolyamveszteséget az eredménykimutatásba kell átvezetni; és

| ii. | az a) pont rendelkezéseit kell alkalmazni a piaci árfolyamnak a fedezeti viszony létrehozását követő változásaira. |
| --- | --- |

ii.

az a) pont rendelkezéseit kell alkalmazni a piaci árfolyamnak a fedezeti viszony létrehozását követő változásaira.

| c) | Ajánlott, hogy a nem amortizált ázsió és diszázsió a fedezet művelet létrehozásakor a fedezett értékpapír hátralévő futamidejére amortizálásra kerüljön. |
| --- | --- |

c)

Ajánlott, hogy a nem amortizált ázsió és diszázsió a fedezet művelet létrehozásakor a fedezett értékpapír hátralévő futamidejére amortizálásra kerüljön.

(4)   A fedezeti viszony számviteli nyilvántartásokból való kivezetésekor a jelentést készítő jogi személy könyveiben továbbra is nyilvántartott értékpapírt és származékos eszközt önálló instrumentumként kell értékelni a fedezeti viszony megszűnésének napjától kezdődően, az ebben az iránymutatásban meghatározott általános szabályok szerint.

(5)   A (3) bekezdésben meghatározott alternatív módszer csak a következő feltételek fennállása esetén alkalmazható:

| a) | a fedezeti művelet létrehozásakor hivatalosan dokumentált a fedezeti viszony és a kockázatkezelési célkitűzés, valamint a fedezeti művelet felvállalásának stratégiája. A dokumentációnak az alábbiakra kell kiterjednie: i. a fedezeti instrumentumként használt származékos termék azonosítása; ii. a kapcsolódó fedezett értékpapír azonosítása; és iii. a származékos termék eredményességének értékelése az értékpapír valós értékében a kamatlábváltozásoknak betudható változások miatti kitettség ellensúlyozása tekintetében. |
| --- | --- |

a)

a fedezeti művelet létrehozásakor hivatalosan dokumentált a fedezeti viszony és a kockázatkezelési célkitűzés, valamint a fedezeti művelet felvállalásának stratégiája. A dokumentációnak az alábbiakra kell kiterjednie: i. a fedezeti instrumentumként használt származékos termék azonosítása; ii. a kapcsolódó fedezett értékpapír azonosítása; és iii. a származékos termék eredményességének értékelése az értékpapír valós értékében a kamatlábváltozásoknak betudható változások miatti kitettség ellensúlyozása tekintetében.

| b) | Elvárt a fedezeti művelet magas eredményessége, és az, hogy a fedezeti művelet eredményességét megbízhatóan mérni lehessen. A várható és a múltbeli eredményességet egyaránt értékelni kell. Az értékelés ajánlott módszere:






  i. | a várható eredményesség mérésére a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke múltbeli változásainak összevetése vagy a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke közötti erős statisztikai korreláció bizonyítása; és |
| --- | --- | --- |

b)

Elvárt a fedezeti művelet magas eredményessége, és az, hogy a fedezeti művelet eredményességét megbízhatóan mérni lehessen. A várható és a múltbeli eredményességet egyaránt értékelni kell. Az értékelés ajánlott módszere:

i.

a várható eredményesség mérésére a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke múltbeli változásainak összevetése vagy a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum valós értéke közötti erős statisztikai korreláció bizonyítása; és

| ii. | a múltbeli eredményesség igazolt, ha a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum tényleges árfolyamveszteség/-nyereség aránya a 80–125 % tartományba esik. |
| --- | --- |

ii.

a múltbeli eredményesség igazolt, ha a fedezett eszköz és a fedezeti instrumentum tényleges árfolyamveszteség/-nyereség aránya a 80–125 % tartományba esik.

(6)   Értékpapírok csoportjára vonatkozó fedezeti műveletekre a következek érvényesülnek: hasonlóan kamatozó értékpapírok a fedezeti művelet tekintetében csak az alábbi összes feltétel teljesülése esetén vonhatóak össze és kezelhetőek csoportként:

| a) | az értékpapírok futamideje hasonló; |
| --- | --- |

a)

az értékpapírok futamideje hasonló;

| b) | az értékpapírok csoportja a múltban megfelelt és várhatóan meg fog felelni az eredményességi követelménynek; |
| --- | --- |

b)

az értékpapírok csoportja a múltban megfelelt és várhatóan meg fog felelni az eredményességi követelménynek;

| c) | a csoport egyes értékpapírjai tekintetében a fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változás várhatóan közelítőleg arányos lesz az értékpapírcsoport fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változásával. |
| --- | --- |

c)

a csoport egyes értékpapírjai tekintetében a fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változás várhatóan közelítőleg arányos lesz az értékpapírcsoport fedezettel lefedett kockázatnak betudható valósérték-változásával.

11. cikk

Szintetikus instrumentumok

(1)   A szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközöket más eszközöktől elkülönítve kell kimutatni és kezelni az ebben az iránymutatásban meghatározott általános rendelkezésekkel, értékelési szabályokkal, bevételelszámolással és az egyes eszközökre vonatkozó sajátos követelményekkel összhangban.

(2)   A 3. cikk b) pontjától, a 7. cikk (3) bekezdésétől, a 13. cikk (1) bekezdésétől és a 15. cikk (2) bekezdésétől eltérve a szintetikus instrumentumok értékelésére a következő alternatív módszer alkalmazható:

| a) | a szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközök nem realizált nyereségét és veszteségét év végén nettósítani kell. Ebben az esetben a nettó nem realizált nyereséget az átértékelési számlán kell kimutatni. A nettó nem realizált veszteséget az eredményelszámolási számlára kell felvezetni, amennyiben az meghaladja a korábban a megfelelő átértékelési számlán kimutatott nettó átértékelési nyereséget; |
| --- | --- |

a)

a szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközök nem realizált nyereségét és veszteségét év végén nettósítani kell. Ebben az esetben a nettó nem realizált nyereséget az átértékelési számlán kell kimutatni. A nettó nem realizált veszteséget az eredményelszámolási számlára kell felvezetni, amennyiben az meghaladja a korábban a megfelelő átértékelési számlán kimutatott nettó átértékelési nyereséget;

| b) | a szintetikus instrumentumok részeként birtokolt értékpapírok nem képezik részét ezen értékpapírok teljes állományának, hanem külön állomány részei; |
| --- | --- |

b)

a szintetikus instrumentumok részeként birtokolt értékpapírok nem képezik részét ezen értékpapírok teljes állományának, hanem külön állomány részei;

| c) | az év végén az eredményelszámolási számlára felvezetett nem realizált veszteségeket és a megfelelő nem realizált nyereséget a későbbi években külön kell leírni. |
| --- | --- |

c)

az év végén az eredményelszámolási számlára felvezetett nem realizált veszteségeket és a megfelelő nem realizált nyereséget a későbbi években külön kell leírni.

(3)   Ha az egyesített eszközök egyike lejár, eladásra kerül, azt felmondják vagy gyakorolják, az eszközt nyilvántartó jogalany ezt követően felhagy a (2) bekezdésben meghatározott alternatív kezeléssel, és azonnal visszavezeti az előző években az eredményelszámolási számlán jóváírt, le nem írt átértékelési nyereséget.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott alternatív kezelés csak a következő feltételek együttes fennállása esetén alkalmazható:

| a) | az egyedi eszközöket kezelik és teljesítményüket egy egyesített eszközként értékelik, kockázatkezelési vagy befektetési stratégia alapján; |
| --- | --- |

a)

az egyedi eszközöket kezelik és teljesítményüket egy egyesített eszközként értékelik, kockázatkezelési vagy befektetési stratégia alapján;

| b) | az induló elszámoláskor az egyedi eszközök szintetikus instrumentumokként kerülnek kialakításra és kijelölésre; |
| --- | --- |

b)

az induló elszámoláskor az egyedi eszközök szintetikus instrumentumokként kerülnek kialakításra és kijelölésre;

| c) | az alternatív kezelés alkalmazása megszünteti vagy jelentősen csökkenti azokat az értékelési következetlenségeket (értékelési eltérés), amelyek az ebben az iránymutatásban az egyedi eszközök szintjén meghatározott általános szabályok alkalmazásából erednek; |
| --- | --- |

c)

az alternatív kezelés alkalmazása megszünteti vagy jelentősen csökkenti azokat az értékelési következetlenségeket (értékelési eltérés), amelyek az ebben az iránymutatásban az egyedi eszközök szintjén meghatározott általános szabályok alkalmazásából erednek;

| d) | a rendelkezésre álló hivatalos dokumentáció lehetővé teszi az előző a), b) és c) pontban megállapított feltételek teljesülésének ellenőrzését. |
| --- | --- |

d)

a rendelkezésre álló hivatalos dokumentáció lehetővé teszi az előző a), b) és c) pontban megállapított feltételek teljesülésének ellenőrzését.

12. cikk

Bankjegyek

(1)   A KBER Alapokmánya 49. cikkének végrehajtása céljából az egyéb olyan tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, NKB-ban tartott bankjegyeit nem a forgalomban lévő bankjegyek között, hanem eurorendszerbeli kötelezettségként kell elszámolni. Az egyéb olyan tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, bankjegyeire vonatkozó kezelési eljárás a következő:

| a) | a más NKB által kibocsátott nemzeti euro pénznemben denominált bankjegyeket átvevő NKB naponta értesíti a kibocsátó NKB-t az átváltás céljából befizetett bankjegyek értékéről, kivéve, ha alacsony mértékű az adott napi mennyiség. A kibocsátó NKB a TARGET2 útján az átvevő NKB részére megfelelő fizetési eszközt bocsát ki; és |
| --- | --- |

a)

a más NKB által kibocsátott nemzeti euro pénznemben denominált bankjegyeket átvevő NKB naponta értesíti a kibocsátó NKB-t az átváltás céljából befizetett bankjegyek értékéről, kivéve, ha alacsony mértékű az adott napi mennyiség. A kibocsátó NKB a TARGET2 útján az átvevő NKB részére megfelelő fizetési eszközt bocsát ki; és

| b) | a „forgalomban lévő bankjegyek” tétel kiigazítását a kibocsátó NKB könyveli el az említett értesítés átvételét követően. |
| --- | --- |

b)

a „forgalomban lévő bankjegyek” tétel kiigazítását a kibocsátó NKB könyveli el az említett értesítés átvételét követően.

(2)   Az NKB-k mérlegében szereplő „forgalomban lévő bankjegyek” tétel a következő három tényező eredménye:

| a) | a forgalomban lévő eurobankjegyek kiigazítás nélküli értéke, beleértve az eurót elfogadó NKB részére a készpénzcsere éve során nemzeti euro pénznemben denominált bankjegyeket, amelyet a következő két módszer egyikével kell kiszámítani:







  A. módszer | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| B. módszer | : | B = I – R – N |

a)

a forgalomban lévő eurobankjegyek kiigazítás nélküli értéke, beleértve az eurót elfogadó NKB részére a készpénzcsere éve során nemzeti euro pénznemben denominált bankjegyeket, amelyet a következő két módszer egyikével kell kiszámítani:

A. módszer

:

B = P – D – N – S

B. módszer

:

B = I – R – N

ahol:

| B | a „forgalomban lévő bankjegyek” kiigazítás nélküli értéke |
| --- | --- |
| P | az előállított vagy a nyomdától vagy más NKB-tól kapott bankjegyek értéke |
| D | a megsemmisített bankjegyek értéke |
| N | a kibocsátó NKB más NKB-knál levő nemzeti bankjegyeinek értéke(amelyekről értesítés küldtek, de amelyeket még nem repatriáltak) |
| I | a forgalomba hozott bankjegyek értéke |
| R | a visszaérkezett bankjegyek értéke |
| S | a raktáron levő/trezorban őrzött bankjegyek értéke; |

B

a „forgalomban lévő bankjegyek” kiigazítás nélküli értéke

P

az előállított vagy a nyomdától vagy más NKB-tól kapott bankjegyek értéke

D

a megsemmisített bankjegyek értéke

N

a kibocsátó NKB más NKB-knál levő nemzeti bankjegyeinek értéke(amelyekről értesítés küldtek, de amelyeket még nem repatriáltak)

I

a forgalomba hozott bankjegyek értéke

R

a visszaérkezett bankjegyek értéke

S

a raktáron levő/trezorban őrzött bankjegyek értéke;

| b) | csökkentve a kiterjesztett letéti leltár („ECI”) programhoz kapcsolt ECI-bankkal szemben kifizetetlen követelések összegével, az ECI-programhoz kapcsolt bankjegyek tulajdonjogának az átruházása esetén; |
| --- | --- |

b)

csökkentve a kiterjesztett letéti leltár („ECI”) programhoz kapcsolt ECI-bankkal szemben kifizetetlen követelések összegével, az ECI-programhoz kapcsolt bankjegyek tulajdonjogának az átruházása esetén;

| c) | növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásából eredő kiigazítások összegével. |
| --- | --- |

c)

növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásából eredő kiigazítások összegével.

III.   FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

13. cikk

Bevételek elszámolása

(1)   A bevételeket a következő szabályok szerint kell elszámolni:

| a) | a realizált nyereséget és a realizált veszteséget az eredménykimutatásban kell elszámolni; |
| --- | --- |

a)

a realizált nyereséget és a realizált veszteséget az eredménykimutatásban kell elszámolni;

| b) | a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként, hanem közvetlenül egy átértékelési számlán kell nyilvántartani; |
| --- | --- |

b)

a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként, hanem közvetlenül egy átértékelési számlán kell nyilvántartani;

| c) | év végén a nem realizált veszteséget át kell vezetni az eredménykimutatásba, ha meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget; |
| --- | --- |

c)

év végén a nem realizált veszteséget át kell vezetni az eredménykimutatásba, ha meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget;

| d) | az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség a következő években nem vezethető vissza új nem realizált nyereséggel szemben; |
| --- | --- |

d)

az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség a következő években nem vezethető vissza új nem realizált nyereséggel szemben;

| e) | az értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált vesztesége nem számolható el nettó módszerrel más értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált nyereségével szemben; |
| --- | --- |

e)

az értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált vesztesége nem számolható el nettó módszerrel más értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált nyereségével szemben;

| f) | az év végi értékvesztést az eredménykimutatásban kell átvezetni, és az a következő években nem vezethető vissza, kivéve, ha az értékvesztés csökken, és a csökkenés egy olyan megfigyelhető eseményhez kötődik, amely az értékvesztés első feltüntetését követően történt. |
| --- | --- |

f)

az év végi értékvesztést az eredménykimutatásban kell átvezetni, és az a következő években nem vezethető vissza, kivéve, ha az értékvesztés csökken, és a csökkenés egy olyan megfigyelhető eseményhez kötődik, amely az értékvesztés első feltüntetését követően történt.

(2)   A kibocsátott és a megvásárolt értékpapírokon keletkező ázsiót, illetve diszázsiót a kamatbevétel részeként kell kiszámítani és szerepeltetni, amortizációját pedig a lejáratig hátralévő futamidő alatt kell leírni a lineáris módszer vagy a belső megtérülési ráta (IRR) módszere alapján. Kötelező azonban az IRR módszerét használni olyan diszkont értékpapír esetében, amelynek a bekerülésekor a lejáratig hátralévő futamideje egy évnél hosszabb.

(3)   A pénzügyi eszközökre és forrásokra (pl. devizában denominált fizetendő kamat és amortizációval csökkentett ázsió/diszázsió) képzett időbeli elhatárolásokat naponta, a legújabb rendelkezésre álló árfolyamok alapján kell kiszámítani és nyilvántartani. Az euróban denominált pénzügyi eszközökre és forrásokra képzett időbeli elhatárolásokat legalább negyedévenként kell kiszámítani és nyilvántartani. Az egyéb tételekre képzett időbeli elhatárolásokat legalább évente kell kiszámítani és nyilvántartani.

(4)   Az időbeli elhatárolások kiszámításának gyakoriságára tekintet nélkül, de az 5. cikk (4) bekezdésében hivatkozott kivételek fenntartásával a jelentést készítő jogi személy beszerzési értéken alapuló adatokat jelent be.

(5)   A devizában denominált időbeli elhatárolásokat a nyilvántartási adatok szerinti devizaárfolyamon kell átszámítani, és ez kihat a devizapozícióra.

(6)   Az időbeli elhatárolások év közben történő kiszámításakor általában a helyi gyakorlat alkalmazható (azaz az adott negyedév utolsó munkanapjáig vagy utolsó naptári napjáig terjedő időszakra számíthatóak ki). Az év végén azonban a kötelező referencianap december 31.

(7)   Az adott pénznem állományában változást előidéző pénzkiáramlások realizált devizanyereséget vagy -veszteséget eredményezhetnek.

14. cikk

Ügyletek bekerülési értéke

(1)   Az ügyletek bekerülési értékét a következő általános szabályok szerint kell meghatározni:

| a) | arany, devizaeszközök és értékpapír esetében az átlagköltség módszerét naponta kell használni az eladott tételek bekerülési költségének kiszámításához, tekintetbe véve a devizaárfolyam és/vagy az áringadozások hatását; |
| --- | --- |

a)

arany, devizaeszközök és értékpapír esetében az átlagköltség módszerét naponta kell használni az eladott tételek bekerülési költségének kiszámításához, tekintetbe véve a devizaárfolyam és/vagy az áringadozások hatását;

| b) | az eszköz/forrás átlagköltségen alapuló árát/árfolyamát csökkenteni/növelni kell az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteséggel; |
| --- | --- |

b)

az eszköz/forrás átlagköltségen alapuló árát/árfolyamát csökkenteni/növelni kell az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteséggel;

| c) | kamatszelvényes értékpapír bekerülésekor a megvásárolt vételárban megfizetett kamatösszeget önálló tételként kell kezelni. Devizában denominált értékpapír esetén a vételárban megfizetett kamat az adott devizaállomány részét képezi, de az átlagár meghatározása érdekében nem hat ki az eszköz költségére vagy árára, sem a deviza bekerülési értékére. |
| --- | --- |

c)

kamatszelvényes értékpapír bekerülésekor a megvásárolt vételárban megfizetett kamatösszeget önálló tételként kell kezelni. Devizában denominált értékpapír esetén a vételárban megfizetett kamat az adott devizaállomány részét képezi, de az átlagár meghatározása érdekében nem hat ki az eszköz költségére vagy árára, sem a deviza bekerülési értékére.

(2)   Az értékpapírra a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

| a) | az egyes ügyleteket beszerzési értéken kell nyilvántartani, és nettó áron kell elkönyvelni a számviteli nyilvántartásokban; |
| --- | --- |

a)

az egyes ügyleteket beszerzési értéken kell nyilvántartani, és nettó áron kell elkönyvelni a számviteli nyilvántartásokban;

| b) | a letéti és kezelési díj, a folyószámla-vezetési díj és az egyéb közvetett költségek nem tekinthetők beszerzési értéknek, és az eredménykimutatásban kell elszámolni azokat. Azok nem kezelhetők egy adott eszköz átlagos bekerülési értékének részeként; |
| --- | --- |

b)

a letéti és kezelési díj, a folyószámla-vezetési díj és az egyéb közvetett költségek nem tekinthetők beszerzési értéknek, és az eredménykimutatásban kell elszámolni azokat. Azok nem kezelhetők egy adott eszköz átlagos bekerülési értékének részeként;

| c) | a bevételeket bruttó összegben kell nyilvántartani, és a visszatérítendő forrásadót és egyéb adókat külön kell elszámolni; |
| --- | --- |

c)

a bevételeket bruttó összegben kell nyilvántartani, és a visszatérítendő forrásadót és egyéb adókat külön kell elszámolni;

| d) | az értékpapír bekerülési átlagköltségének kiszámítása érdekében vagy i. minden aznap kötött vételi ügylet költségét hozzá kell adni az előző napi állományhoz, és új súlyozott átlagárfolyamot kell kiszámítani az aznapi eladások figyelembevétele előtt; vagy pedig ii. az egyes értékpapírvételeket és -eladásokat kell figyelembe venni aznapi előfordulásuk sorrendjében, a módosított átlagárfolyam kiszámítása céljából. |
| --- | --- |

d)

az értékpapír bekerülési átlagköltségének kiszámítása érdekében vagy i. minden aznap kötött vételi ügylet költségét hozzá kell adni az előző napi állományhoz, és új súlyozott átlagárfolyamot kell kiszámítani az aznapi eladások figyelembevétele előtt; vagy pedig ii. az egyes értékpapírvételeket és -eladásokat kell figyelembe venni aznapi előfordulásuk sorrendjében, a módosított átlagárfolyam kiszámítása céljából.

(3)   Az aranyra és devizára alkalmazandó különös szabályok a következők:

| a) | azokat a devizaügyleteket, amelyek nem idéznek elő változást az adott devizanem állományában, a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra, és az ilyen ügyletek nem hatnak ki az adott állomány beszerzési költségére; |
| --- | --- |

a)

azokat a devizaügyleteket, amelyek nem idéznek elő változást az adott devizanem állományában, a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra, és az ilyen ügyletek nem hatnak ki az adott állomány beszerzési költségére;

| b) | azokat a devizaügyleteket, amelyek változást idéznek elő az adott devizanem állományában, a kötés napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra; |
| --- | --- |

b)

azokat a devizaügyleteket, amelyek változást idéznek elő az adott devizanem állományában, a kötés napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra;

| c) | a devizában vagy aranyban denominált értékpapírokkal kapcsolatos repóügyletből származó tőkeösszeg elszámolását úgy kell tekinteni, mint amely az adott deviza- vagy aranyállományban nem idéz elő változást; |
| --- | --- |

c)

a devizában vagy aranyban denominált értékpapírokkal kapcsolatos repóügyletből származó tőkeösszeg elszámolását úgy kell tekinteni, mint amely az adott deviza- vagy aranyállományban nem idéz elő változást;

| d) | a tényleges készpénzbevételeket és -kiadásokat az elszámolás napján érvényes árfolyamon kell átváltani; |
| --- | --- |

d)

a tényleges készpénzbevételeket és -kiadásokat az elszámolás napján érvényes árfolyamon kell átváltani;

| e) | nettó követelés fennállása esetén az aznapi nettó deviza- és aranyvásárlásokat a megfelelő devizanemek, illetve az arany aznapi átlagos bekerülési költsége alapján hozzá kell adni az előző napi állományhoz, hogy ki lehessen számítani a deviza, illetve az arany új súlyozott átlagárfolyamát. Nettó kiáramlás esetén a realizált nyereség vagy veszteség az adott deviza- vagy aranyállomány előző napi átlagköltségén alapul, és így az átlagköltség változatlan marad. A napi beáramlás és kiáramlás közötti átlagos devizaárfolyam-, illetve aranyár-különbözet szintén realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez. Amikor egy deviza- vagy aranypozíció tekintetében nettó kötelezettség áll fenn, a fent említett módszer fordítottját kell alkalmazni. Így a pénzügyileg realizált nettó eladás a kötelezettség átlagköltségére hat ki, míg a pénzügyileg realizált nettó vétel csökkenti a pozíciót a deviza, illetve az arany érvényes súlyozott átlagárfolyamának megfelelően, és realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez; |
| --- | --- |

e)

nettó követelés fennállása esetén az aznapi nettó deviza- és aranyvásárlásokat a megfelelő devizanemek, illetve az arany aznapi átlagos bekerülési költsége alapján hozzá kell adni az előző napi állományhoz, hogy ki lehessen számítani a deviza, illetve az arany új súlyozott átlagárfolyamát. Nettó kiáramlás esetén a realizált nyereség vagy veszteség az adott deviza- vagy aranyállomány előző napi átlagköltségén alapul, és így az átlagköltség változatlan marad. A napi beáramlás és kiáramlás közötti átlagos devizaárfolyam-, illetve aranyár-különbözet szintén realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez. Amikor egy deviza- vagy aranypozíció tekintetében nettó kötelezettség áll fenn, a fent említett módszer fordítottját kell alkalmazni. Így a pénzügyileg realizált nettó eladás a kötelezettség átlagköltségére hat ki, míg a pénzügyileg realizált nettó vétel csökkenti a pozíciót a deviza, illetve az arany érvényes súlyozott átlagárfolyamának megfelelően, és realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez;

| f) | a devizaügyletek költségét és az egyéb általános költségeket az eredménykimutatásban kell elszámolni. |
| --- | --- |

f)

a devizaügyletek költségét és az egyéb általános költségeket az eredménykimutatásban kell elszámolni.

IV.   FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

15. cikk

Általános szabályok

(1)   A bekerülési átlagköltség és a devizanyereség vagy -veszteség kiszámításakor a nettó devizapozíció részét képezik a határidős devizaügyletek, a devizaswapügyletek határidős oldalai, valamint minden olyan devizainstrumentum, amely magában foglalja egy adott pénznemnek egy másikra történő jövőbeni átváltását.

(2)   A kamatswapügyleteket, a tőzsdei határidős ügyleteket, a kamatláb-megállapodásokat, az egyéb kamatlábügyleteket és opciós ügyleteket tételenként kell elszámolni és átértékelni. Ezeket az ügyleteket a mérlegtételektől elkülönítve kell kezelni.

(3)   A mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumokból eredő nyereséget és veszteséget a mérlegen belüli pénzügyi instrumentumokhoz hasonló módon kell elszámolni és kezelni.

16. cikk

Határidős devizaügyletek

(1)   A határidős vételt és eladást az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet azonnali árfolyamán. Az eladási ügyletek realizált nyereségét és veszteségét a devizapozíciónak a kötés napján érvényes átlagköltsége alapján kell kiszámítani, a vételek és eladások napi nettósításával összhangban.

(2)   Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(3)   Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

(4)   A devizapozícióra a határidős ügylet az üzletkötés napjától kezdődően azonnali (spot) árfolyamon hat ki.

(5)   A határidős pozíciókat az ugyanazon devizanem azonnali pozíciójával együtt kell értékelni, kiegyenlítve egy adott devizanem pozíciójában esetleg felmerülő különbözeteket. Az átértékelési számlán nyilvántartott korábbi átértékelési nyereséget meghaladó nettó veszteség egyenlegét az eredménykimutatás terhére kell elszámolni. A nettó nyereség egyenlegét az átértékelési számlán kell jóváírni.

17. cikk

Devizaswapügyletek

(1)   A határidős és azonnali vételi, valamint eladási ügyleteket a kölcsönös elszámolás napjával mérlegtételként kell nyilvántartásba venni.

(2)   A határidős és azonnali vételi, valamint eladási ügyleteket az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani az ügylet azonnali árfolyamán.

(3)   Az eladási ügyleteket az ügylet azonnali árfolyamán kell nyilvántartásba venni. Ennek következtében nem keletkezik rajtuk nyereség vagy veszteség.

(4)   Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet mind vétel, mind eladás esetén fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(5)   Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

(6)   A devizapozíció csak a devizában denominált időbeli elhatárolások eredményeképpen változik.

(7)   A határidős pozíciót az azonnali pozícióval együtt kell értékelni.

18. cikk

Határidős ügyletek

(1)   A határidős ügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2)   Az alapletétet készpénzletét esetén külön eszközként kell nyilvántartani. Értékpapírletét esetén az alapletét változatlan marad a mérlegben.

(3)   A változó letét napi változásait az eredménykimutatásban kell elszámolni, és azok a devízapozícióra szintén kihatnak. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a nyitott pozíció lezárásának napján, függetlenül attól, hogy sor kerül-e a leszállításra. Ha sor kerül a leszállításra, a vételt, illetve az eladást piaci áron kell elkönyvelni.

(4)   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

19. cikk

Kamatswapügyletek

(1)   A kamatswapügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2)   A kapott vagy fizetett kamatok folyó tételeit az időbeli elhatárolás elve alapján kell nyilvántartani. Kamatswapügyletenként megengedett a kamatfizetések nettó elszámolása, de a felhalmozott kamatbevételt és -ráfordítást bruttó módon kell a beszámolóban szerepeltetni.

(3)   A kamatswapügyleteket egyedileg át kell értékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon euróra át kell számítani. Ajánlott, hogy az eredménykimutatásba az év végén átvitt nem realizált veszteség a következő években kerüljön amortizálásra, valamint hogy határidős kamatlábswapok esetében az amortizáció az ügylet értéknapján kezdődjön és lineáris legyen. A nem realizált átértékelési nyereséget átértékelési számlán kell jóváírni.

(4)   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

20. cikk

Határidős kamatláb-megállapodások

(1)   A határidős kamatláb-megállapodást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2)   Az elszámolás napján az egyik fél által a másiknak fizetendő kompenzációt az elszámolás napjával kell elkönyvelni az eredménykimutatásban. A kifizetések nyilvántartása nem az időbeli elhatárolás elve alapján történik.

(3)   Devizában fennálló kamatláb-megállapodás esetén a kompenzációs kifizetés kihat a devizapozícióra. A kompenzációs kifizetést az elszámolás napján érvényes azonnali árfolyamon kell átváltani euróra.

(4)   Minden határidős kamatmegállapodást külön-külön kell átértékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon kell átváltani euróra. Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

(5)   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

21. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket a következő két módszer egyikével összhangban kell elszámolni:

| 1. | A. módszer:







  a) | a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet határidős árfolyamán; |
| --- | --- | --- |

1.

A. módszer:

a)

a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet határidős árfolyamán;

| b) | az ügylet nem hat ki az adott értékpapír állományának átlagköltségére az elszámolásig; a határidős ügyletek nyereségre és veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

az ügylet nem hat ki az adott értékpapír állományának átlagköltségére az elszámolásig; a határidős ügyletek nyereségre és veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell kiszámítani;

| c) | az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételt vissza kell vezetni, és az átértékelési számla egyenlegét – ha van ilyen – az eredménykimutatásban kell jóváírni. A megvásárolt értékpapírt a lejárat napján érvényes azonnali árfolyamon (tényleges piaci ár) kell elszámolni, míg az eredeti határidős árfolyamhoz képest mutatkozó különbözetet realizált nyereségként vagy veszteségként kell elszámolni; |
| --- | --- |

c)

az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételt vissza kell vezetni, és az átértékelési számla egyenlegét – ha van ilyen – az eredménykimutatásban kell jóváírni. A megvásárolt értékpapírt a lejárat napján érvényes azonnali árfolyamon (tényleges piaci ár) kell elszámolni, míg az eredeti határidős árfolyamhoz képest mutatkozó különbözetet realizált nyereségként vagy veszteségként kell elszámolni;

| d) | devizában denominált értékpapír esetén az ügylet nem hat ki a nettó devizapozíció átlagköltségére, ha a jelentést készítő jogi személy már rendelkezik pozícióval az adott devizanemben. Amennyiben a határidős ügylet keretében vásárolt kötvény olyan devizanemre szól, amelyben a jelentést készítő jogi személy nem rendelkezik pozícióval, és ezért meg kell vennie a szükséges devizát, a devizavétel szabályairól szóló 14. cikk (3) bekezdésének e) pontját kell alkalmazni; |
| --- | --- |

d)

devizában denominált értékpapír esetén az ügylet nem hat ki a nettó devizapozíció átlagköltségére, ha a jelentést készítő jogi személy már rendelkezik pozícióval az adott devizanemben. Amennyiben a határidős ügylet keretében vásárolt kötvény olyan devizanemre szól, amelyben a jelentést készítő jogi személy nem rendelkezik pozícióval, és ezért meg kell vennie a szükséges devizát, a devizavétel szabályairól szóló 14. cikk (3) bekezdésének e) pontját kell alkalmazni;

| e) | a határidős pozíciókat elkülönítve kell értékelni az ügylet hátralévő futamidejére vonatkozó határidős piaci árfolyamhoz viszonyítva. Az év végi átértékelési veszteséget az eredménykimutatás terhére kell elszámolni, az átértékelési nyereséget pedig az átértékelési számlán kell jóváírni. Az év végén az eredménykimutatásban kimutatott nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik. |
| --- | --- |

e)

a határidős pozíciókat elkülönítve kell értékelni az ügylet hátralévő futamidejére vonatkozó határidős piaci árfolyamhoz viszonyítva. Az év végi átértékelési veszteséget az eredménykimutatás terhére kell elszámolni, az átértékelési nyereséget pedig az átértékelési számlán kell jóváírni. Az év végén az eredménykimutatásban kimutatott nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik.

| 2. | B. módszer:







  a) | a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani, a határidős ügylet határidős árán. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni; |
| --- | --- | --- |

2.

B. módszer:

a)

a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani, a határidős ügylet határidős árán. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni;

| b) | a negyedév végén az értékpapírt azon nettó pozíció alapján kell átértékelni, amely az értékpapír mérlegbeni egyenlege és ugyanazon értékpapír mérlegen kívüli tételként nyilvántartott eladásának eredményeképp jön létre. Az átértékelés összege megegyezik e nettó pozíció átértékelési árfolyamon számított értékének és ugyanezen pozíciónak a mérlegpozíció átlagköltsége szerint számított értékének a különbözetével. A negyedév végén a határidős vásárlásokat a 7. cikkben leírt átértékelési folyamatnak kell alávetni. Az átértékelés eredménye megegyezik a vásárlási kötelezettségvállalások azonnali ára és átlagos költsége közötti különbözettel; |
| --- | --- |

b)

a negyedév végén az értékpapírt azon nettó pozíció alapján kell átértékelni, amely az értékpapír mérlegbeni egyenlege és ugyanazon értékpapír mérlegen kívüli tételként nyilvántartott eladásának eredményeképp jön létre. Az átértékelés összege megegyezik e nettó pozíció átértékelési árfolyamon számított értékének és ugyanezen pozíciónak a mérlegpozíció átlagköltsége szerint számított értékének a különbözetével. A negyedév végén a határidős vásárlásokat a 7. cikkben leírt átértékelési folyamatnak kell alávetni. Az átértékelés eredménye megegyezik a vásárlási kötelezettségvállalások azonnali ára és átlagos költsége közötti különbözettel;

| c) | a határidős eladás eredményét abban a pénzügyi évben kell nyilvántartani, amelyben a kötelezettségvállalás történt. Ennek az eredménynek meg kell egyeznie a kezdő határidős ár és a mérlegpozíció átlagköltsége (vagy amennyiben a mérlegpozíció nem elegendő, a mérlegen kívüli vételi kötelezettségvállalások átlagköltsége) között az eladás napján fennálló különbözettel. |
| --- | --- |

c)

a határidős eladás eredményét abban a pénzügyi évben kell nyilvántartani, amelyben a kötelezettségvállalás történt. Ennek az eredménynek meg kell egyeznie a kezdő határidős ár és a mérlegpozíció átlagköltsége (vagy amennyiben a mérlegpozíció nem elegendő, a mérlegen kívüli vételi kötelezettségvállalások átlagköltsége) között az eladás napján fennálló különbözettel.

22. cikk

Opciós ügyletek

(1)   Az opciós ügyleteket mérlegen kívüli tételként kell elszámolni az alapul szolgáló pénzügyi instrumentum kötési árfolyamán, az ügyletkötés napjától az opciós jog gyakorlása vagy a lejárat napjáig.

(2)   A devizában denominált opciós díjat a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra. A kifizetett opciós díjat különálló eszközként, míg a kapott opciós díjat különálló forrásként kell elszámolni.

(3)   Ha az opció lehívásra kerül, az alapul szolgáló pénzügyi instrumentumot az eredeti opciós díj értékével növelt vagy csökkentett kötési árfolyamon kell a mérlegben elszámolni. Az eredeti opció szerinti opciós díj összegét az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteségek alapján kell kiigazítani.

(4)   Ha az opciós jog nem kerül lehívásra, az opciós díjnak az előző év végi nem realizált veszteségek alapján kiigazított és a lejárat napján érvényes devizaárfolyamon átváltott összegét kell az eredménykimutatásba átvezetni.

(5)   A tőzsdei határidős opciós ügyletekre vonatkozó változó napi letét, az év végén leírandó opciós díjak, az opciós jog gyakorlása napján az alapul szolgáló ügylet, vagy a lejárat napján az opciós díj kihat a devizapozícióra. A változó letét napi változásait az eredménykimutatásba át kell vezetni.

(6)   Minden opciós ügyletet egyedileg kell átértékelni. Az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni. Az opciós ügyletek utáni nem realizált veszteség nem számolható el nettó módszerrel más opciós ügyletek utáni nem realizált nyereséggel szemben.

(7)   A (6) bekezdés alkalmazása érdekében a piaci értéknek a jegyzett árfolyam felel meg, amennyiben az árfolyam a tőzsdén, egy kereskedő, egy bróker vagy hasonló jogi személy útján megismerhető. Amennyiben a jegyzett árfolyam nem megismerhető, a piaci érték értékelési módszerrel kerül meghatározásra. Ezt az értékelési módszert bizonyos időn keresztül következetesen kell alkalmazni, és alá kell tudni támasztani, hogy az megbízható becslést nyújt arról az árfolyamról, amely tényleges piaci ügyleteknél állna fenn.

(8)   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

V.   FEJEZET

BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

23. cikk

A beszámoló formátuma

(1)   Az NKB-k az eurorendszer szerinti számviteli beszámolás céljából az EKB-hoz nyújtják be az adataikat, ezzel az iránymutatással összhangban.

(2)   Az eurorendszer szerinti beszámoló formátumának magában kell foglalnia a IV. mellékletben meghatározott valamennyi tételt. A különböző mérlegformátumokban feltüntetendő tételek tartalma szintén szerepel a IV. mellékletben.

(3)   A különféle közzétett pénzügyi kimutatások formátumának a következő mellékletekkel kell együttesen megegyeznie:

a)   az V. melléklet: az eurorendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás (negyedév vége);

b)   a VI. melléklet: az eurorendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás (negyedév folyamán);

c)   a VII. melléklet: az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg.

VI.   FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

24. cikk

Közzétett mérleg és eredménykimutatás

Az NKB-k részére ajánlott, hogy a közzétett éves mérleget és eredménykimutatást a VIII. és a IX. melléklettel összhangban fogadják el.

VII.   FEJEZET

AZ ÖSSZEVONÁS (KONSZOLIDÁCIÓ) SZABÁLYAI

25. cikk

Az összevonás (konszolidáció) általános szabályai

(1)   Az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleg tartalmazza az EKB és az NKB-k összes mérlegtételét.

(2)   Az összevonás (konszolidáció) folyamán biztosítani kell a jelentések egymás közötti összhangját. Valamennyi eurorendszer szerinti pénzügyi kimutatásnak azonos alapon kell készülnie, ugyanazon összevonási (konszolidációs) módszerek és eljárások alkalmazásával.

(3)   Az eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleget az EKB készíti el. A mérleg készítése során szem előtt kell tartani az egységes számviteli elvek és technikák szükségességét, az eurorendszerbeli pénzügyi időszakok egységességének szükségességét, valamint az eurorendszerbeli ügyletekből és pozíciókból eredő összevonási (konszolidációs) kiigazításokat, továbbá figyelembe kell venni az eurorendszer összetételében bekövetkező változásokat.

(4)   Az egyes mérlegtételeket, az NBK-k és az EKB eurorendszerbeli mérlegeinek kivételével, összevonás céljából összesíteni kell.

(5)   Az összevonás (konszolidáció) folyamán az NKB-k és az EKB harmadik felekkel szemben fennálló mérlegeit bruttó alapon kell nyilvántartani.

(6)   Az NKB-k és az EKB eurorendszerbeli mérlegeit a IV. mellékletben leírtak szerint kell kimutatni az EKB és az NKB-k mérlegeiben.

VIII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

A szabályok továbbfejlesztése, alkalmazása és értelmezése

(1)   A számvitellel és monetáris jövedelemmel foglalkozó bizottság (AMICO) az Igazgatóság útján beszámol a Kormányzótanácsnak a KBER számviteli és beszámolási szabályainak fejlesztéséről, alkalmazásáról és bevezetéséről.

(2)   Ezen iránymutatás értelmezése során figyelembe kell venni az előkészítő munkálatokat, az uniós jog által egységesített számviteli elveket és az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli standardokat.

27. cikk

Átmeneti szabályok

(1)   Az NKB-k minden pénzügyi eszközt és forrást átértékelnek azon a napon, amikor az eurorendszer tagjaivá válnak. Az e nap előtt vagy e napon keletkezett nem realizált nyereséget külön kell választani az esetleg ezen időpont után keletkező nem realizált értékelési nyereségtől, és az NKB-knál kell, hogy maradjon. Az NKB-k által az eurorendszerben történő részvétel kezdetétől a nyitó mérlegtételekben alkalmazott piaci árak és árfolyamok ezen NKB-k eszközei és forrásai átlagos beszerzési értékének részét képezzék.

(2)   Ajánlott, hogy az NKB-k eurorendszerbeli tagságát megelőzően vagy annak kezdetekor keletkezett nem realizált nyereség az átmeneti időszak alatt ne minősüljön feloszthatónak, és ilyen nyereség kizárólag az eurorendszerbe történő belépést követően létrejött ügyletek esetében legyen realizálható/felosztható.

(3)   Az NKB-kból az EKB-ba történő eszközátadás következtében a deviza-, arany-, valamint az egyéb árfolyamok különbözetei realizált nyereségnek illetve veszteségnek minősülnek.

(4)   Ez a cikk nem sérti a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint meghozott határozatot.

28. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2006/16/EKB iránymutatás hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett iránymutatásra történő utalásokat erre az iránymutatásra történő utalásként kell értelmezni, és a XI. mellékletben található megfelelési táblázat alapján kell olvasni.

29. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás 2010. december 31-én lép hatályba.

30. cikk

Címzettek

Ez az iránymutatás alkalmazandó valamennyi eurorendszerbeli központi bankra.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 11-én.

az EKB Kormányzótanácsa nevében

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 348., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát. Az EKB/2010/29 határozatot az EKB/2010/20 határozat közzététele előtt fogadták el.

2

(3)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

3

---

I. MELLÉKLET

EURORENDSZER SZERINTI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

| A beszámoló típusa | Belső/közzétett | A jogi követelmény forrása | A beszámoló célja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Eurorendszer szerinti napi pénzügyi kimutatás |

A beszámoló típusa

Belső/közzétett

A jogi követelmény forrása

A beszámoló célja

1.

Eurorendszer szerinti napi pénzügyi kimutatás

Belső

Nincs

Főként likviditáskezelés céljából (a KBER Alapokmánya 12.1. cikkének végrehajtására)

A napi pénzügyi kimutatás adatainak egy része a monetáris jövedelem kiszámításához szükséges

| 2. | Összetevőire bontott heti pénzügyi kimutatás |
| --- | --- |

2.

Összetevőire bontott heti pénzügyi kimutatás

Belső

Nincs

Az eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás elkészítésének alapja

| 3. | Eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás |
| --- | --- |

3.

Eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás

Közzétett

A KBER Alapokmányának 15.2. cikke

Összevont pénzügyi kimutatás monetáris és gazdasági elemzési célokra. Az eurorendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás a jelentés napján érvényes napi pénzügyi kimutatás alapján készül.

| 4. | Eurorendszer szerinti havi és negyedévi pénzügyi információk |
| --- | --- |

4.

Eurorendszer szerinti havi és negyedévi pénzügyi információk

Közzétett és belső (1)

Statisztikai rendeletek, amelyek alapján az MPI-k benyújtják az adataikat

Statisztikai elemzés

| 5. | Eurorendszer szerinti összevont éves mérleg |
| --- | --- |

5.

Eurorendszer szerinti összevont éves mérleg

Közzétett

A KBER Alapokmányának 26.3. cikke

Összevont mérleg, elemzési és működtetési célokra

---

(1)  A havi adatok részét képezik az EU-n belüli monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) számára kötelező nyilvános (összesített) statisztikai adatszolgáltatásnak. Ezentúl a központi bankoknak mint MPI-knek negyedévenként, a havi adatokkal kapcsolatban előírtnál részletesebb információt kell szolgáltatniuk.

---

II. MELLÉKLET

GLOSSZÁRIUM

—   Amortizáció: az ázsió vagy diszázsió számlaegyenlegének vagy az eszközök értékének adott időszak alatti szisztematikus csökkentése.

—   Automatizált értékpapír-kölcsönügylet program (ASLP): a passzív repó- és az aktív repóügyletek kombinációjaként létrejött olyan pénzügyi művelet, ahol az általános biztosítékkal szemben egyedi biztosítékot nyújtanak. Az ilyen hitelnyújtási és hitelfelvételi ügyletek eredményeképpen a két ügylet különböző repóárfolyama bevételt keletkeztet (margint fizetnek). A műveletet végre lehet hajtani ügynök kizárásával (ahol a programot kínáló bank a műveletben részt vevő végső ügyfél) vagy ügynökalapú programként (ahol a programot kínáló bank kizárólag ügynökként jár el, és a művelet végső ügyfele az az intézmény, amellyel az értékpapír-kölcsönügyleteket valójában elvégzik).

—   Azonnali árfolyam: az az árfolyam, amelyen az ügylet teljesítésére az azonnali elszámolás napján sor kerül. A határidős devizaügyletekre vonatkozóan az azonnali árfolyam a határidő lejárati napján érvényes árfolyam, a határidős árfolyam kiszámításának lehetővé tétele érdekében.

—   Azonnali ügyletelszámolás napja: az a nap, amelyen egy pénzügyi instrumentumra vonatkozó azonnali ügylet elszámolásra kerül az e pénzügyi instrumentumra vonatkozóan érvényes piaci szokásokkal összhangban.

—   Árfolyam-mechanizmus II (ERM II): az árfolyam-mechanizmus eljárásai a gazdasági és monetáris unió (GMU) harmadik szakaszában.

—   Átértékelési számlák: olyan mérlegszámlák, amelyek egy eszköz vagy forrás kiigazított bekerülési költsége és egy meghatározott időszak végén fennálló piaci árfolyamának értékelése közötti különbözet nyilvántartására szolgálnak, amikor eszköz esetében az utóbbi magasabb, mint az előbbi, illetve forrás esetében az utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Az átértékelési számlák tartalmazzák az árfolyamjegyzések és/vagy a piaci árfolyamok különbözeteit is.

—   Átlagár: folyamatos vagy súlyozott átlagolási módszer, amelynek során minden egyes vételárat hozzá kell adni a meglévő könyvértékhez egy új, nettó súlyozott átlagár kiszámítása céljából.

—   Ázsió: az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam magasabb a névértéknél.

—   Belső megtérülési ráta (IRR – Internal Rate of Return): azt a leszámítolási rátát jelenti, amelyen az értékpapír számviteli értéke megegyezik a jövőbeni cash flow jelenértékével.

—   Beszerzési ár: olyan ár, amelyben a felek a szerződéskötéskor megállapodnak.

—   Beszerzési költségek: olyan költségek, amelyekről megállapítható, hogy az adott ügylethez kapcsolódnak.

—   Céltartalék: olyan összeg, amely a nyereség vagy veszteség összegének megállapítása előtt elkülönítésre kerül egyes olyan ismert vagy előre látható kötelezettségekre, illetve kockázatokra, amelyek költsége nem határozható meg pontosan (lásd: „Tartalék”). A jövőbeni kötelezettségekre és ráfordításokra képzett céltartalék nem használható fel eszközérték kiigazítására.

—   Devizaállomány: egy adott pénznemben fennálló nettó pozíció. E meghatározás alkalmazásában a különleges lehívási jog (SDR) külön pénznemnek tekintendő. A nettó SDR-pozíciók változását eredményező tranzakciók SDR-ben vagy olyan devizában denominált tranzakciók, amelyek devizakosara az SDR-kosár összetételével megegyező (az adott kosár meghatározása és súlyozása szerint).

—   Devizaárfolyam: egy adott deviza értéke másik devizára történő átváltás céljából.

—   Devizaswapügylet: melynek során a felek azonnali vételi/eladási ügyletet kötnek egy pénznemre egy másik pénznem ellenében (rövid oldal), és egyidejűleg határidős eladási/vételi ügyletet kötnek azonos összegben ugyanarra a pénznemre a másik pénznem ellenében (hosszú oldal).

—   Diszázsió: az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam alacsonyabb a névértéknél.

—   Diszkont értékpapír: olyan eszköz, amely nem kamatozik, és amelynek megtérülése a tőke felértékelődéséből származik, mivel az eszköz kibocsátására, illetve megvásárlására annak nominálértéke/névértéke alatt kerül sor.

—   Előirányzott portfólió: a mérleg eszközoldalán ellentételként nyilvántartott, előirányzott befektetés, amely állhat értékpapírokból, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokból, lekötött betétekből és folyószámlákból, egyéb részesedésekből és/vagy leányvállalatokba történő befektetésekből. Megegyezik a mérleg forrásoldalán valamely azonosítható tétellel, függetlenül a jogi vagy más korlátoktól.

—   Elszámolás: olyan eljárás, amely során két vagy több fél között fennálló, pénzeszközök vagy egyéb eszközök átadására vonatkozó kötelezettségek teljesítésére kerül sor. Az eurorendszeren belüli ügyletek esetében az elszámolás az eurorendszerbeli ügyletek során keletkező nettó egyenleg felszámolását jelenti, és eszközátadást tesz szükségessé.

—   Elszámolásközpontú megközelítés: olyan számviteli megközelítés, amelynek keretében az egyes számviteli események nyilvántartásba vételére az elszámolás napjával kerül sor.

—   Elszámolás napja: az a nap, amelyen az érték végső és visszavonhatatlan átadása elszámolásra kerül az elszámolást végző adott intézmény könyveiben. Időpontját tekintve az elszámolásra sor kerülhet azonnal (valós idejű elszámolás), aznap (nap végi elszámolás) vagy a kötelezettségvállalás napját követő, megállapodás szerinti napon.

—   Eszközök: a jelentést készítő jogi személy által ellenőrzött, múltbeli eseményekből származó vagyon, amelytől a jelentést készítő jogi személy jövőbeni gazdasági haszon elérését várja.

—   Értékcsökkenés: a visszanyerhető összegnek a nettó érték alá való csökkenése.

—   Érvényesítés: értékpapírok, kölcsönök vagy egyéb olyan eszközök tulajdonjogának megszerzése, amelyet a jelentést készítő jogi személy biztosítékként kapott az eredeti követelés végrehajtásának eszközeként.

—   Fordított eladási és visszavásárlási megállapodás (aktív repó): olyan szerződés, amelynek értelmében a készpénz birtokosa megállapodik valamely eszköz vételéről, és egyidejűleg megállapodik arról is, hogy felhívásra megállapodás szerinti áron, meghatározott idő múlva vagy rendkívüli, előre nem látott kiadás felmerülésekor újra eladja azt. A repóügylet során esetenként harmadik fél útján kerül sor a megállapodásra (háromszereplős (triparty) repó).

—   Határidős devizaügylet: olyan szerződés, amelynek során a felek egy devizanemben kifejezett összegnek egy másik pénznem, általában hazai pénznem ellenében történő eladásáról állapodnak meg egy adott napon, és az összeget egy meghatározott későbbi, a szerződés napját követő két munkanapon túli napon kell rendelkezésre bocsátani, meghatározott áron. Ez a határidős devizaárfolyam az érvényes azonnali árfolyamot, plusz/mínusz a megállapodás szerinti ázsiót/diszázsiót tartalmazza.

—   Határidős értékpapírügylet: olyan, tőzsdén kívüli szerződés, amelyben a felek a szerződés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (általában kötvény vagy kötelezvény) meghatározott jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről vagy eladásáról.

—   Határidős kamatláb-megállapodás: olyan szerződés, amelynek során két fél megállapodik egy kamatlábban, mely alapján egy meghatározott lejáratú eszmei betét után egy meghatározott jövőbeni napon kamatot kell fizetni. Az elszámolás napján az egyik fél kompenzációt fizet a másiknak a szerződés szerinti kamatláb és az elszámolás napján érvényes piaci kamatláb különbözetétől függően.

—   Kamatswapügylet: szerződéses megállapodás arról, hogy a felek időszakos kamatfizetéseknek megfelelő pénzforgalmi csereügyletet bonyolítanak egymással, egyetlen vagy (keresztdevizás ügylet esetén) két különböző devizanemben.

—   Kihelyezett letét (ECI) program: az euroövezeten kívül egy kereskedelmi bank által kezelt letétből álló program, amely bankban az eurorendszer számára eurobankjegyeket tartanak letétben az eurobankjegy-kínálat és -átvétel biztosítása érdekében.

—   Kötelezettség: a vállalkozás múltbeli eseményekből származó jelenlegi kötelezettségei, amelyek teljesítése várhatóan gazdasági hasznot megtestesítő vagyon kiáramlását eredményezi a vállalkozásnál.

—   Kötési árfolyam: opciós szerződésre vonatkozó meghatározott árfolyam, amelyen a szerződés érvényesíthető.

—   Közgazdasági szempontú megközelítés: olyan számviteli szemlélet, amely szerint az ügyletet az üzletkötés napjával kell nyilvántartásba venni.

—   Különleges lehívási jog (SDR): az IMF által 1969-ben a tagországok többi tartalékeszközének kiegészítésére létrehozott, nemzetközi kamatozó tartalékeszköz.

—   Lejárat napja: az a nap, amelyen a névérték/tőkeérték teljes összegében esedékes, és azt a tulajdonos részére ki kell fizetni.

—   Lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok: rögzített vagy meghatározható kifizetésekkel és rögzített lejárattal rendelkező értékpapírok, amelyeket a jelentéskészítő jogi személy a lejáratig szándékozik megtartani.

—   Lineáris értékcsökkenési leírási módszer: egy adott időszak értékcsökkenésének időarányos meghatározása, amelynek során az eszköz becsült maradványértékkel csökkentett értéke elosztásra kerül az eszköz becsült hasznos élettartamával.

—   Meghatározott célra tartott értékpapírok: lekötött befektetések, amelyek értékpapírokból, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokból, egyéb részesedésekből és/vagy leányvállalatokba történő befektetésekből álló egyéb pénzeszközök, és amelyek a mérleg forrásoldalán található tételekhez hozzárendeltek, függetlenül a jogi, alapszabályon alapuló vagy egyéb korlátozásoktól, pl. nyugdíjalapok, végkielégítési programok, céltartalékok, tőkeösszeg, tartalékok.

—   Nem realizált nyereség/veszteség: az eszközök kiigazított bekerülési költségeihez képest történő átértékeléséből eredő nyereség/veszteség.

—   Nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN): a megfelelő illetékes kibocsátó hatóság által kiadott szám.

—   Nemzetközi számviteli standardok: Nemzetközi számviteli standardok (IAS), nemzetközi pénzügyi beszámolói standardok (IFRS) és vonatkozó értelmezések (SIC-IFRI értelmezések), e standardok és vonatkozó értelmezések későbbi módosításai, az Európai Unió által kibocsátott vagy elfogadott jövőbeli standardok és vonatkozó módosítások.

—   Nettó ár: árengedmény és felhalmozódott kamat nélkül számított beszerzési ár, amely ugyanakkor magában foglalja az ár részét képező beszerzési értéket.

—   Opció: olyan szerződés, amely a jogosult számára egy adott részvény, áru, pénznem, index vagy követelés meghatározott áron, meghatározott időtartam alatt vagy a lejárat napján történő vételét vagy eladását biztosítja.

—   Repóügylet: olyan ügylet, amikor a jelentést készítő jogi személy visszavásárlási megállapodás alapján eszközt vesz (aktív repó), elad (passzív repó), vagy biztosíték ellenében hitelműveletet hajt végre.

—   Pénzügyi eszköz: olyan eszköz, amely lehet: a) készpénz; vagy b) szerződéses jog más vállalkozás által szolgáltatott készpénzre vagy egyéb pénzügyi instrumentumra; vagy c) szerződéses jog pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvező feltételek mellett történő cseréjére; vagy d) egy másik vállalkozás által kibocsátott, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum.

—   Pénzügyi kötelezettség: jogi kötelezettség készpénz vagy egyéb pénzügyi instrumentum más vállalkozás részére történő szolgáltatására vagy pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett történő cseréjére.

—   Piaci ár: arany, devizaeszköz vagy értékpapír szervezett piacon (pl. tőzsdén): vagy nem szervezett piacon (pl. tőzsdén kívül) jegyzett árfolyama, általában felhalmozott kamat vagy kamatengedmény nélkül.

—   Piaci középár: az értékpapír vételi és eladási árfolyamának középértéke, amely elismert piacvezetőknek vagy tőzsdéknek a szokásos piaci nagyságrendnek megfelelő ügyletekre vonatkozó jegyzésein alapul, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

—   Piaci középárfolyam: euróban kifejezett referencia-árfolyam, amely az EBKR szerinti és azon kívüli központi bankok közötti rendszeres összehangolási eljáráson alapul általában, amely eljárásra rendes körülmények között 14 óra 15 perckor kerül sor, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

—   Realizált nyereség/veszteség: valamely mérlegtétel eladási ára és kiigazított beszerzési ára közötti különbözet.

—   Szintetikus instrumentum: olyan mesterségesen létrehozott pénzügyi instrumentum, amelyet kettő vagy annál több instrumentum kombinációjából állítanak össze azzal a céllal, hogy lemásolják egy másik pénzügyi instrumentum pénzáramlását és értékelési szerkezetét; előállítása alapesetben pénzügyi közvetítők által történik.

—   TARGET2: a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (1) szerinti transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer.

—   Tartalék: a felosztható nyereségből elkülönített olyan összeg, amelyet nem a fordulónapon ismert konkrét kötelezettség, előre nem látott kiadás vagy előre látható eszközérték-csökkenés fedezetére szánnak.

—   Tőzsdei határidős opciós ügyletek: tőzsdei határidővel jegyzett opciós ügyletek, amelyeknél a változó letét naponta kerül kifizetésre vagy átadásra.

—   Tőzsdei határidős kamatlábügylet: tőzsdén forgalmazott határidős ügylet. E szerződésben a felek a kötés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (pl. kötvény) jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről, illetve eladásáról. Általában nem kerül sor az értékpapír tényleges leszállítására; a szerződés általában a megállapodás szerinti lejárat előtt lezárásra kerül.

—   Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum: osztalékjogosult értékpapírok (társasági részesedések és részvényalapba történő befektetést tanúsító értékpapírok).

---

(1)  HL L 237., 2007.9.8., 1. o.

---

III. MELLÉKLET

A KÖZGAZDASÁGI SZEMPONTÚ MEGKÖZELÍTÉS LEÍRÁSA

(ideértve az 5. cikkben említett „hagyományos” és „alternatív”megközelítést)

1.   Az üzletkötés napjával történő elszámolás

1.1.   Az üzletkötés napjával történő elszámolás a „hagyományos megközelítés” vagy az „alternatív megközelítés” alkalmazásával végezhető.

1.2.   Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja a „hagyományos megközelítésre” utal.

1.2.1.   Az egyes ügyleteket az üzletkötés napjával mérlegen kívüli számlán kell nyilvántartásba venni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli könyvelési tételeket vissza kell vezetni, és az ügyleteket mérlegszámlán kell elkönyvelni.

1.2.2.   Az ügylet az üzletkötés napján hat ki a devizapozíciókra. Ennek következtében a nettó eladásból származó realizált nyereséget és veszteséget szintén az üzletkötés napjával kell kiszámítani. A nettó devizavásárlások az adott devizaállomány átlagköltségére az üzletkötés napján hatnak ki.

1.3.   Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontja az „alternatív megközelítésre” utal.

1.3.1.   Ellentétben a „hagyományos megközelítéssel”, a megkötött, de később teljesített ügyletek mérlegen kívüli tételként való könyvelése nem naponta történik. A realizált bevételek kimutatására és (devizavásárlás esetén) az új átlagárfolyam, valamint (értékpapír-vásárlás esetén) az átlagár kiszámítására az elszámolás napján kerül sor (1).

1.3.2.   Egy adott évben megkötött olyan ügyletnél, amely csak egy azt követő évben jár le, a bevételek kimutatása a „hagyományos megközelítés” szerint történik. Ez azt jelenti, hogy az eladások realizált hatásai az eredménykimutatásra abban az évben hatnak ki, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték, és a vásárlások abban az évben módosítják az állomány átlagos árfolyamait, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték.

1.4.   A következő táblázat az egyes devizaeszközökre és értékpapírokra vonatkozóan kidolgozott két módszer fő jellemzőit mutatja be.

| AZ ÜZLETKÖTÉS NAPJÁVAL TÖRTÉNŐ ELSZÁMOLÁS |
| --- |
| „Hagyományos megközelítés” | „Alternatív megközelítés” |
| Azonnali devizaügyletek – kezelésük az év során |
| A devizavásárlást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére
  Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az üzletkötés napjával kell realizáltnak tekinteni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe | A devizavásárlást az elszámolás napjával mérlegtételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére
  Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni. Az üzletkötés napjával nem kerül sor mérlegtétel felvételére |
| Határidős devizaügyletek – kezelésük az év során |
| Ezeket az ügyleteket szintén az azonnali ügyletekkel kapcsolatban fentebb leírt módon kell kezelni, azaz nyilvántartásuk az ügylet azonnali árfolyamán történik | A devizavásárlást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól, az ügylet azonnali elszámolási árfolyamán hat ki a devizapozíció átlagköltségére
  A devizaeladást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni. A nyereségeket és veszteségeket az azonnali elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni
  Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe
  Az ügyletek év végi kezelését lásd az alább |
| Azonnali és határidős devizaügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik |
| Nincs szükség különleges szabályokra, mivel az ügyleteket az üzletkötés napjával kell elkönyvelni, továbbá a nyereségeket és veszteségeket is ugyanezzel a nappal kell elszámolni | A „hagyományos módszer” szerint kezelendők (2):






  — | A devizaeladást az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni annak érdekében, hogy abban a pénzügyi évben lehessen beszámolni a devizaügylet eredményeként realizált nyereségről/veszteségről, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték |

AZ ÜZLETKÖTÉS NAPJÁVAL TÖRTÉNŐ ELSZÁMOLÁS

„Hagyományos megközelítés”

„Alternatív megközelítés”

Azonnali devizaügyletek – kezelésük az év során

A devizavásárlást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére

Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az üzletkötés napjával kell realizáltnak tekinteni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe

A devizavásárlást az elszámolás napjával mérlegtételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére

Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni. Az üzletkötés napjával nem kerül sor mérlegtétel felvételére

Határidős devizaügyletek – kezelésük az év során

Ezeket az ügyleteket szintén az azonnali ügyletekkel kapcsolatban fentebb leírt módon kell kezelni, azaz nyilvántartásuk az ügylet azonnali árfolyamán történik

A devizavásárlást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól, az ügylet azonnali elszámolási árfolyamán hat ki a devizapozíció átlagköltségére

A devizaeladást az azonnali elszámolás napjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni. A nyereségeket és veszteségeket az azonnali elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni

Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe

Az ügyletek év végi kezelését lásd az alább

Azonnali és határidős devizaügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik

Nincs szükség különleges szabályokra, mivel az ügyleteket az üzletkötés napjával kell elkönyvelni, továbbá a nyereségeket és veszteségeket is ugyanezzel a nappal kell elszámolni

A „hagyományos módszer” szerint kezelendők (2):

—

A devizaeladást az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni annak érdekében, hogy abban a pénzügyi évben lehessen beszámolni a devizaügylet eredményeként realizált nyereségről/veszteségről, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték

| — | A devizavételt az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére |
| --- | --- |

—

A devizavételt az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére

| — | Az egyes devizaállományok év végi átértékelése során figyelembe kell venni azokat a nettó vételeket/eladásokat, amelyek azonnali elszámolási napja a következő pénzügyi évre esik |
| --- | --- |

—

Az egyes devizaállományok év végi átértékelése során figyelembe kell venni azokat a nettó vételeket/eladásokat, amelyek azonnali elszámolási napja a következő pénzügyi évre esik

Értékpapírügyletek – és kezelésük az év során

A vásárlásokat és eladásokat az üzletkötés napjával kell elszámolni mérlegen kívül. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe (vagyis az ilyen ügyleteket az azonnali devizaügyletekhez hasonlóan kell kezelni)

Minden egyes ügyletet az elszámolás napjával kell nyilvántartásba venni (de lásd az alábbi, a pénzügyi év végére vonatkozó kezelési módot). Ennek következtében az ügyletnek (vétel esetén) az átlagköltségre, illetve (eladás esetén) a nyereségre/veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell elszámolni

Értékpapírügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik

Nincs szükség különleges kezelési módra, mivel az ügyletet és következményeit az üzletkötés napjával már elkönyvelték

A realizált nyereséget és veszteséget az első évben, a pénzügyi év végén kell megállapítani (azaz ugyanúgy, mint az azonnali devizaügyletnél), és a vételt számításba kell venni az év végi átértékelés során (3)

2.   A felhalmozódott kamat napi könyvelése, beleértve az ázsiót/diszázsiót is

2.1.   A devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatosan felhalmozódott kamat, ázsió vagy diszázsió naponta kerül kiszámításra és elkönyvelésre, függetlenül a tényleges pénzforgalomtól. Ez azt jelenti, hogy a devizapozícióra akkor hat ki, ha a felhalmozódott kamat elkönyvelésre került, ellentétben azzal a gyakorlattal, amikor csak a kamat kifizetésekor (4).

2.2.   Kamatszelvényenkénti időbeli elhatárolások és az ázsió vagy diszázsió amortizációja az értékpapír-vásárlás elszámolási napjától az eladás elszámolási napjáig, vagy a lejárat napjáig kerül kiszámításra és elkönyvelésre.

2.3.   Az alábbi táblázat az időbeli elhatárolások (pl. fizetendő kamat és az értékcsökkentéssel csökkentett ázsió/diszázsió) devizaállományra gyakorolt hatásának napi könyvelési módját vázolja fel:

A felhalmozódott kamat napi könyvelése (a közgazdasági szempontú megközelítés részeként)

A devizában denominált instrumentumokkal kapcsolatos időbeli elhatárolás kiszámítására és elkönyvelésére naponta kerül sor, a nyilvántartásba vétel napján érvényes devizaárfolyamon

A devizaállományra gyakorolt hatás

Az időbeli elhatárolások könyvelésük időpontjában hatnak ki a devizapozícióra, és visszavezetésükre később sem kerül sor. Az időbeli elhatárolást akkor kell törölni, amikor a készpénz ténylegesen befolyik, illetve kifizetésre kerül. Ezért az elszámolás napján a devizapozíció nem változik, mivel az időbeli elhatárolás már be van számítva az időszakosan átértékelt devizapozícióba

---

(1)  Határidős devizaügylet során a devizaállomány az azonnali elszámolás napján változik (azaz általában két nappal az üzletkötési napot követően).

(2)  Mint általában, a lényegesség elve alkalmazható, ha az ilyen ügyletek nem hatnak ki lényegesen a devizapozícióra és/vagy az eredménykimutatásra.

(3)  A lényegesség elve alkalmazható, ha az ilyen ügyletek nem hatnak ki lényegesen a devizapozícióra és/vagy az eredménykimutatásra.

(4)  Az időbeli elhatárolások elszámolására vonatkozóan két lehetséges megközelítés került meghatározásra. Az első megközelítés a „naptári nap szerinti megközelítés”, amely szerint az időbeli elhatárolások minden egyes naptári napon nyilvántartásba vételre kerülnek, függetlenül attól, hogy az adott nap hétvégére esik, bankszüneti nap vagy munkanap. A második megközelítés a „munkanap szerinti megközelítés”, amely alapján az időbeli elhatárolások kizárólag munkanapokon kerülnek elkönyvelésre. Egyik megközelítés sem élvez elsőbbséget azok alkalmazását tekintve. Mindazonáltal, ha az év utolsó napja nem munkanap, mindkét megközelítés szerinti elszámolásnál tekintetbe kell venni.

---

IV. MELLÉKLET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI
   (1)

ESZKÖZÖK

| Mérlegtétel (3) | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve | Hatály (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Arany és aranyra szóló követelések | Fizikailag létező arany (pl. rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy „leszállítás alatt”. Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: i. felértékelési és leértékelési ügyletek; valamint ii. az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el | Piaci értéken | Kötelező |
| 2. | 2. | Nem euroövezeti felekkel szemben fennálló, külföldi fizetőeszközben denominált követelések | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni külföldi fizetőeszközben denominált követelések (beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euroövezeten kívüli központi bankokat) | | |
| 2.1. | 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben | a) | A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
  A nemzeti kvóta, csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az „Euroövezeten kívüli személyekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek” közé |

Mérlegtétel (3)

A mérlegtételek tartalmának osztályozása

Az értékelés elve

Hatály (4)

1.

1.

Arany és aranyra szóló követelések

Fizikailag létező arany (pl. rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy „leszállítás alatt”. Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: i. felértékelési és leértékelési ügyletek; valamint ii. az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el

Piaci értéken

Kötelező

2.

2.

Nem euroövezeti felekkel szemben fennálló, külföldi fizetőeszközben denominált követelések

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni külföldi fizetőeszközben denominált követelések (beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euroövezeten kívüli központi bankokat)

2.1.

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

a)

A nemzeti kvóta, csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az „Euroövezeten kívüli személyekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek” közé

| a) | A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

a)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

| b) | Különleges lehívási jogok
  Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó) |
| --- | --- |

b)

Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó)

| b) | Különleges lehívási jogok
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

b)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

| c) | Egyéb követelések
  Általános hitelmegállapodás, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program keretében |
| --- | --- |

c)

Általános hitelmegállapodás, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program keretében

| c) | Egyéb követelések
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

c)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

2.2.

2.2.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
  Folyószámlák, lekötött betétek, látraszóló betétek, fordított repóügyletek |
| --- | --- |

a)

Folyószámlák, lekötött betétek, látraszóló betétek, fordított repóügyletek

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelések
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

a)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

| b) | Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum |
| --- | --- |

b)

A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

| b) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- | --- |

b)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Kötelező

| c) | Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett külső hitelek (betétek) |
| --- | --- |

c)

| c) | Külső hitelek
  Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

c)

Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

| d) | Egyéb külső eszközök
  Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék |
| --- | --- |

d)

Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék

| d) | Egyéb külső eszközök
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

d)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

3.

3.

Devizában denominált, euroövezeti felekkel szemben fennálló követelések

| a) | Az euroövezeten belüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum |
| --- | --- |

a)

A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

| a) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

a)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Az értékvesztésre tekintettel és devizapiaci árfolyamon számítva

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

Kötelező

| b) | Az euroövezeti felekkel szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett egyéb követelések
  Hitelek, betétek, fordított repóügyletek, vegyes kölcsönnyújtás |
| --- | --- |

b)

Hitelek, betétek, fordított repóügyletek, vegyes kölcsönnyújtás

| b) | Egyéb követelések
  Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva |
| --- | --- |

b)

Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

4.

4.

Nem euroövezeti felekkel szemben fennálló, euróban denominált követelések

4.1.

4.1.

Bankokkal szembeni egyenlegek, értékpapír-befektetések és hitelek

| a) | Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
  Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek. Az euróban denominált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek |
| --- | --- |

a)

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek. Az euróban denominált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek

| a) | Euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló számlakövetelések
  Névértéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken

Kötelező

| b) | Az euroövezeten kívüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
  Euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, minden tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír |
| --- | --- |

b)

Euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, minden tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír

| b) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- | --- |

b)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett beszerzési áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett beszerzési áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| iv. | Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

  Piaci áron |
| --- | --- |

iv.

Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok

Piaci áron

Kötelező

| c) | Az euroövezeten kívüli, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett hitelek |
| --- | --- |

c)

| c) | Euroövezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek
  Betétek névértéken |
| --- | --- |

c)

Betétek névértéken

Kötelező

| d) | Az euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben fel nem tüntetett értékpapírok
  Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az Európai Beruházási Bank által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől |
| --- | --- |

d)

Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az Európai Beruházási Bank által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől

| d) | i. | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- | --- |

d)

i.

Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| ii. | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett beszerzési áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

ii.

Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett beszerzési áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| iii. | Nem forgalomképes értékpapírok

  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

iii.

Nem forgalomképes értékpapírok

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

4.2.

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelnyújtás

Névértéken

Kötelező

5.

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

Az 5.1.-től 5.5.-ig felsorolt tételek: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (5) I. mellékletében meghatározott, megfelelő monetáris politikai eszközöknek megfelelő ügyletek

5.1.

5.1.

Elsődleges refinanszírozási műveletek

Likviditás nyújtása céljából heti gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában egyheti lejárattal

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

Kötelező

5.2.

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek

Likviditás nyújtása céljából havi gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában háromhavi lejárattal

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

Kötelező

5.3.

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

Eseti alapon finomszabályozás céljából végrehajtott repóműveletek

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

Kötelező

5.4.

5.4.

Strukturális repóműveletek

Az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális pozíciójának kiigazítása céljából végrehajtott repóműveletek

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

Kötelező

5.5.

5.5.

Marginális hitellehetőség

Egynapos likviditási lehetőség előre meghatározott kamatlábbal, elfogadható eszközök ellenében (jegybanki rendelkezésre állás)

Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

Kötelező

5.6.

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

Hitelintézeteknek nyújtott kiegészítő hitel, amely ugyanezen hitelintézetek által más hitellel kapcsolatban benyújtott fedezeti eszközök értéknövekedéséből ered

Névérték vagy bekerülési érték

Kötelező

6.

6.

Euroövezeti hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az „Euroövezeti felek által kibocsátott euróban denominált értékpapírok” (beleértve az euroövezeten belüli korábbi devizatartalékok átalakításából eredő ügyleteket) eszköztételben szereplő értékpapír-állományok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek és egyéb követelések. Euroövezeti, nem hazai hitelintézeteknél vezetett levelezőbanki számlák. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb követelések és műveletek. Az NKB által az eurorendszerhez történő csatlakozás előtt megkezdett monetáris politikai műveletekből származó követelések

Névérték vagy bekerülési érték

Kötelező

7.

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

7.1.

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

Az euroövezetben kibocsátott és monetáris politikai célokból tartott értékpapírok. Finomszabályozás céljából vásárolt EKB-kötvények

| a) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

a)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| b) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen (bekerülési költségen, amikor az értékvesztést az Eurosystem céltartalékai fedezik a 13. b) „Céltartalékok” sorban a forrásoldalon)
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen (bekerülési költségen, amikor az értékvesztést az Eurosystem céltartalékai fedezik a 13. b) „Céltartalékok” sorban a forrásoldalon)

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

| c) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

c)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Kötelező

7.2.

7.2.

Egyéb értékpapírok

A 7.1. „Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok”és a 11.3. „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztételben fel nem tüntetett értékpapírok; kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, közvetlenül birtokolt, euróban denominált pénzpiaci papírok (beleértve az EMU előtti időszakból származó állampapírokat). Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

| a) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

a)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| b) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| c) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell. |
| --- | --- |

c)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

Kötelező

| d) | Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
  Piaci áron |
| --- | --- |

d)

Piaci áron

Kötelező

8.

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

Az EMU előtti időszakból származó követelések az állammal szemben (nem forgalomképes értékpapírok, hitelek)

Betétek/hitelek névértéken, a nem forgalomképes értékpapírok bekerülési értéken

Kötelező

—

9.

Eurorendszeren belüli követelések (+)

—

9.1.

Részesedés az EKB-ban (+)

Csak NKB-mérlegtétel

Az egyes NKB-k részesedései az EKB-ban a Szerződés és a megfelelő tőkejegyzési kulcs szerint, valamint a KBER Alapokmánya 48.2. cikkének megfelelő hozzájárulások mértékében

Bekerülési érték

Kötelező

—

9.2.

A devizatartalék átadás mértékének megfelelő követelések (+)

Csak NKB-mérlegtétel

Euróban denominált követelés az EKB-val szemben, a devizatartalékoknak a Szerződés 30. cikke szerinti kezdeti (és kiegészítő) átadásából eredően

Névértéken

Kötelező

—

9.3.

EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések (+)

Csak EKB-mérlegtétel.

Az EKB adósságleveleivel kapcsolatos viszonossági megállapodás miatt a NKB-k által kibocsátott váltók

Névértéken

Kötelező

—

9.4.

Az eurorendszeren belüli eurobankjegyelosztással kapcsolatos nettó követelések (+) (2)

Az NKB-k esetében: a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos nettó követelés (beleértve az EKB bankjegykibocsátásával kapcsolatos eurorendszerbeli egyenleget), a kompenzációs összeg és az annak ellentételeként szolgáló könyvelési tétel, azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro, szóló, 2010. november 25-i EKB/2010/23 határozatban (6) meghatározottak szerint.

Az EKB esetében: az EKB bankjegykibocsátásához kapcsolódó követelések, az EKB/2010/29 határozat szerint

Névértéken

Kötelező

—

9.5.

Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó) (+)

Az alábbi altételek nettó pozíciója:

| a) | az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege - lásd a 10.4. „Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” tételt a forrásoldalon |
| --- | --- |

a)

az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege - lásd a 10.4. „Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)” tételt a forrásoldalon

| a) | Névértéken |
| --- | --- |

a)

Névértéken

Kötelező

| b) | az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő követelések. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik |
| --- | --- |

b)

az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő követelések. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik

| b) | Névértéken |
| --- | --- |

b)

Névértéken

Kötelező

| c) | egyéb, esetlegesen felmerülő, eurorendszeren belüli, euróban denominált követelések, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének NKB-k számára való belső felosztását (2) |
| --- | --- |

c)

egyéb, esetlegesen felmerülő, eurorendszeren belüli, euróban denominált követelések, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének NKB-k számára való belső felosztását (2)

| c) | Névértéken |
| --- | --- |

c)

Névértéken

Kötelező

9.

10.

Elszámolás alatti tételek

Elszámolási számlaegyenlegek (követelések), beleértve a fizetésre bemutatott csekkek elszámolásával kapcsolatos időeltolódást

Névértéken

Kötelező

9.

11.

Egyéb eszközök

9.

11.1.

Euroövezetbeli érmék

Euroérmék, ha nem NKB a törvényes kibocsátó

Névértéken

Kötelező

9.

11.2.

Tárgyi eszközök és immateriális eszközök

Földterület és épületek, bútor és berendezés (beleértve a számítástechnikai eszközöket), szoftver

Értékcsökkenéssel csökkentett bekerülési értéken

Az értékcsökkenési leírás kulcsa:

| — | számítógépek és kapcsolódó hardver/szoftver és gépjárművek: 4 év |
| --- | --- |

—

számítógépek és kapcsolódó hardver/szoftver és gépjárművek: 4 év

| — | berendezések, bútorok és üzemi felszerelések az épületen belül: 10 év |
| --- | --- |

—

berendezések, bútorok és üzemi felszerelések az épületen belül: 10 év

| — | épület és aktivált (nagyobb) felújítási költség: 25 év |
| --- | --- |

—

épület és aktivált (nagyobb) felújítási költség: 25 év

A kiadások tőkésítése: értékhatár fölött (héa nélkül számított 10 000 EUR alatti összeg esetén: nincs tőkésítés)

Ajánlott

9.

11.3.

Egyéb pénzügyi eszközök

| — | Egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések, stratégiai/politikai célokból tartott tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

—

Egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések, stratégiai/politikai célokból tartott tulajdoni részesedések

| — | Az előirányzott portfólió részeként tartott értékpapírok, beleértve a tulajdoni részesedéseket és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegeket (pl. lekötött betétek és folyószámlák) |
| --- | --- |

—

Az előirányzott portfólió részeként tartott értékpapírok, beleértve a tulajdoni részesedéseket és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegeket (pl. lekötött betétek és folyószámlák)

| — | Fordított repóügyletek hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére |
| --- | --- |

—

Fordított repóügyletek hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére

| a) | Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
  piaci árfolyamon |
| --- | --- |

a)

piaci árfolyamon

Ajánlott

| b) | Részesedések és nem likvid tulajdoni részesedést jelentő instrumentumok, és minden más, tartós befektetésként tartott tulajdoni részesedést jelentő instrumentum
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen |
| --- | --- |

b)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Ajánlott

| c) | Befektetések leányvállalatokba vagy jelentős érdekeltségek
  Nettó eszközértéken |
| --- | --- |

c)

Nettó eszközértéken

Ajánlott

| d) | Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
  Piaci áron
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

d)

Piaci áron

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Ajánlott

| e) | Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, vagy tartós befektetésként tartott forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

e)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Ajánlott

| f) | Nem forgalomképes értékpapírok
  Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
  Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell |
| --- | --- |

f)

Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

Ajánlott

| g) | Bankokkal szembeni egyenlegek és hitelek
  Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg/betét külföldi fizetőeszközben denominált |
| --- | --- |

g)

Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg/betét külföldi fizetőeszközben denominált

Ajánlott

9.

11.4.

Mérlegen kívüli tételek átértékelési különbözetei

Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatswapügyeletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

Az azonnali és határidős ügylet közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon

Kötelező

9.

11.5.

Aktív időbeli elhatárolások

Bevétel, amely nem a jelentés készítése szerinti időszakban esedékes, de arra vonatkozik. Aktív időbeli elhatárolások és kifizetett felhalmozódott kamatok (pl. az értékpapírral megvásárolt, felhalmozott kamat).

Névértéken; a devizát a piaci árfolyamon kell átszámítani

Kötelező

9.

11.6.

Vegyes tételek

Előlegek, kölcsönök, más kisebb tételek.

Függő átértékelési számlák (csak év közben mérlegtétel: év közben történő átértékelések napjával elszámolt nem realizált veszteségek, amelyeket nem fedeznek a megfelelő újraértékelési számlák az „Átértékelési számlák” tételben a forrásoldalon). Hitelek vagyonkezelői alapon. Ügyfelek aranybetéteivel kapcsolatos befektetések. Nemzeti (euroövezeti) pénznem megfelelő címletű érmékben. Folyó kiadások (nettó felhalmozott veszteség), az előző évi veszteség (elhatárolás előtt). Nettó nyugdíjeszközök

Névérték vagy bekerülési költség

Ajánlott

Átértékelési függő számlák

Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva

kötelező

Ügyfelek aranybetéteivel kapcsolatos befektetések

Piaci értéken

kötelező

Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések

Fennálló követelések (nemteljesítésből)

Névértéken/megtérítési értéken (a veszteségek elszámolása előtt/után)

kötelező

A nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek által benyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesített és/vagy megszerzett eszközök vagy követelések (harmadik felekkel szemben)

Eszközök vagy követelések (nemteljesítésből)

Bekerülési költség (devizapiaci árfolyamon átszámítva a megszerzés időpontjában, amennyiben a pénzügyi eszközök külföldi fizetőeszközben denomináltak)

kötelező

—

12.

Mérleg szerinti veszteség/tárgyévi veszteség

Névértéken

Kötelező

FORRÁSOK

| Mérlegtétel (8) | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve | Alkalmazási kör (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1. | Forgalomban lévő bankjegyek
   (7) | a) | Eurobankjegyek, növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos kiigazításokkal összhangban az EKB/2010/23 és az EKB/2010/29 határozattal |

Mérlegtétel (8)

A mérlegtételek tartalmának osztályozása

Az értékelés elve

Alkalmazási kör (9)

1.

1.

Forgalomban lévő bankjegyek
   (7)

a)

Eurobankjegyek, növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos kiigazításokkal összhangban az EKB/2010/23 és az EKB/2010/29 határozattal

| a) | Névérték |
| --- | --- |

a)

Névérték

Kötelező

| b) | Nemzeti euroövezetbeli pénzegységekben denominált bankjegyek a készpénzcsere évében |
| --- | --- |

b)

Nemzeti euroövezetbeli pénzegységekben denominált bankjegyek a készpénzcsere évében

| b) | Névérték |
| --- | --- |

b)

Névérték

Kötelező

2.

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

2.1., 2.2., 2.3. és 2.5. tétel: eurobetétek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelően

2.1.

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

Olyan hitelintézetek euroszámlái, amelyek szerepelnek az alapokmány szerint tartalékképzésre kötelezett pénzügyi szervezetek felsorolásában. Ez a tétel elsősorban a kötelező tartalékok könyvelésére szolgáló számlákat tartalmazza

Névérték

Kötelező

2.2.

2.2.

Betéti lehetőség

Egynapos, látra szóló betétek, előre meghatározott kamatlábbal (jegybanki rendelkezésre állás)

Névérték

Kötelező

2.3.

2.3.

Lekötött betétek

Betétgyűjtés a finomszabályozó műveletekkel kapcsolatos likviditás elvonása céljából

Névérték

Kötelező

2.4.

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

Monetáris politikával kapcsolatos ügyletek a likviditás elvonása céljából

Névérték vagy repó bekerülési költség

Kötelező

2.5.

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

Hitelintézetek betétei, amelyek az ugyanezen hitelintézeteknek nyújtott hitelekkel kapcsolatos fedezeti eszközök értékének csökkenéséből erednek

Névérték

Kötelező

3.

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

Egyidejűleg végrehajtott fordított repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek a 7. „Euroövezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-állomány kezelésére. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb műveletek. A hitelintézetek folyószámláitól eltérő egyéb számlái. Egy NKB által az eurorendszerhez történő csatlakozását megelőzően kezdeményezett monetáris politikai műveletekből eredő kötelezettségek/betétek.

Névérték vagy repó bekerülési költség

Kötelező

4.

4.

Kibocsátott kötvények

Csak az EKB mérlegének része (az NKB-k esetében csak átmeneti mérlegtétel).

Az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelő kötvények. Likviditás elvonása céljából kibocsátott diszkont papírok

Névérték

Kötelező

5.

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

5.1.

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek

Névérték

Kötelező

5.2.

5.2.

Egyéb kötelezettségek

Alkalmazottak, vállalatok és ügyfelek folyószámlái, beleértve azokat a pénzügyi szervezeteket, amelyek mentesek a tartalékképzési kötelezettség alól – lásd a 2.1. tételt a forrásoldalon stb; lekötött betétek, látra szóló betétek

Névérték

Kötelező

6.

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

Más bankok, központi bankok, nemzetközi/nemzetek feletti szervezetek (beleértve az Európai Bizottságot) folyószámlái, lekötött betétei, látra szóló betétei (beleértve a fizetés céljából fenntartott számlákat és a tartalékkezelés céljából fenntartott számlákat); egyéb betétesek folyószámlái. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek euróban denominált értékpapírok kezelése céljából.

A nem részt vevő tagállamok központi bankjai TARGET2 számláinak egyenlege

Névérték vagy repó bekerülési költség

Kötelező

7.

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

Folyószámlák, repóügyletek szerinti kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

8.

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

8.1.

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

Folyószámlák. Repóügyletek szerinti kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

8.2.

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelfelvétel

Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

9.

9.

Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

SDR-ben denominált tétel, amely az adott ország/NKB részére eredetileg kiosztott különleges lehívási jogok (SDR) összegét mutatja

Névérték, piaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

—

10.

Eurorendszerbeli kötelezettségek (+)

—

10.1.

A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek (+)

Csak EKB-mérlegtétel (euróban denominálva)

Névérték

Kötelező

—

10.2.

EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos kötelezettségek (+)

Csak NKB-mérlegtétel.

Az EKB kötvényekkel kapcsolatos viszonossági megállapodás alapján az EKB részére kibocsátott saját váltók

Névérték

Kötelező

—

10.3.

Az eurorendszerbeli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó kötelezettségek (+) (7)

Csak NKB-mérlegtétel.

Az NKB-k esetében: a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos nettó kötelezettség, azaz beleértve az EKB bankjegykibocsátásával kapcsolatos eurorendszerbeli egyenlegeket, a kompenzációs összeget és az annak ellentételezéseként szolgáló könyvelési tételt, a 2010/23/EKB határozatban meghatározottak szerint

Névérték

Kötelező

—

10.4.

Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó) (+)

A következő altételek nettó pozíciója:

| a) | Az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege – lásd a 9.5. „Egyéb eurorendszeren belüli követelések (nettó)” eszköztételt |
| --- | --- |

a)

Az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege – lásd a 9.5. „Egyéb eurorendszeren belüli követelések (nettó)” eszköztételt

| a) | Névérték |
| --- | --- |

a)

Névérték

Kötelező

| b) | Az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő kötelezettségek. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik |
| --- | --- |

b)

Az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő kötelezettségek. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik

| b) | Névérték |
| --- | --- |

b)

Névérték

Kötelező

| c) | Egyéb esetlegesen felmerülő, eurorendszeren belüli, euróban denominált kötelezettségek, beleértve az EKB eurobankjegyekből eredő bevételének év közben történő felosztását az NKB-k között (7) |
| --- | --- |

c)

Egyéb esetlegesen felmerülő, eurorendszeren belüli, euróban denominált kötelezettségek, beleértve az EKB eurobankjegyekből eredő bevételének év közben történő felosztását az NKB-k között (7)

| c) | Névérték |
| --- | --- |

c)

Névérték

Kötelező

10.

11.

Elszámolás alatt álló tételek

Elszámolási számlaegyenlegek (kötelezettségek), beleértve a folyamatban levő zsíróátutalásokat

Névérték

Kötelező

10.

12.

Egyéb források

10.

12.1.

Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatlábswapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

A határidős és az azonnali árfolyam közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon

Kötelező

10.

12.2.

Passzív időbeli elhatárolások

Jövőbeni időszakban esedékes költség, amely a tárgyidőszakra vonatkozik. A tárgyidőszakban kapott bevétel, amely jövőbeni időszakra vonatkozik

Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

10.

12.3.

Vegyes tételek

Adószámlák (függőszámlák). Devizahitellel vagy garanciával fedezett számlák. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek hitelintézetekkel, az „Egyéb pénzügyi eszközök” eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfólió kezelésére. Kötelező betétek a tartalékok kivételével. Egyéb kisebb tételek. Jelenlegi nettó bevétel (nettó felhalmozott nyereség), az előző évi nyereség (felosztás előtt). Források kezelése megbízásos alapon. Ügyfelek aranybetétei. Forgalomban lévő érmék, ha az egyik NKB a törvényes kibocsátó. Nemzeti (euroövezeti) valutaegységekben denominált forgalomban levő bankjegyek, amelyek már nem minősülnek törvényes fizetőeszköznek, de a készpénzcsere évét követően még forgalomban vannak, feltéve, hogy nem a „Céltartalékok” sorban szerepelnek a forrásoldalon. Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó kötelezettségek.

Névérték vagy repó bekerülési költség

Ajánlott

Ügyfelek aranybetétei

Piaci érték

Ügyfelek aranybetétei Kötelező

10.

13.

Céltartalékok

| a) | Nyugdíjakra, deviza-, kamat-, hitel- és aranyárfolyam-kockázatra, illetve egyéb célokra (pl. várható jövőbeni kiadások), valamint olyan megfelelő címletű nemzeti (euroövezeti) valutaegységre képzett céltartalékok, amely már nem minősül törvényes fizetőeszköznek, de a készpénzcsere évét követően még forgalomban van, feltéve, hogy az érintett bankjegyek nem a 12.3. „Egyéb kötelezettségek/vegyes tételek” sorban szerepelnek a forrásoldalon.
  Az egyes NKB-k általi, az Alapokmány 48.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulást össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben (+) szereplő megfelelő összegekkel |
| --- | --- |

a)

Nyugdíjakra, deviza-, kamat-, hitel- és aranyárfolyam-kockázatra, illetve egyéb célokra (pl. várható jövőbeni kiadások), valamint olyan megfelelő címletű nemzeti (euroövezeti) valutaegységre képzett céltartalékok, amely már nem minősül törvényes fizetőeszköznek, de a készpénzcsere évét követően még forgalomban van, feltéve, hogy az érintett bankjegyek nem a 12.3. „Egyéb kötelezettségek/vegyes tételek” sorban szerepelnek a forrásoldalon.

Az egyes NKB-k általi, az Alapokmány 48.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulást össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben (+) szereplő megfelelő összegekkel

| a) | Bekerülési költség/névérték |
| --- | --- |

a)

Bekerülési költség/névérték

Ajánlott

| b) | Monetáris politikai műveletekből származó partnerkockázatokra |
| --- | --- |

b)

Monetáris politikai műveletekből származó partnerkockázatokra

| b) | Névértéken (arányosan az EKB tőkejegyzési kulcsával; az EKB Kormányzótanácsa év végi értékelése alapján) |
| --- | --- |

b)

Névértéken (arányosan az EKB tőkejegyzési kulcsával; az EKB Kormányzótanácsa év végi értékelése alapján)

Kötelező

11.

14.

Átértékelési számlák

Árfolyammozgásokkal kapcsolatos átértékelési számlák (arany, mindenfajta, euróban denominált értékpapír, mindenfajta, devizában denominált értékpapír, opciós ügyletek, valamint kamatlábkockázattal járó származékos ügyletek piaci értékelési különbözeteinek könyvelésére); devizaárfolyam mozgásával kapcsolatos átértékelési számlák mindenfajta nettó devizapozícióra, beleértve a devizaswapügyletet, a határidős devizaügyletet és a különleges lehívási jogot (SDR-t).

Az egyes NKB-k általi, az Alapokmány 48.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulást össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben (+) szereplő megfelelő összegekkel

Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva

Kötelező

12.

15.

Tőke és tartalékok

12.

15.1.

Tőke

Befizetett tőke – az EKB tőkéjét össze kell vonni a részt vevő NKB-k tőkerészesedéseivel

Névérték

Kötelező

12.

15.2.

Tartalékok

Jogszabály által előírt és egyéb tartalékok. Visszatartott nyereség.

Az egyes NKB általi, az Alapokmány 48.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulásokat össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben (+) szereplő megfelelő összegekkel

Névérték

Kötelező

10.

16.

Mérleg szerinti tárgyévi nyereség

Névérték

Kötelező

---

(1)  A forgalomban levő eurobankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az eurorendszeren belüli eurobankjegyek allokációjából származó, eurorendszeren belüli nettó követelések/kötelezettségek ellentételezését, és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletekben csillaggal kerültek megjelölésre.

(2)  Harmonizálandó tételek. Lásd az iránymutatás (5) preambulumbekezdését.

(3)  Az első oszlop számozása az V., VI. és VII. mellékletben megadott mérlegformátumokra vonatkozik (eurorendszer heti pénzügyi kimutatása és összevont éves mérlege). A második oszlop számozása a VIII. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik (a központi bankok éves mérlege). A „ (+)” jellel jelölt tételeket az eurorendszer heti pénzügyi jelentése összevontan kezeli.

(4)  Az e mellékletben felsorolt tartalmi és értékelési alapelvek kötelezőek az EKB elszámolásai, valamint az NKB-k eurorendszer céljaira szolgáló elszámolásaiban kimutatott összes (az eurorendszer működése szempontjából) lényeges eszköz és forrás tekintetében.

(5)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

(6)  Lásd e Hivatalos Lap 17. oldalát. Az EKB/2010/23 határozatot az EKB/2010/20 határozat közzététele előtt fogadták el.

(7)  Harmonizálandó tételek. Lásd az iránymutatás (5) preambulumbekezdését.

(8)  Az első oszlop számozása az V., VI. és VII. mellékletben megadott mérlegformátumokra vonatkozik (eurorendszer heti pénzügyi kimutatása és összevont éves mérlege). A második oszlop számozása a VIII. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik (a központi bankok éves mérlege). A „ (+)” jellel jelölt tételeket az eurorendszer heti pénzügyi jelentése összevontan kezeli.

(9)  Az e mellékletben felsorolt tartalmi és értékelési alapelvek kötelezőek az EKB elszámolásai, valamint az NKB-k eurorendszer céljaira szolgáló elszámolásaiban kimutatott összes (az eurorendszer működése szempontjából) lényeges eszköz és forrás tekintetében.

---

V. MELLÉKLET

Eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedév végi kimutatás közzétételéhez használandó formátum

| (millió EUR) |
| --- |
| Eszközök (1) | Egyenleg (...-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen: | Források | Egyenleg (...-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen: |
| ügyletek | negyedéves kiigazítások | ügyletek | negyedéves kiigazítások |
| 1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

(millió EUR)

Eszközök (1)

Egyenleg (...-i állapot)

Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen:

Források

Egyenleg (...-i állapot)

Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen:

ügyletek

negyedéves kiigazítások

ügyletek

negyedéves kiigazítások

1.

Aranykészletek és aranykövetelések

| 2. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

| 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| 3. | Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések

| 4. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések

| 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

| 5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.1.

Elsődleges refinanszírozó műveletek

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Strukturális repóműveletek

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Marginális hitellehetőség

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

| 6. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

Egyéb értékpapírok

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

Egyéb eszközök

| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek |
| --- | --- |

1.

Forgalomban lévő bankjegyek

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Betéti lehetőség

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Lekötött betétek

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

| 4. | Kibocsátott kötvények |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott kötvények

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Egyéb kötelezettségek

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

| 9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

| 10. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

Egyéb kötelezettségek

| 11. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

11.

Átértékelési számlák

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

Eszközök összesen

Források összesen

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

---

(1)  Az eszközökre vonatkozó táblázat a forrásokra vonatkozó táblázat felett is közzétehető.

---

VI. MELLÉKLET

Eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedév folyamán készített kimutatás közzétételéhez használandó formátum

| (millió EUR) |
| --- |
| Eszközök (1) | Egyenleg (...-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbi ügyletek eredményeképpen | Források | Egyenleg (...-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbi ügyletek eredményeképpen |
| 1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

(millió EUR)

Eszközök (1)

Egyenleg (...-i állapot)

Különbség az előző héthez képest az alábbi ügyletek eredményeképpen

Források

Egyenleg (...-i állapot)

Különbség az előző héthez képest az alábbi ügyletek eredményeképpen

1.

Aranykészletek és aranykövetelések

| 2. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

| 2.2 | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| 3. | Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések

| 4. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések

| 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

| 5.1 | Elsődleges refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.1

Elsődleges refinanszírozó műveletek

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Strukturális repóműveletek

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Marginális hitellehetőség

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

| 6. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

Egyéb értékpapírok

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

Egyéb eszközök

| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek |
| --- | --- |

1.

Forgalomban lévő bankjegyek

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Betéti lehetőség

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Lekötött betétek

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

| 4. | Kibocsátott kötvények |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott kötvények

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Egyéb kötelezettségek

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

| 9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

| 10. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

Egyéb kötelezettségek

| 11. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

11.

Átértékelési számlák

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

Eszközök összesen

Források összesen

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

---

(1)  Az eszközökre vonatkozó táblázat a forrásokra vonatkozó táblázat felett is közzétehető.

---

VII. MELLÉKLET

Eurorendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg

| (millió EUR) |
| --- |
| Eszközök (1) | Tárgyév | Előző év | Források | Tárgyév | Előző év |
| 1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

(millió EUR)

Eszközök (1)

Tárgyév

Előző év

Források

Tárgyév

Előző év

1.

Aranykészletek és aranykövetelések

| 2. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

| 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| 3. | Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések

| 4. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések

| 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

| 5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.1.

Elsődleges refinanszírozó műveletek

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Strukturális repóműveletek

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Marginális hitellehetőség

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

| 6. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

Egyéb értékpapírok

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

Egyéb eszközök

| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek |
| --- | --- |

1.

Forgalomban lévő bankjegyek

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Betéti lehetőség

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Lekötött betétek

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

| 4. | Kibocsátott kötvények |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott kötvények

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Egyéb kötelezettségek

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

| 9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

| 10. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

Egyéb kötelezettségek

| 11. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

11.

Átértékelési számlák

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

Eszközök összesen

Források összesen

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

---

(1)  Az eszközökre vonatkozó táblázat a forrásokra vonatkozó táblázat felett is közzétehető.

---

VIII. MELLÉKLET

A központi bankok éves mérlege
   (2)

| (millió EUR) |
| --- |
| Eszközök (4) | Tárgyév | Előző év | Források | Tárgyév | Előző év |
| 1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

(millió EUR)

Eszközök (4)

Tárgyév

Előző év

Források

Tárgyév

Előző év

1.

Aranykészletek és aranykövetelések

| 2. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések |
| --- | --- |

2.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések

| 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben |
| --- | --- |

2.1.

Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

| 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök |
| --- | --- |

2.2.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

| 3. | Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések |
| --- | --- |

3.

Devizában denominált, euroövezeten belüli felekkel szemben fennálló követelések

| 4. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

4.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések

| 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek |
| --- | --- |

4.1.

Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek

| 4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések |
| --- | --- |

4.2.

Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

| 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére |
| --- | --- |

5.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

| 5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.1.

Elsődleges refinanszírozó műveletek

| 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek |
| --- | --- |

5.2.

Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek

| 5.3. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

5.3.

Finomszabályozó repóműveletek

| 5.4. | Strukturális repóműveletek |
| --- | --- |

5.4.

Strukturális repóműveletek

| 5.5. | Marginális hitellehetőség |
| --- | --- |

5.5.

Marginális hitellehetőség

| 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek |
| --- | --- |

5.6.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

| 6. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések |
| --- | --- |

6.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

| 7. | Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai |
| --- | --- |

7.

Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

| 7.1. | Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok |
| --- | --- |

7.1.

Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

| 7.2. | Egyéb értékpapírok |
| --- | --- |

7.2.

Egyéb értékpapírok

| 8. | Euróban denominált államháztartási adósság |
| --- | --- |

8.

Euróban denominált államháztartási adósság

| 9. | Eurorendszerbeli követelések |
| --- | --- |

9.

Eurorendszerbeli követelések

| 9.1. | Részesedés az EKB-ban |
| --- | --- |

9.1.

Részesedés az EKB-ban

| 9.2. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő követelések |
| --- | --- |

9.2.

A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő követelések

| 9.3. | EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések |
| --- | --- |

9.3.

EKB-kötvények kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések

| 9.4. | Az eurorendszerbeli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések |
| --- | --- |

9.4.

Az eurorendszerbeli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések

| 9.5. | Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó) |
| --- | --- |

9.5.

Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó)

| 10. | Elszámolás alatt álló tételek |
| --- | --- |

10.

Elszámolás alatt álló tételek

| 11. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

11.

Egyéb eszközök

| 11.1. | Euroövezetbeli érmék |
| --- | --- |

11.1.

Euroövezetbeli érmék

| 11.2. | Tárgyi eszközök és immateriális javak |
| --- | --- |

11.2.

Tárgyi eszközök és immateriális javak

| 11.3. | Egyéb pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

11.3.

Egyéb pénzügyi eszközök

| 11.4. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete |
| --- | --- |

11.4.

Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

| 11.5. | Aktív időbeli elhatárolások és előre fizetett költségek |
| --- | --- |

11.5.

Aktív időbeli elhatárolások és előre fizetett költségek

| 11.6. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

11.6.

Vegyes tételek

| 12. | Mérleg szerinti tárgyévi veszteség |
| --- | --- |

12.

Mérleg szerinti tárgyévi veszteség

| 1. | Forgalomban lévő bankjegyek (1) |
| --- | --- |

1.

Forgalomban lévő bankjegyek (1)

| 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben |
| --- | --- |

2.

Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

| 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) |
| --- | --- |

2.1.

Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

| 2.2. | Betéti lehetőség |
| --- | --- |

2.2.

Betéti lehetőség

| 2.3. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

2.3.

Lekötött betétek

| 2.4. | Finomszabályozó repóműveletek |
| --- | --- |

2.4.

Finomszabályozó repóműveletek

| 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek |
| --- | --- |

2.5.

Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

| 3. | Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

3.

Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

| 4. | Kibocsátott kötvények |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott kötvények

| 5. | Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

5.

Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 5.1. | Az állammal szembeni kötelezettségek |
| --- | --- |

5.1.

Az állammal szembeni kötelezettségek

| 5.2. | Egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

5.2.

Egyéb kötelezettségek

| 6. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

| 7. | Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

7.

Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8. | Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek |
| --- | --- |

8.

Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

| 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek |
| --- | --- |

8.1.

Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

| 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek |
| --- | --- |

8.2.

Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

| 9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése |
| --- | --- |

9.

Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

| 10. | Eurorendszerbeli kötelezettségek |
| --- | --- |

10.

Eurorendszerbeli kötelezettségek

| 10.1. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek |
| --- | --- |

10.1.

A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek

| 10.2. | EKB- kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos kötelezettségek |
| --- | --- |

10.2.

EKB- kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos kötelezettségek

| 10.3. | Az eurorendszerbeli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó kötelezettségek |
| --- | --- |

10.3.

Az eurorendszerbeli eurobankjegy-elosztással kapcsolatos nettó kötelezettségek

| 10.4. | Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó) |
| --- | --- |

10.4.

Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)

| 11. | Elszámolás alatt álló tételek |
| --- | --- |

11.

Elszámolás alatt álló tételek

| 12. | Egyéb források |
| --- | --- |

12.

Egyéb források

| 12.1. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete |
| --- | --- |

12.1.

Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

| 12.2. | Passzív időbeli elhatárolások |
| --- | --- |

12.2.

Passzív időbeli elhatárolások

| 12.3. | Vegyes tételek |
| --- | --- |

12.3.

Vegyes tételek

| 13. | Céltartalékok |
| --- | --- |

13.

Céltartalékok

| 14. | Átértékelési számlák |
| --- | --- |

14.

Átértékelési számlák

| 15. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

15.

Tőke és tartalékok

| 15.1. | Tőke |
| --- | --- |

15.1.

Tőke

| 15.2. | Tartalékok |
| --- | --- |

15.2.

Tartalékok

| 16. | Mérleg szerinti tárgyévi nyereség |
| --- | --- |

16.

Mérleg szerinti tárgyévi nyereség

KÖTVÉNYEK

Eszközök összesen

Források összesen

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

---

(1)  Harmonizálandó tételek. Lásd az iránymutatás (5) preambulumbekezdését.

(2)  A forgalomban levő eurobankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az eurorendszeren belüli eurobankjegyek allokációjából származó eurorendszeren belüli nettó követelések/források ellentételezését és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletben csillaggal kerültek megjelölésre.

(3)  A központi bankok euróban kifejezett pontos összegeket vagy más módon kerekített összegeket egyaránt közzétehetnek.

(4)  Az eszközökre vonatkozó táblázat a forrásokra vonatkozó táblázat felett is közzétehető.

---

IX. MELLÉKLET

A központi bank közzétett eredménykimutatása
   (2)
   (3)

| (millió EUR) |
| --- |
| ... december 31-i eredménykimutatás | Tárgyév | Előző év |
| 1.1. | Kamatbevétel
   (1) |

(millió EUR)

... december 31-i eredménykimutatás

Tárgyév

Előző év

1.1.

| 1.2. | Kamatráfordítás
   (1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1. | Nettó kamatbevétel |
| --- | --- |

1.

Nettó kamatbevétel

| 2.1. | Pénzügyi műveletekből származó realizált nyereség/veszteség |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Értékvesztés pénzügyi eszközök és pozíciók miatt |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra céltartalék képzése és felhasználása |
| --- | --- |

2.3.

| 2. | Pénzügyi műveletek, értékvesztések és kockázati céltartalékképzés nettó eredménye |
| --- | --- |

2.

Pénzügyi műveletek, értékvesztések és kockázati céltartalékképzés nettó eredménye

| 3.1. | Díj- és jutalékbevétel |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Díj- és jutalékráfordítás |
| --- | --- |

3.2.

| 3. | Díjak és jutalékok nettó bevétele |
| --- | --- |

3.

Díjak és jutalékok nettó bevétele

| 4. | Részvényekből és részesedésekből származó bevétel (1) |
| --- | --- |

4.

Részvényekből és részesedésekből származó bevétel (1)

| 5. | A monetáris jövedelem összevonásából származó nettó eredmény (1) |
| --- | --- |

5.

A monetáris jövedelem összevonásából származó nettó eredmény (1)

| 6. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

6.

Egyéb bevételek

Összes nettó bevétel

| 7. | Munkaerő költsége (5) |
| --- | --- |

7.

Munkaerő költsége (5)

| 8. | Igazgatási költségek (5) |
| --- | --- |

8.

Igazgatási költségek (5)

| 9. | Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése |
| --- | --- |

9.

Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése

| 10. | Bankjegy-előállítási szolgáltatások (6) |
| --- | --- |

10.

Bankjegy-előállítási szolgáltatások (6)

| 11. | Egyéb ráfordítások |
| --- | --- |

11.

Egyéb ráfordítások

| 12. | Társasági nyereségadó és más, eredményt terhelő adók |
| --- | --- |

12.

Társasági nyereségadó és más, eredményt terhelő adók

Mérleg szerinti tárgyévi eredmény

---

(1)  Harmonizálandó tételek. Lásd az iránymutatás (5) preambulumbekezdését.

(2)  Az EKB eredménykimutatásának formátuma némileg más. Lásd az EKB/2010/21 határozat III. mellékletét.

(3)  A forgalomban levő eurobankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az eurorendszeren belüli eurobankjegyek allokációjából származó eurorendszeren belüli nettó követelések/források ellentételezését, és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletekben csillaggal kerültek megjelölésre.

(4)  A központi bankok euróban kifejezett pontos összegeket vagy más módon kerekített számokat egyaránt közzétehetnek.

(5)  Az igazgatási költségekre képzett céltartalékokat is beleértve.

(6)  Ezt a tételt akkor kell használni, ha a bankjegyek előállítását külső vállalkozó végzi (a külső vállalatok által a központi bankok részére végzett bankjegy-előállítási szolgáltatások költségeinek elszámolására). Mind a nemzeti bankjegyek, mind az eurobankjegyek kibocsátásával kapcsolatosan felmerülő költségeket ajánlott a számlázásuk vagy egyéb módon történő felmerülésük időpontjában átvezetni az eredménykimutatásba.

---

X. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett iránymutatás és annak módosításai

| EKB/2006/16 iránymutatás | HL L 348., 2006.12.11., 1. o. |
| --- | --- |
| EKB/2007/20 iránymutatás | HL L 42., 2008.2.16., 85. o. |
| EKB/2008/21 iránymutatás | HL L 36., 2009.2.5., 46. o. |
| EKB/2009/18 iránymutatás | HL L 202., 2009.8.4., 65. o. |
| EKB/2009/28 iránymutatás | HL L 348., 2009.12.29., 75. o. |

EKB/2006/16 iránymutatás

HL L 348., 2006.12.11., 1. o.

EKB/2007/20 iránymutatás

HL L 42., 2008.2.16., 85. o.

EKB/2008/21 iránymutatás

HL L 36., 2009.2.5., 46. o.

EKB/2009/18 iránymutatás

HL L 202., 2009.8.4., 65. o.

EKB/2009/28 iránymutatás

HL L 348., 2009.12.29., 75. o.

---

XI. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| EKB/2006/16 iránymutatás | Ez az iránymutatás |
| --- | --- |
| — | 10. cikk |
| 9a. cikk | 11. cikk |
| 10. cikk | 12. cikk |
| 11. cikk | 13. cikk |
| 12. cikk | 14. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk |
| 14. cikk | 16. cikk |
| 15. cikk | 17. cikk |
| 16. cikk | 18. cikk |
| 17. cikk | 19. cikk |
| 18. cikk | 20. cikk |
| 19. cikk | 21. cikk |
| 20. cikk | 22. cikk |
| 21. cikk | 23. cikk |
| 22. cikk | 24. cikk |
| 23. cikk | 25. cikk |
| 24. cikk | 26. cikk |
| 25. cikk | 27. cikk |
| 26. cikk | 28. cikk |
| 27. cikk | 29. cikk |

EKB/2006/16 iránymutatás

Ez az iránymutatás

—

10. cikk

9a. cikk

11. cikk

10. cikk

12. cikk

11. cikk

13. cikk

12. cikk

14. cikk

13. cikk

15. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

17. cikk

16. cikk

18. cikk

17. cikk

19. cikk

18. cikk

20. cikk

19. cikk

21. cikk

20. cikk

22. cikk

21. cikk

23. cikk

22. cikk

24. cikk

23. cikk

25. cikk

24. cikk

26. cikk

25. cikk

27. cikk

26. cikk

28. cikk

27. cikk

29. cikk

---